# Uradni list C 105/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 105 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5125. april 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 105

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5125. april 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | ODBOR REGIJ |
| | 73. plenarno zasedanje 6. in 7. februarja 2008 |
| 2008/C 105/01 | Mnenje Odbora regij – Učinkovitejša podpora raziskavam in inovacijam v regijah EU | 1 |
| 2008/C 105/02 | Mnenje Odbora regij – Vmesni pregled strategije o znanostih o življenju in biotehnologiji | 7 |
| 2008/C 105/03 | Mnenje Odbora regij – Prispevek prostovoljnega dela h gospodarski in socialni koheziji | 11 |
| 2008/C 105/04 | Mnenje Odbora regij – Prožna varnost | 16 |
| 2008/C 105/05 | Mnenje Odbora regij – Spodbujanje aktivnega državljanstva mladih z izobraževanjem | 21 |
| 2008/C 105/06 | Predhodno mnenje Odbora regij – Pregled stanja skupne kmetijske politike | 25 |
| 2008/C 105/07 | Resolucija Odbora regij za spomladansko zasedanje Evropskega sveta leta 2008 – Strategija za rast in delovna mesta – Kako obvladati lizbonski paradoks | 31 |
| 2008/C 105/08 | Mnenje Odbora regij – Strategija za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo | 34 |
| 2008/C 105/09 | Mnenje Odbora regij – Bela knjiga o športu | 40 |
| 2008/C 105/10 | Mnenje Odbora regij – Sinergija Črnega morja – Nova pobuda za regionalno sodelovanje | 46 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

73. plenarno zasedanje 6. in 7. februarja 2008

2008/C 105/01

Mnenje Odbora regij – Učinkovitejša podpora raziskavam in inovacijam v regijah EU

1

2008/C 105/02

Mnenje Odbora regij – Vmesni pregled strategije o znanostih o življenju in biotehnologiji

7

2008/C 105/03

Mnenje Odbora regij – Prispevek prostovoljnega dela h gospodarski in socialni koheziji

11

2008/C 105/04

Mnenje Odbora regij – Prožna varnost

16

2008/C 105/05

Mnenje Odbora regij – Spodbujanje aktivnega državljanstva mladih z izobraževanjem

21

2008/C 105/06

Predhodno mnenje Odbora regij – Pregled stanja skupne kmetijske politike

25

2008/C 105/07

Resolucija Odbora regij za spomladansko zasedanje Evropskega sveta leta 2008 – Strategija za rast in delovna mesta – Kako obvladati lizbonski paradoks

31

2008/C 105/08

Mnenje Odbora regij – Strategija za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo

34

2008/C 105/09

Mnenje Odbora regij – Bela knjiga o športu

40

2008/C 105/10

Mnenje Odbora regij – Sinergija Črnega morja – Nova pobuda za regionalno sodelovanje

46

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

73. plenarno zasedanje 6. in 7. februarja 2008

| 25.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/1

---

Mnenje Odbora regij – Učinkovitejša podpora raziskavam in inovacijam v regijah EU

(2008/C 105/01)

ODBOR REGIJ

| — | poudarja pomen regij pri iskanju praktičnih rešitev – in potrebo, da EU in države članice zagotovijo več pomoči – pri dopolnilni uporabi sredstev za financiranje raziskav in inovacij ter strukturnih skladov, ki so ključno sredstvo za spodbujanje raziskovalno-inovacijske razsežnosti prenovljene lizbonske strategije na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

—

poudarja pomen regij pri iskanju praktičnih rešitev – in potrebo, da EU in države članice zagotovijo več pomoči – pri dopolnilni uporabi sredstev za financiranje raziskav in inovacij ter strukturnih skladov, ki so ključno sredstvo za spodbujanje raziskovalno-inovacijske razsežnosti prenovljene lizbonske strategije na regionalni in lokalni ravni;

| — | podpira potrebo po razvoju regionalnih raziskovalnih in inovacijskih strategij in po krepitvi regionalnega upravljanja raziskav in inovacij, s povečanjem odgovornosti udeleženih strani, zlasti zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

—

podpira potrebo po razvoju regionalnih raziskovalnih in inovacijskih strategij in po krepitvi regionalnega upravljanja raziskav in inovacij, s povečanjem odgovornosti udeleženih strani, zlasti zasebnega sektorja;

| — | zahteva nadaljnje dejavnosti na ravni EU za spodbujanje sinergij sredstev EU, namenjenih financiranju raziskav in inovacij, kot je prednostna obravnava aplikacij v okviru FP7 in PKI, ki so izjemno pomembne za regionalno inovacijsko strategijo, pa tudi dodelitev znatnega in naraščajočega deleža strukturnih skladov raziskavam in inovacijam; |
| --- | --- |

—

zahteva nadaljnje dejavnosti na ravni EU za spodbujanje sinergij sredstev EU, namenjenih financiranju raziskav in inovacij, kot je prednostna obravnava aplikacij v okviru FP7 in PKI, ki so izjemno pomembne za regionalno inovacijsko strategijo, pa tudi dodelitev znatnega in naraščajočega deleža strukturnih skladov raziskavam in inovacijam;

| — | poudarja potrebo po bolj dodelanem sklopu politik EU ter po ravnovesju med vzdrževanjem obstoječih „centrov odličnosti“ in omogočanjem nastajanja novih. Posledično bi bilo morda treba premisliti o dodajanju ozemeljske razsežnosti PKI in FP7, ob hkratnem upoštevanju poudarka, ki ga FP7 namenja načelu odličnosti; |
| --- | --- |

—

poudarja potrebo po bolj dodelanem sklopu politik EU ter po ravnovesju med vzdrževanjem obstoječih „centrov odličnosti“ in omogočanjem nastajanja novih. Posledično bi bilo morda treba premisliti o dodajanju ozemeljske razsežnosti PKI in FP7, ob hkratnem upoštevanju poudarka, ki ga FP7 namenja načelu odličnosti;

| — | poziva komisijo, da z nadzorom zagotovi učinkovito usklajevanje medregionalnega mrežnega financiranja v okviru strukturnih skladov, FP7 in PKI na področju raziskav in inovacij, vključno z rednim in bolje usklajenim razširjanjem rezultatov in dobre prakse ter večjo povezanostjo med njihovimi različnimi „skupnostmi“. |
| --- | --- |

—

poziva komisijo, da z nadzorom zagotovi učinkovito usklajevanje medregionalnega mrežnega financiranja v okviru strukturnih skladov, FP7 in PKI na področju raziskav in inovacij, vključno z rednim in bolje usklajenim razširjanjem rezultatov in dobre prakse ter večjo povezanostjo med njihovimi različnimi „skupnostmi“.

| Poročevalec | : | Jyrki MYLLYVIRTA (FI/EPP), župan mesta Lahti |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Jyrki MYLLYVIRTA (FI/EPP), župan mesta Lahti

Referenčna dokumenta

Sklepi Sveta o učinkovitejši podpori raziskavam in inovacijam: uskladitev uporabe okvirnega programa za raziskave in strukturnih skladov – odziv na poročilo odbora CREST, 2811. seja Sveta za konkurenčnost, Luksemburg, 25. junij 2007

Sporočilo Komisije Z raziskavami in inovacijami do konkurenčnih evropskih regij: prispevek k večji rasti ter k povečanju števila in kakovosti delovnih mest

COM(2007) 474 konč.

Politična priporočila

Okrepitev sinergij med različnimi instrumenti financiranja EU za obdobje 2007-2013

ODBOR REGIJ

| 1. | izrecno pozdravlja sklepe o učinkovitejši podpori raziskavam in inovacijam: uskladitev uporabe okvirnega programa za raziskave in strukturnih skladov – odziv na poročilo odbora CREST (1), ki jih je 25. junija 2007 sprejel Svet za konkurenčnost in v katerih je pozval države članice in regije k prostovoljnemu izvajanju smernic odbora CREST, Odbor regij pa k spremljanju njihovega izvajanja. Po drugi strani Odbor regij poziva Svet, naj temo ponovno obravnava z vidika tega mnenja OR; |
| --- | --- |

1.

izrecno pozdravlja sklepe o učinkovitejši podpori raziskavam in inovacijam: uskladitev uporabe okvirnega programa za raziskave in strukturnih skladov – odziv na poročilo odbora CREST (1), ki jih je 25. junija 2007 sprejel Svet za konkurenčnost in v katerih je pozval države članice in regije k prostovoljnemu izvajanju smernic odbora CREST, Odbor regij pa k spremljanju njihovega izvajanja. Po drugi strani Odbor regij poziva Svet, naj temo ponovno obravnava z vidika tega mnenja OR;

| 2. | se zaveda potrebe po večji sinergiji med politikami EU na področju kohezije, raziskav in inovacij v skladu z njihovimi cilji, zlasti pa potrebe po učinkoviti in usklajeni uporabi instrumentov financiranja v državah članicah in regijah. OR je v svojih mnenjih, tako tudi na podlagi ugotovitev Študije o strukturni zmogljivosti in motivaciji regij ter lokalnih in regionalnih skupnosti v zvezi z raziskavami in razvojem
   (2), poudaril pomen regij pri iskanju praktičnih rešitev – in potrebo po večji podpori EU in držav članic temu cilju – za dopolnilno uporabo financiranja raziskav in strukturnih skladov, s posebnim poudarkom na novih državah članicah; |
| --- | --- |

2.

se zaveda potrebe po večji sinergiji med politikami EU na področju kohezije, raziskav in inovacij v skladu z njihovimi cilji, zlasti pa potrebe po učinkoviti in usklajeni uporabi instrumentov financiranja v državah članicah in regijah. OR je v svojih mnenjih, tako tudi na podlagi ugotovitev Študije o strukturni zmogljivosti in motivaciji regij ter lokalnih in regionalnih skupnosti v zvezi z raziskavami in razvojem
   (2), poudaril pomen regij pri iskanju praktičnih rešitev – in potrebo po večji podpori EU in držav članic temu cilju – za dopolnilno uporabo financiranja raziskav in strukturnih skladov, s posebnim poudarkom na novih državah članicah;

| 3. | soglaša s Svetom in Komisijo, da je to ključno orodje za pospeševanje področja raziskav in inovacij iz prenovljene lizbonske strategije na regionalni in lokalni ravni in s tem za večjo uspešnost raziskav in inovacij v regijah EU. OR poudarja, da so raziskovalne ustanove in njihov način dela različni; novo znanje lahko ustvarjajo ustanove različnih velikosti in vrst. Celo majhne ustanove lahko ustvarjajo znanje mednarodnega pomena na ozko specializiranih področjih, zlasti če so sestavni del mednarodnih povezav in če sodelujejo s podjetji, ki temeljijo na znanju; |
| --- | --- |

3.

soglaša s Svetom in Komisijo, da je to ključno orodje za pospeševanje področja raziskav in inovacij iz prenovljene lizbonske strategije na regionalni in lokalni ravni in s tem za večjo uspešnost raziskav in inovacij v regijah EU. OR poudarja, da so raziskovalne ustanove in njihov način dela različni; novo znanje lahko ustvarjajo ustanove različnih velikosti in vrst. Celo majhne ustanove lahko ustvarjajo znanje mednarodnega pomena na ozko specializiranih področjih, zlasti če so sestavni del mednarodnih povezav in če sodelujejo s podjetji, ki temeljijo na znanju;

| 4. | potrjuje predloge iz študije OR o tem področju in pozdravlja izboljšane možnosti za povezovanje 7. okvirnega programa za raziskave (FP7), strukturnih skladov, Programa za konkurenčnost in inovativnost (PKI) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), kar bo regijam omogočilo njihovo usklajeno uporabo za spodbujanje raziskav in inovacij. Zlasti s skupnim časovnim okvirom in z dodatnimi viri je mogoče z večjimi sinergijami doseči dobre rezultate. V proračunu FP7 za obdobje 2007-2013 je raziskavam in inovacijam namenjenih 54 milijard EUR; temu področju je namenjeno tudi približno 10 % sredstev ali 45 milijard EUR iz strukturnih skladov. Približno enak znesek je na voljo tudi iz nacionalnega sofinanciranja. To ponazarja pomen in potencial strukturnih skladov v primerjavi s FP7, ki ima podobno visok skupni proračun; |
| --- | --- |

4.

potrjuje predloge iz študije OR o tem področju in pozdravlja izboljšane možnosti za povezovanje 7. okvirnega programa za raziskave (FP7), strukturnih skladov, Programa za konkurenčnost in inovativnost (PKI) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), kar bo regijam omogočilo njihovo usklajeno uporabo za spodbujanje raziskav in inovacij. Zlasti s skupnim časovnim okvirom in z dodatnimi viri je mogoče z večjimi sinergijami doseči dobre rezultate. V proračunu FP7 za obdobje 2007-2013 je raziskavam in inovacijam namenjenih 54 milijard EUR; temu področju je namenjeno tudi približno 10 % sredstev ali 45 milijard EUR iz strukturnih skladov. Približno enak znesek je na voljo tudi iz nacionalnega sofinanciranja. To ponazarja pomen in potencial strukturnih skladov v primerjavi s FP7, ki ima podobno visok skupni proračun;

| 5. | ker se sklepi Sveta in smernice odbora CREST osredotočajo zgolj na usklajeno uporabo strukturnih skladov in FP7, želi OR to področje razširiti v skladu s Sporočilom Evropske komisije ter upoštevati potencial Programa za konkurenčnost in inovacije (PKI) in do določene mere tudi Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP); |
| --- | --- |

5.

ker se sklepi Sveta in smernice odbora CREST osredotočajo zgolj na usklajeno uporabo strukturnih skladov in FP7, želi OR to področje razširiti v skladu s Sporočilom Evropske komisije ter upoštevati potencial Programa za konkurenčnost in inovacije (PKI) in do določene mere tudi Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP);

| 6. | ponavlja, da prenovljena lizbonska strategija iz leta 2005 postavlja raziskave in inovacije kot ključne spodbujevalce rasti in konkurenčnosti v ospredje evropske politike, in priznava, da je široko zastavljena inovacijska strategija za Evropo, ki je bila potrjena na neformalnem vrhu Evropskega sveta v Lahtiju oktobra 2006, pomemben korak naprej v tej smeri. Da bi spodbudili nadaljnja vlaganja v raziskave in inovacije v regijah EU, OR poziva spomladanski Evropski svet leta 2008, naj okrepi področje raziskav in inovacij v okviru nove generacije integriranih smernic za rast in delovna mesta za ciklus upravljanja lizbonske strategije v obdobju 2008-2011; |
| --- | --- |

6.

ponavlja, da prenovljena lizbonska strategija iz leta 2005 postavlja raziskave in inovacije kot ključne spodbujevalce rasti in konkurenčnosti v ospredje evropske politike, in priznava, da je široko zastavljena inovacijska strategija za Evropo, ki je bila potrjena na neformalnem vrhu Evropskega sveta v Lahtiju oktobra 2006, pomemben korak naprej v tej smeri. Da bi spodbudili nadaljnja vlaganja v raziskave in inovacije v regijah EU, OR poziva spomladanski Evropski svet leta 2008, naj okrepi področje raziskav in inovacij v okviru nove generacije integriranih smernic za rast in delovna mesta za ciklus upravljanja lizbonske strategije v obdobju 2008-2011;

| 7. | soglaša, da je potrebna podrobnejša ocena prostorske pokritosti morebitnih sinergij. To pomeni, da je treba okrepiti regionalno analizo potenciala in potreb na področju raziskav in inovacij, predvsem z izboljšanjem statističnih in kvalitativnih podatkov, ki so na voljo med drugim v okviru pobud na ravni EU, kot so zbirka ključnih regionalnih podatkov, preglednica trendov in projekti spremljanja politike ERAWATCH, ki zajemajo tudi regionalno raven; |
| --- | --- |

7.

soglaša, da je potrebna podrobnejša ocena prostorske pokritosti morebitnih sinergij. To pomeni, da je treba okrepiti regionalno analizo potenciala in potreb na področju raziskav in inovacij, predvsem z izboljšanjem statističnih in kvalitativnih podatkov, ki so na voljo med drugim v okviru pobud na ravni EU, kot so zbirka ključnih regionalnih podatkov, preglednica trendov in projekti spremljanja politike ERAWATCH, ki zajemajo tudi regionalno raven;

| 8. | predlaga, naj vmesne in naknadne ocenjevalne študije instrumentov financiranja EU vsebujejo analizo medsebojnih učinkov z drugimi instrumenti, da bi pri podpori raziskavam in inovacijam v regijah EU dosegli sinergijske učinke. |
| --- | --- |

8.

predlaga, naj vmesne in naknadne ocenjevalne študije instrumentov financiranja EU vsebujejo analizo medsebojnih učinkov z drugimi instrumenti, da bi pri podpori raziskavam in inovacijam v regijah EU dosegli sinergijske učinke.

Delujoče upravljanje na več ravneh

ODBOR REGIJ

| 9. | poudarja, da bo proces ustvarjanja raziskovalno-inovacijskega potenciala za trajnostno konkurenčno prednost v Evropi lahko uspešen samo z ustreznim vključevanjem mest in regionalnih oblasti. Zaradi svoje fizične bližine so to glavni katalizatorji znanja in inovativnosti v Evropi. Raziskave in inovacije so v čedalje večjem številu evropskih regij na vrhu seznama prednostnih nalog, ki se financirajo z javnimi sredstvi; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bo proces ustvarjanja raziskovalno-inovacijskega potenciala za trajnostno konkurenčno prednost v Evropi lahko uspešen samo z ustreznim vključevanjem mest in regionalnih oblasti. Zaradi svoje fizične bližine so to glavni katalizatorji znanja in inovativnosti v Evropi. Raziskave in inovacije so v čedalje večjem številu evropskih regij na vrhu seznama prednostnih nalog, ki se financirajo z javnimi sredstvi;

| 10. | poudarja, da so, če želimo doseči ambiciozne cilje prenovljene lizbonske strategije in barcelonski cilj – v skladu s katerim mora delež, namenjen raziskavam in razvoju, do leta 2010 doseči najmanj 3 % BDP EU, pri čemer naj bi dve tretjini tega zneska zagotovili iz zasebnega sektorja – in če želimo doseči ekonomsko in socialno kohezijo v EU, potrebni dodatni ukrepi. Ponavlja, da je raziskovalno-inovacijske zmogljivosti v evropskih regijah mogoče povečati samo s skupno zavzetostjo in usklajenim delovanjem vseh držav članic, EU in regij. Financiranje EU praviloma predstavlja majhen delež skupnega zneska javnega financiranja raziskav in inovacij, pri čemer je pomembno, da politika EU spodbuja povečanje in usklajenost vlaganj držav članic. Poleg javnih sredstev EU zlasti potrebuje močnejšo zavzetost zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so, če želimo doseči ambiciozne cilje prenovljene lizbonske strategije in barcelonski cilj – v skladu s katerim mora delež, namenjen raziskavam in razvoju, do leta 2010 doseči najmanj 3 % BDP EU, pri čemer naj bi dve tretjini tega zneska zagotovili iz zasebnega sektorja – in če želimo doseči ekonomsko in socialno kohezijo v EU, potrebni dodatni ukrepi. Ponavlja, da je raziskovalno-inovacijske zmogljivosti v evropskih regijah mogoče povečati samo s skupno zavzetostjo in usklajenim delovanjem vseh držav članic, EU in regij. Financiranje EU praviloma predstavlja majhen delež skupnega zneska javnega financiranja raziskav in inovacij, pri čemer je pomembno, da politika EU spodbuja povečanje in usklajenost vlaganj držav članic. Poleg javnih sredstev EU zlasti potrebuje močnejšo zavzetost zasebnega sektorja;

| 11. | želi zagotoviti usklajeno uporabo FP7, strukturnih skladov in PKI, ker je ta ključnega pomena za konkurenčnost EU in sinergije med kohezijsko, raziskovalno in inovacijsko politiko na nacionalni in regionalni ravni. Tudi razvoj podeželja je sestavni del regionalnega razvoja, zaradi česar mora biti usklajen z drugimi politikami, vključno z raziskovalno in inovacijsko politiko; |
| --- | --- |

11.

želi zagotoviti usklajeno uporabo FP7, strukturnih skladov in PKI, ker je ta ključnega pomena za konkurenčnost EU in sinergije med kohezijsko, raziskovalno in inovacijsko politiko na nacionalni in regionalni ravni. Tudi razvoj podeželja je sestavni del regionalnega razvoja, zaradi česar mora biti usklajen z drugimi politikami, vključno z raziskovalno in inovacijsko politiko;

| 12. | meni, da ima FP7, ki krepi evropsko konkurenčnost, ključno vlogo pri uresničevanju ciljev lizbonske strategije in pri razvoju evropskega raziskovalnega prostora, hkrati pa mora dopolnjevati nacionalna raziskovalna prizadevanja in se osredotočati na podporo projektom, ki jih ni mogoče izvesti na nacionalni ravni. Združevanje sredstev več držav članic bi bilo koristno tako za evropske kot nacionalne interese; |
| --- | --- |

12.

meni, da ima FP7, ki krepi evropsko konkurenčnost, ključno vlogo pri uresničevanju ciljev lizbonske strategije in pri razvoju evropskega raziskovalnega prostora, hkrati pa mora dopolnjevati nacionalna raziskovalna prizadevanja in se osredotočati na podporo projektom, ki jih ni mogoče izvesti na nacionalni ravni. Združevanje sredstev več držav članic bi bilo koristno tako za evropske kot nacionalne interese;

| 13. | izraža zadovoljstvo, da bo FP7 okrepil regionalno razsežnost podpore raziskavam EU s pobudami, kot sta Regije znanja 2 in Raziskovalni potencial. Vendar je obseg teh specifičnih pobud preveč omejen, tako da OR zavzema za to, da bi jih bilo več, Komisijo pa poziva, naj regionalnim oblastem zagotovi tudi razčlenitev sredstev FP7 po regijah; |
| --- | --- |

13.

izraža zadovoljstvo, da bo FP7 okrepil regionalno razsežnost podpore raziskavam EU s pobudami, kot sta Regije znanja 2 in Raziskovalni potencial. Vendar je obseg teh specifičnih pobud preveč omejen, tako da OR zavzema za to, da bi jih bilo več, Komisijo pa poziva, naj regionalnim oblastem zagotovi tudi razčlenitev sredstev FP7 po regijah;

| 14. | ponavlja stališče, ki ga je zavzel v svojem prejšnjem mnenju o Evropskem inštitutu za tehnologijo (EIT), da je treba vključevanje in udeležbo regij in MSP predvideti tudi v okviru velikih projektov sodelovanja v EU, kot je EIT; pojem „znanje in inovacijske skupnosti“ EIT bi bilo treba na primer uporabiti za vzpostavljanje partnerstev z industrijo ter z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

14.

ponavlja stališče, ki ga je zavzel v svojem prejšnjem mnenju o Evropskem inštitutu za tehnologijo (EIT), da je treba vključevanje in udeležbo regij in MSP predvideti tudi v okviru velikih projektov sodelovanja v EU, kot je EIT; pojem „znanje in inovacijske skupnosti“ EIT bi bilo treba na primer uporabiti za vzpostavljanje partnerstev z industrijo ter z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 15. | podpira usmeritev odbora CREST, da je treba oblikovati strategije na področju raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij (RTDI) ter okrepiti regionalno upravljanje raziskav in inovacij. Pomemben del tega je priprava posebne strategije za skupno uporabo FP7 in strukturnih skladov za oblikovanje strategije na področju raziskav in inovacij. Potrebe po usklajeni podpori je treba upoštevati v zgodnji fazi načrtovanja, kar je mogoče doseči s procesom od spodaj navzgor pri določanju raziskovalno-inovacijskih strateških ciljev v operativnih programih. Temu bi lahko na primer zagotovili podporo z vključitvijo finančne rezerve v operativne programe, kot to izvajajo v nekaterih regijah EU; |
| --- | --- |

15.

podpira usmeritev odbora CREST, da je treba oblikovati strategije na področju raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij (RTDI) ter okrepiti regionalno upravljanje raziskav in inovacij. Pomemben del tega je priprava posebne strategije za skupno uporabo FP7 in strukturnih skladov za oblikovanje strategije na področju raziskav in inovacij. Potrebe po usklajeni podpori je treba upoštevati v zgodnji fazi načrtovanja, kar je mogoče doseči s procesom od spodaj navzgor pri določanju raziskovalno-inovacijskih strateških ciljev v operativnih programih. Temu bi lahko na primer zagotovili podporo z vključitvijo finančne rezerve v operativne programe, kot to izvajajo v nekaterih regijah EU;

| 16. | izjavlja, da usklajevanje glavnih instrumentov EU, kot so FP7, strukturni skladi in PKI, ni samo vprašanje politične volje, ampak tudi pomembno vprašanje na področju doseganja skladnosti politik. Za zagotavljanje skladnosti politik v primeru programov, ki se izvajajo na več ravneh in v katerih sodeluje večje število interesnih skupin, je nujen učinkovit sistem upravljanja na več ravneh. |
| --- | --- |

16.

izjavlja, da usklajevanje glavnih instrumentov EU, kot so FP7, strukturni skladi in PKI, ni samo vprašanje politične volje, ampak tudi pomembno vprašanje na področju doseganja skladnosti politik. Za zagotavljanje skladnosti politik v primeru programov, ki se izvajajo na več ravneh in v katerih sodeluje večje število interesnih skupin, je nujen učinkovit sistem upravljanja na več ravneh.

Bolj intenzivne in usmerjene dejavnosti in sodelovanje

ODBOR REGIJ

| 17. | meni, da bi se moral PKI za spodbujanje mednarodne konkurenčnosti Evrope osredotočati na fazo inovacij in posnemanja, FP7 pa na fazo raziskav in razvoja. S tem bi se morali izogniti vrzelim v financiranju raziskav, razvoja in aplikacij; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi se moral PKI za spodbujanje mednarodne konkurenčnosti Evrope osredotočati na fazo inovacij in posnemanja, FP7 pa na fazo raziskav in razvoja. S tem bi se morali izogniti vrzelim v financiranju raziskav, razvoja in aplikacij;

| 18. | na podlagi ugotovitev iz študije OR predlaga prednostno obravnavo aplikacij FP7 in PKI zaradi njihovega pomena za regionalne inovacije. Ena od možnosti bi lahko bila prednostna obravnava tistih aplikacij FP7 in PKI, ki so nedvomno in izjemno pomembne za regionalno inovacijsko strategijo, če hkrati izpolnjujejo merila, ki se nanašajo na kakovost raziskav; |
| --- | --- |

18.

na podlagi ugotovitev iz študije OR predlaga prednostno obravnavo aplikacij FP7 in PKI zaradi njihovega pomena za regionalne inovacije. Ena od možnosti bi lahko bila prednostna obravnava tistih aplikacij FP7 in PKI, ki so nedvomno in izjemno pomembne za regionalno inovacijsko strategijo, če hkrati izpolnjujejo merila, ki se nanašajo na kakovost raziskav;

| 19. | želi Komisijo spodbuditi, da se bolj osredotoči na strukturna sredstva za vlaganja v raziskave in inovacije. OR se zaveda, da je treba raziskavam in inovacijam nameniti precejšen in čedalje večji delež strukturnih skladov, podobno kot je bila tega deležna lizbonska strategija iz programov strukturnih skladov za obdobje 2007-13, in da je treba upoštevati med drugim tudi priporočilo Ustvarjanje inovativne Evrope iz Ahovega poročila, ki ga je potrdil svetovalni odbor EURAB, da naj se inovacijam in znanju nameni najmanj 20 % vlaganj v prihodnjih programih strukturnih skladov, pri čemer bi ta pogoj postal sestavni del procesa EU za izvajanje lizbonske strategije. |
| --- | --- |

19.

želi Komisijo spodbuditi, da se bolj osredotoči na strukturna sredstva za vlaganja v raziskave in inovacije. OR se zaveda, da je treba raziskavam in inovacijam nameniti precejšen in čedalje večji delež strukturnih skladov, podobno kot je bila tega deležna lizbonska strategija iz programov strukturnih skladov za obdobje 2007-13, in da je treba upoštevati med drugim tudi priporočilo Ustvarjanje inovativne Evrope iz Ahovega poročila, ki ga je potrdil svetovalni odbor EURAB, da naj se inovacijam in znanju nameni najmanj 20 % vlaganj v prihodnjih programih strukturnih skladov, pri čemer bi ta pogoj postal sestavni del procesa EU za izvajanje lizbonske strategije.

| 20. | spodbuja dodatne spodbude v okviru strukturnih skladov za podporo raziskavam in inovacijam. Za take spodbude bi lahko veljale različne stopnje finančnih podpor, ki bi bile prednostno namenjene vlaganjem v raziskovalne in inovacijske projekte, pri katerih bi bil sprejemljiv nižji (npr. 10-odstotni) prispevek nacionalnega ali regionalnega upravičenca, kot izravnava za pričakovana tveganja in dolgoročni donos, običajen pri številnih raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih, zlasti tistih, za katere je treba vzpostaviti novo infrastrukturo; |
| --- | --- |

20.

spodbuja dodatne spodbude v okviru strukturnih skladov za podporo raziskavam in inovacijam. Za take spodbude bi lahko veljale različne stopnje finančnih podpor, ki bi bile prednostno namenjene vlaganjem v raziskovalne in inovacijske projekte, pri katerih bi bil sprejemljiv nižji (npr. 10-odstotni) prispevek nacionalnega ali regionalnega upravičenca, kot izravnava za pričakovana tveganja in dolgoročni donos, običajen pri številnih raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih, zlasti tistih, za katere je treba vzpostaviti novo infrastrukturo;

| 21. | poudarja posebno vlogo kohezijske politike pri podpiranju inovacijskih dejavnosti v regijah in ugotavlja, da bi bilo mogoče Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) uporabiti za financiranje poslovnih inkubatorjev in znanstvenih parkov (infrastruktura in povezave). To so pomembni načini za širjenje znanja za tržno uporabo, ki lahko prispevajo k povezovanju MSP z univerzami. Evropski socialni sklad (ESS) pa lahko zagotovi finančno podporo razvoju veščin (na podlagi usposabljanja, poučevanja itd.), kakor tudi razvoju in posodobitvi izobraževalnih struktur in sistemov. V programskem obdobju 2007–2013 bo več poudarka kot prej na krepitvi raziskav in inovacij s pomočjo prenosa znanja; |
| --- | --- |

21.

poudarja posebno vlogo kohezijske politike pri podpiranju inovacijskih dejavnosti v regijah in ugotavlja, da bi bilo mogoče Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) uporabiti za financiranje poslovnih inkubatorjev in znanstvenih parkov (infrastruktura in povezave). To so pomembni načini za širjenje znanja za tržno uporabo, ki lahko prispevajo k povezovanju MSP z univerzami. Evropski socialni sklad (ESS) pa lahko zagotovi finančno podporo razvoju veščin (na podlagi usposabljanja, poučevanja itd.), kakor tudi razvoju in posodobitvi izobraževalnih struktur in sistemov. V programskem obdobju 2007–2013 bo več poudarka kot prej na krepitvi raziskav in inovacij s pomočjo prenosa znanja;

| 22. | poudarja pomen posredovanja in uporabe znanja in potrebo po posredovanju znanja v takšni obliki, da ga je mogoče vključiti v proizvodno dejavnost. Rešitve in razvite metode morajo biti dostopne vsem, zlasti MSP, ki delujejo na območjih, kjer ni vrhunskih raziskovalnih ustanov ali univerz. Praktično uresničevanje tega cilja bi lahko potekalo v okviru regionalnih grozdov. Treba je premisliti o obsežnejši uporabi tako imenovanih pisarn grozdov, ki so jih vzpostavile nekatere države, da jim pomagajo širiti znanje; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen posredovanja in uporabe znanja in potrebo po posredovanju znanja v takšni obliki, da ga je mogoče vključiti v proizvodno dejavnost. Rešitve in razvite metode morajo biti dostopne vsem, zlasti MSP, ki delujejo na območjih, kjer ni vrhunskih raziskovalnih ustanov ali univerz. Praktično uresničevanje tega cilja bi lahko potekalo v okviru regionalnih grozdov. Treba je premisliti o obsežnejši uporabi tako imenovanih pisarn grozdov, ki so jih vzpostavile nekatere države, da jim pomagajo širiti znanje;

| 23. | pozdravlja zlasti priporočila odbora CREST za izboljšanje usposobljenosti MSP na področju raziskav in njihove sposobnosti izkoriščanja znanja, ustvarjenega drugod, vendar poudarja, da je smernice odbora CREST mogoče uvesti v regije samo prostovoljno, ker je skupna priprava programov (Komisije in regij) zdaj zaključena. MSP naj bi uporabljala strukturne sklade za povezovanje, usposabljanje in pridobivanje ustreznih kvalifikacij za udeležbo v FP7, nato pa za vzpostavljanje mednarodnih in transnacionalnih povezav. PKI je treba uporabiti, da MSP pomaga pri premagovanju morebitnih težav v inovacijski fazi; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja zlasti priporočila odbora CREST za izboljšanje usposobljenosti MSP na področju raziskav in njihove sposobnosti izkoriščanja znanja, ustvarjenega drugod, vendar poudarja, da je smernice odbora CREST mogoče uvesti v regije samo prostovoljno, ker je skupna priprava programov (Komisije in regij) zdaj zaključena. MSP naj bi uporabljala strukturne sklade za povezovanje, usposabljanje in pridobivanje ustreznih kvalifikacij za udeležbo v FP7, nato pa za vzpostavljanje mednarodnih in transnacionalnih povezav. PKI je treba uporabiti, da MSP pomaga pri premagovanju morebitnih težav v inovacijski fazi;

| 24. | želi poudariti pomen decentralizirane inovacijske dejavnosti tudi v manjših mestih in regijah. Nacionalno (kot npr. na Finskem) ali regionalno koordinirani centri strokovnih mrež so primer sistema, ki združuje regionalni ali lokalni raziskovalni in poslovni potencial ter vire s politikami in financiranjem posameznih držav ali na ravni EU. Strokovni centri so združeni v grozde na sorodnih področjih in sodelujejo v mednarodnih mrežah. |
| --- | --- |

24.

želi poudariti pomen decentralizirane inovacijske dejavnosti tudi v manjših mestih in regijah. Nacionalno (kot npr. na Finskem) ali regionalno koordinirani centri strokovnih mrež so primer sistema, ki združuje regionalni ali lokalni raziskovalni in poslovni potencial ter vire s politikami in financiranjem posameznih držav ali na ravni EU. Strokovni centri so združeni v grozde na sorodnih področjih in sodelujejo v mednarodnih mrežah.

Spodbujanje raziskovalnih in inovacijskih strategij in sposobnosti v regijah

ODBOR REGIJ

| 25. | poudarja ključno vlogo regionalnih raziskovalnih in inovacijskih strategij pri povezovanju različnih regionalnih partnerjev s strategijo. Kot je poudarjeno v študiji OR, tovrstne strategije lahko raziskovalne ustanove okrepijo tako, da jih umestijo v inovativno okolje, povečajo občutek odgovornosti med vsemi zainteresiranimi skupinami in tako prispevajo k vzpostavitvi močnejšega regionalnega raziskovalnega in inovacijskega sistema. V zvezi s tem je ključna podpora iz različnih programov, ki so na voljo za različne faze vzpostavljanja nove raziskovalne infrastrukture; |
| --- | --- |

25.

poudarja ključno vlogo regionalnih raziskovalnih in inovacijskih strategij pri povezovanju različnih regionalnih partnerjev s strategijo. Kot je poudarjeno v študiji OR, tovrstne strategije lahko raziskovalne ustanove okrepijo tako, da jih umestijo v inovativno okolje, povečajo občutek odgovornosti med vsemi zainteresiranimi skupinami in tako prispevajo k vzpostavitvi močnejšega regionalnega raziskovalnega in inovacijskega sistema. V zvezi s tem je ključna podpora iz različnih programov, ki so na voljo za različne faze vzpostavljanja nove raziskovalne infrastrukture;

| 26. | poudarja pomen uporabe usmerjenega pristopa v okviru regionalnih raziskovalnih in inovacijskih strategij, vključno z določitvijo najpomembnejših projektov. Pri tem je treba različne pristope uravnotežiti. Prva možnost je, kot priporoča odbor CREST, izbrati prednostne naloge na regionalni ravni, ki dopolnjujejo dejavnosti v okviru FP7 in PKI, in s tem povečati možnosti za povezovanje regionalnega raziskovalnega in inovacijskega sistema s financiranjem EU; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen uporabe usmerjenega pristopa v okviru regionalnih raziskovalnih in inovacijskih strategij, vključno z določitvijo najpomembnejših projektov. Pri tem je treba različne pristope uravnotežiti. Prva možnost je, kot priporoča odbor CREST, izbrati prednostne naloge na regionalni ravni, ki dopolnjujejo dejavnosti v okviru FP7 in PKI, in s tem povečati možnosti za povezovanje regionalnega raziskovalnega in inovacijskega sistema s financiranjem EU;

| 27. | se zaveda možnosti, ki jih ponujajo strukturni skladi in FP7, tako za podporo učinkovitim sistemom za izobraževanje in usposabljanje za raziskovalce in podjetja v regijah EU, kakor tudi za podporo vzpostavljanju ali posodabljanju raziskovalne in inovacijske infrastrukture in pozdravlja priporočila odbora CREST, usmerjena v izkoriščanje teh možnosti. OR pozdravlja Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI), ki bo v začetku leta 2008 pripravil analizo regionalnih vidikov vseevropske raziskovalne infrastrukture, in poziva zlasti nove države članice, da se vključijo v to pobudo; |
| --- | --- |

27.

se zaveda možnosti, ki jih ponujajo strukturni skladi in FP7, tako za podporo učinkovitim sistemom za izobraževanje in usposabljanje za raziskovalce in podjetja v regijah EU, kakor tudi za podporo vzpostavljanju ali posodabljanju raziskovalne in inovacijske infrastrukture in pozdravlja priporočila odbora CREST, usmerjena v izkoriščanje teh možnosti. OR pozdravlja Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI), ki bo v začetku leta 2008 pripravil analizo regionalnih vidikov vseevropske raziskovalne infrastrukture, in poziva zlasti nove države članice, da se vključijo v to pobudo;

| 28. | ponavlja svoj poziv k vzpostavitvi skupnih skladov za raziskave in inovacije kot novih načinov institucionalnega sodelovanja javnega in zasebnega sektorja na lokalni in regionalni ravni in poudarja, da je razvoj raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti stalna naloga. |
| --- | --- |

28.

ponavlja svoj poziv k vzpostavitvi skupnih skladov za raziskave in inovacije kot novih načinov institucionalnega sodelovanja javnega in zasebnega sektorja na lokalni in regionalni ravni in poudarja, da je razvoj raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti stalna naloga.

Ravnotežje med odličnostjo in kohezijo

ODBOR REGIJ

| 29. | deli zaskrbljenost, izraženo v analizi Komisije, da so vlaganja v raziskave in raziskovalne dejavnosti v EU močno koncentrirana v majhnem številu regij. OR z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so izdatki za raziskave in razvoj v več kot 100 regijah v Evropi manjši od 1 % BDP; |
| --- | --- |

29.

deli zaskrbljenost, izraženo v analizi Komisije, da so vlaganja v raziskave in raziskovalne dejavnosti v EU močno koncentrirana v majhnem številu regij. OR z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so izdatki za raziskave in razvoj v več kot 100 regijah v Evropi manjši od 1 % BDP;

| 30. | poudarja, da bi morale evropska raziskovalna, inovacijska in kohezijska politika zasledovati dopolnilne cilje in sodelovati v prizadevanjih za izboljšanje raziskav in razvoja v Evropi. V zvezi s tem se bo treba spopasti s stalnim izzivom uravnoteženega razporejanja podpore med odličnostjo in kohezijo. Če so raziskave in inovacije ključnega pomena za rast, mora EU podpirati bolj prefinjen splet politik in vzpostavljati ravnovesje med spodbujanjem obstoječih „centrov odličnosti“ in omogočanjem ustanavljanja novih; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da bi morale evropska raziskovalna, inovacijska in kohezijska politika zasledovati dopolnilne cilje in sodelovati v prizadevanjih za izboljšanje raziskav in razvoja v Evropi. V zvezi s tem se bo treba spopasti s stalnim izzivom uravnoteženega razporejanja podpore med odličnostjo in kohezijo. Če so raziskave in inovacije ključnega pomena za rast, mora EU podpirati bolj prefinjen splet politik in vzpostavljati ravnovesje med spodbujanjem obstoječih „centrov odličnosti“ in omogočanjem ustanavljanja novih;

| 31. | ponavlja svoj poziv, naj strukturni skladi bistveno povečajo delež vlaganj v visokokakovostne javne raziskave in inovacije v regijah EU in sicer v skladu s cilji, ki se nanašajo tako na cilj konvergence kot tudi na cilj razvoja regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja. OR se zaveda, da kohezijska politika temelji na pristopu celovite obravnave, zaradi česar raziskav ne obravnava ločeno, temveč v povezavi z inovacijami; |
| --- | --- |

31.

ponavlja svoj poziv, naj strukturni skladi bistveno povečajo delež vlaganj v visokokakovostne javne raziskave in inovacije v regijah EU in sicer v skladu s cilji, ki se nanašajo tako na cilj konvergence kot tudi na cilj razvoja regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja. OR se zaveda, da kohezijska politika temelji na pristopu celovite obravnave, zaradi česar raziskav ne obravnava ločeno, temveč v povezavi z inovacijami;

| 32. | poudarja, da imata FP7 in PKI nedvomno vpliv na kohezijo, čeprav kot taka nista kohezijska instrumenta. OR opozarja, da mora cilj kohezije postati pomembna sestavina vseh evropskih sektorskih politik. Razmisliti bi bilo treba o tem, da PKI in FP7 dobita tudi teritorialno razsežnost, ob hkratnem upoštevanju poudarka, ki ga FP7 namenja načelu odličnosti; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da imata FP7 in PKI nedvomno vpliv na kohezijo, čeprav kot taka nista kohezijska instrumenta. OR opozarja, da mora cilj kohezije postati pomembna sestavina vseh evropskih sektorskih politik. Razmisliti bi bilo treba o tem, da PKI in FP7 dobita tudi teritorialno razsežnost, ob hkratnem upoštevanju poudarka, ki ga FP7 namenja načelu odličnosti;

| 33. | izraža zadovoljstvo s priporočili odbora CREST o načinu, kako lahko regije najbolj smotrno uporabijo strukturne sklade in FP7, da svoje sisteme za raziskave in inovacije usmerijo v zasledovanje odličnosti in evropske ali mednarodne konkurenčnosti. To vključuje izboljšanje regionalnih mrež med raziskovalnimi ustanovami, univerzami, MSP in drugimi akterji, da se vzpostavijo grozdi, regionalne tehnološke platforme in centri odličnosti, ki jim je treba pomagati, da se vključijo v raziskovalne in inovacijske projekte v EU in programe, kot so ERA-Net in evropske tehnološke platforme, kakor tudi v mednarodna omrežja raziskovalnih ustanov in podjetij; |
| --- | --- |

33.

izraža zadovoljstvo s priporočili odbora CREST o načinu, kako lahko regije najbolj smotrno uporabijo strukturne sklade in FP7, da svoje sisteme za raziskave in inovacije usmerijo v zasledovanje odličnosti in evropske ali mednarodne konkurenčnosti. To vključuje izboljšanje regionalnih mrež med raziskovalnimi ustanovami, univerzami, MSP in drugimi akterji, da se vzpostavijo grozdi, regionalne tehnološke platforme in centri odličnosti, ki jim je treba pomagati, da se vključijo v raziskovalne in inovacijske projekte v EU in programe, kot so ERA-Net in evropske tehnološke platforme, kakor tudi v mednarodna omrežja raziskovalnih ustanov in podjetij;

| 34. | v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, da nadaljuje z izvajanjem ustreznih programov, kot so Regije znanja v okviru FP7, Regije za gospodarske spremembe v okviru ESRR in Innova-Inno v okviru PKI. OR poudarja tudi, da bi morali imeti strukturni skladi podporno vlogo pri povečevanju znanstvenih, tehnoloških, podjetniških in upravljavskih sposobnosti lokalnih in regionalnih akterjev, zlasti MSP, za sodelovanje v projektih FP7 in PKI; |
| --- | --- |

34.

v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, da nadaljuje z izvajanjem ustreznih programov, kot so Regije znanja v okviru FP7, Regije za gospodarske spremembe v okviru ESRR in Innova-Inno v okviru PKI. OR poudarja tudi, da bi morali imeti strukturni skladi podporno vlogo pri povečevanju znanstvenih, tehnoloških, podjetniških in upravljavskih sposobnosti lokalnih in regionalnih akterjev, zlasti MSP, za sodelovanje v projektih FP7 in PKI;

| 35. | poziva, na podlagi ugotovitev iz študije OR, k bistveni preusmeritvi finančnih sredstev EU, še posebej strukturnih skladov po regijah, zlasti v spodbujanje povpraševanja po raziskavah in inovacijah ter v uporabniške in odprte inovacije kot regionalnega potenciala. Manjkajoči absorpcijski mehanizmi za uporabo globalne baze znanja so glavno ozko grlo, ki regijam preprečuje izkoriščanje odprtih inovacij; |
| --- | --- |

35.

poziva, na podlagi ugotovitev iz študije OR, k bistveni preusmeritvi finančnih sredstev EU, še posebej strukturnih skladov po regijah, zlasti v spodbujanje povpraševanja po raziskavah in inovacijah ter v uporabniške in odprte inovacije kot regionalnega potenciala. Manjkajoči absorpcijski mehanizmi za uporabo globalne baze znanja so glavno ozko grlo, ki regijam preprečuje izkoriščanje odprtih inovacij;

| 36. | razmišlja o kritikah glede prekrivanj pri pomoči za raziskovalno infrastrukturo v okviru strukturnih skladov in FP7 in poudarja, da je treba v zvezi s tem razviti učinkovitejše usklajevanje in racionalen pristop k vlaganjem v raziskovalno in razvojno infrastrukturo na podlagi obeh instrumentov EU, kar vzpostavlja ravnovesje med načelom kohezije in načelom odličnosti in se osredotoča na podporo različnim fazam izgradnje infrastrukture; |
| --- | --- |

36.

razmišlja o kritikah glede prekrivanj pri pomoči za raziskovalno infrastrukturo v okviru strukturnih skladov in FP7 in poudarja, da je treba v zvezi s tem razviti učinkovitejše usklajevanje in racionalen pristop k vlaganjem v raziskovalno in razvojno infrastrukturo na podlagi obeh instrumentov EU, kar vzpostavlja ravnovesje med načelom kohezije in načelom odličnosti in se osredotoča na podporo različnim fazam izgradnje infrastrukture;

| 37. | v zvezi s tem opozarja na stališče OR, da je treba v zvezi z „odličnostjo“ v evropskem raziskovalnem prostoru in pri financiranju raziskav na ravni EU in na nacionalni ravni finančna sredstva upoštevati tudi manjše visoko specializirane raziskovalne centre in raziskovalno manj intenzivne akterje. Slednji so bistvenega pomena za uresničevanje inovacij in razvoj mednarodno pomembnega znanja na ozkih strokovnih področjih. Raziskave ne smejo biti osredotočene zgolj na visoko tehnologijo, saj so lahko tudi raziskave „nizkih tehnologij“ zelo pomembne za inovacije in razvoj v regijah; |
| --- | --- |

37.

v zvezi s tem opozarja na stališče OR, da je treba v zvezi z „odličnostjo“ v evropskem raziskovalnem prostoru in pri financiranju raziskav na ravni EU in na nacionalni ravni finančna sredstva upoštevati tudi manjše visoko specializirane raziskovalne centre in raziskovalno manj intenzivne akterje. Slednji so bistvenega pomena za uresničevanje inovacij in razvoj mednarodno pomembnega znanja na ozkih strokovnih področjih. Raziskave ne smejo biti osredotočene zgolj na visoko tehnologijo, saj so lahko tudi raziskave „nizkih tehnologij“ zelo pomembne za inovacije in razvoj v regijah;

| 38. | predvideva, da je usmerjanje finančnih sredstev EU, namenjenih sistemom za raziskave in inovacije, v doseganje odličnosti, ključni izziv za regije v okviru strukturnega cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“. Regije se ne morejo povsem zanašati na prejemanje finančnih sredstev iz FP7, poleg tega pa imajo v primerjavi s prejšnjim obdobjem na voljo veliko manj finančnih sredstev iz strukturnih skladov. |
| --- | --- |

38.

predvideva, da je usmerjanje finančnih sredstev EU, namenjenih sistemom za raziskave in inovacije, v doseganje odličnosti, ključni izziv za regije v okviru strukturnega cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“. Regije se ne morejo povsem zanašati na prejemanje finančnih sredstev iz FP7, poleg tega pa imajo v primerjavi s prejšnjim obdobjem na voljo veliko manj finančnih sredstev iz strukturnih skladov.

Razširjanje dobre prakse ter strokovnega znanja in izkušenj

ODBOR REGIJ

| 39. | poudarja pomen načrtovanih ukrepov, ki jih je predstavila Evropska komisija, da:






  — | zagotovi smotrnejšo uporabo evropskih finančnih sredstev s praktičnimi navodili za ugotavljanje najustreznejšega vira financiranja za potencialne upravičence (raziskovalne ustanove in podjetja), ki jih bo uvedla spomladi 2008. Vendar OR poziva Komisijo k večji usklajenosti s predlogom odbora CREST, da bi smernice odbora CREST preoblikovali v bolj operativna priporočila; |
| --- | --- | --- |

39.

poudarja pomen načrtovanih ukrepov, ki jih je predstavila Evropska komisija, da:

—

zagotovi smotrnejšo uporabo evropskih finančnih sredstev s praktičnimi navodili za ugotavljanje najustreznejšega vira financiranja za potencialne upravičence (raziskovalne ustanove in podjetja), ki jih bo uvedla spomladi 2008. Vendar OR poziva Komisijo k večji usklajenosti s predlogom odbora CREST, da bi smernice odbora CREST preoblikovali v bolj operativna priporočila;

| — | ob primernem času poroča o napredku pri usklajeni rabi instrumentov Skupnosti na nacionalni in regionalni ravni ter o primerih dobre prakse na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

—

ob primernem času poroča o napredku pri usklajeni rabi instrumentov Skupnosti na nacionalni in regionalni ravni ter o primerih dobre prakse na nacionalni in regionalni ravni;

| — | organizira redne dogodke, v okviru katerih se lahko subjekti, ki se ukvarjajo z raziskavami, inovacijami in regionalnim razvojem, srečajo in izmenjajo zamisli in izkušnje ter si zagotovijo dostop do podpore in nasvetov, pri čemer OR upošteva kot pomembnega partnerja v tem smislu; |
| --- | --- |

—

organizira redne dogodke, v okviru katerih se lahko subjekti, ki se ukvarjajo z raziskavami, inovacijami in regionalnim razvojem, srečajo in izmenjajo zamisli in izkušnje ter si zagotovijo dostop do podpore in nasvetov, pri čemer OR upošteva kot pomembnega partnerja v tem smislu;

| — | izboljša izmenjavo informacij z nacionalnimi in regionalnimi oblastmi o upravičencih v okviru FP7/PKI na njihovih ozemljih in s tem olajša dopolnilno financiranje v okviru nacionalnih in regionalnih instrumentov ter instrumentov EU; |
| --- | --- |

—

izboljša izmenjavo informacij z nacionalnimi in regionalnimi oblastmi o upravičencih v okviru FP7/PKI na njihovih ozemljih in s tem olajša dopolnilno financiranje v okviru nacionalnih in regionalnih instrumentov ter instrumentov EU;

| 40. | poudarja pomen uporabe novih programov za sodelovanje in komuniciranje v okviru programov, ki se izvajajo v okviru strukturnih skladov Interreg IV C in URBACT. Ti programi so namenjeni razširjanju poznavanja koristi prek pobude Regije za gospodarske spremembe in neposrednemu povezovanju med posameznimi regijami, ki bi lahko in si želijo imeti koristi od rezultatov uspešnega projekta v napredni regiji; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomen uporabe novih programov za sodelovanje in komuniciranje v okviru programov, ki se izvajajo v okviru strukturnih skladov Interreg IV C in URBACT. Ti programi so namenjeni razširjanju poznavanja koristi prek pobude Regije za gospodarske spremembe in neposrednemu povezovanju med posameznimi regijami, ki bi lahko in si želijo imeti koristi od rezultatov uspešnega projekta v napredni regiji;

| 41. | poziva Komisijo, da nadzira učinkovitost usklajevanja medregionalnega financiranja v okviru strukturnih skladov, FP7 in PKI na področju raziskav in inovacij, vključno z rednim in bolj usklajenim razširjanjem rezultatov in dobre prakse ter boljšim komuniciranjem med različnimi „skupnostmi“. |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, da nadzira učinkovitost usklajevanja medregionalnega financiranja v okviru strukturnih skladov, FP7 in PKI na področju raziskav in inovacij, vključno z rednim in bolj usklajenim razširjanjem rezultatov in dobre prakse ter boljšim komuniciranjem med različnimi „skupnostmi“.

V Bruslju, 6. februarja 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CREST 1203/07 – CREST (Odbor EU za znanstvene in tehnološke raziskave) Smernice za uskladitev okvirnega programa za raziskave in strukturnih skladov za podporo raziskavam in razvoju.

1

Smernice za uskladitev okvirnega programa za raziskave in strukturnih skladov za podporo raziskavam in razvoju

(2)  CDR/ETU/21/2005.

2

---

| 25.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/7

---

Mnenje Odbora regij – Vmesni pregled strategije o znanostih o življenju in biotehnologiji

(2008/C 105/02)

ODBOR REGIJ

| — | priznava velik pomen, ki ga imajo znanosti o življenju in biotehnologija za mednarodno konkurenčnost in trajnostni razvoj EU, ter izraža pripravljenost, da na ravni regij po svojih močeh prispeva k nadaljevanju strategije EU. Pri tem je treba pretehtati možnosti in tveganja ter vsak posamezni ukrep v okviru strategije oceniti z vidika njegove koristi za državljane; |
| --- | --- |

—

priznava velik pomen, ki ga imajo znanosti o življenju in biotehnologija za mednarodno konkurenčnost in trajnostni razvoj EU, ter izraža pripravljenost, da na ravni regij po svojih močeh prispeva k nadaljevanju strategije EU. Pri tem je treba pretehtati možnosti in tveganja ter vsak posamezni ukrep v okviru strategije oceniti z vidika njegove koristi za državljane;

| — | poudarja pomembno vlogo mest in regij pri združevanju zmogljivosti in krepitvi konkurenčnosti teh tehnologij v mednarodnem okolju; to vlogo mesta in regije uresničujejo z medregionalnim in čezmejnim sodelovanjem, združevanjem regionalnih biotehnoloških grozdov ter povezovanjem raziskav, industrije in finančnih virov; |
| --- | --- |

—

poudarja pomembno vlogo mest in regij pri združevanju zmogljivosti in krepitvi konkurenčnosti teh tehnologij v mednarodnem okolju; to vlogo mesta in regije uresničujejo z medregionalnim in čezmejnim sodelovanjem, združevanjem regionalnih biotehnoloških grozdov ter povezovanjem raziskav, industrije in finančnih virov;

| — | spodbuja mesta in regije k prenosu znanja in inovacij iz znanstvene baze v industrijo. Mesta in regije bodo po svojih možnostih izboljšale zagotavljanje tveganega kapitala, tudi za čezmejno sodelovanje, in podpirale patentiranje ter uporabo biotehnoloških izumov. Finančne institucije na regionalni in nacionalni, predvsem pa na ravni EU, bi morale pripraviti programe podpore, ki bi MSP, dejavnim na področju biotehnologije, omogočali delitev tveganja; |
| --- | --- |

—

spodbuja mesta in regije k prenosu znanja in inovacij iz znanstvene baze v industrijo. Mesta in regije bodo po svojih možnostih izboljšale zagotavljanje tveganega kapitala, tudi za čezmejno sodelovanje, in podpirale patentiranje ter uporabo biotehnoloških izumov. Finančne institucije na regionalni in nacionalni, predvsem pa na ravni EU, bi morale pripraviti programe podpore, ki bi MSP, dejavnim na področju biotehnologije, omogočali delitev tveganja;

| — | spodbuja z informacijami podprte družbene razprave o prednostih in tveganju na področju znanosti o življenju in biotehnologije. Mnoga mesta in regije po svojih močeh že podpirajo izobraževanje javnosti o znanstvenih temeljih, metodah, področjih uporabe, pravnih zahtevah in etičnih vidikih na tem področju. Te pobude je treba odločno nadaljevati, pri tem pa morajo sodelovati tudi področje raziskav, industrija in javna uprava. |
| --- | --- |

—

spodbuja z informacijami podprte družbene razprave o prednostih in tveganju na področju znanosti o življenju in biotehnologije. Mnoga mesta in regije po svojih močeh že podpirajo izobraževanje javnosti o znanstvenih temeljih, metodah, področjih uporabe, pravnih zahtevah in etičnih vidikih na tem področju. Te pobude je treba odločno nadaljevati, pri tem pa morajo sodelovati tudi področje raziskav, industrija in javna uprava.

| Poročevalec | : | Karl DÖHLER (DE/EPP), član deželnega zbora Bavarske |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Karl DÖHLER (DE/EPP), član deželnega zbora Bavarske

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o vmesnem pregledu strategije o znanostih o življenju in biotehnologiji

COM(2007) 175 konč.

Politična priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | priznava velik pomen, ki ga imajo znanosti o življenju in biotehnologija za mednarodno konkurenčnost in trajnostni razvoj EU. Pomembna področja uporabe so medicina in farmacevtski sektor, industrijska predelava in primarna proizvodnja (predvsem hrana in krma, pa tudi obnovljive surovine in alternativna energija). Znanosti o življenju in biotehnologija pri tem ponujajo nove možnosti za reševanje perečih problemov na področju zdravstva, glede staranja prebivalstva, zagotavljanja hrane za naraščajoče svetovno prebivalstvo, oskrbe z energijo in globalnega segrevanja; |
| --- | --- |

1.

priznava velik pomen, ki ga imajo znanosti o življenju in biotehnologija za mednarodno konkurenčnost in trajnostni razvoj EU. Pomembna področja uporabe so medicina in farmacevtski sektor, industrijska predelava in primarna proizvodnja (predvsem hrana in krma, pa tudi obnovljive surovine in alternativna energija). Znanosti o življenju in biotehnologija pri tem ponujajo nove možnosti za reševanje perečih problemov na področju zdravstva, glede staranja prebivalstva, zagotavljanja hrane za naraščajoče svetovno prebivalstvo, oskrbe z energijo in globalnega segrevanja;

| 2. | se strinja z Evropsko komisijo, da znanosti o življenju in biotehnologija bistveno prispevajo h ključnim političnim ciljem EU, ki so zdravje in trajnostni razvoj, gospodarska rast in ustvarjanje delovnih mest. Zato pozdravlja strategijo Evropske komisije za spodbujanje znanosti o življenju in biotehnologije ter priznava uspehe pri njenem izvajanju; |
| --- | --- |

2.

se strinja z Evropsko komisijo, da znanosti o življenju in biotehnologija bistveno prispevajo h ključnim političnim ciljem EU, ki so zdravje in trajnostni razvoj, gospodarska rast in ustvarjanje delovnih mest. Zato pozdravlja strategijo Evropske komisije za spodbujanje znanosti o življenju in biotehnologije ter priznava uspehe pri njenem izvajanju;

| 3. | poudarja, da mora uporabo biotehnologije spremljati široka družbena razprava o prednostih in tveganjih, pa tudi etičnih vprašanjih, da bi tako izboljšali sprejemanje teh tehnologij v javnosti. Pogoj za to je seznanjanje z znanstvenimi temelji teh tehnologij; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora uporabo biotehnologije spremljati široka družbena razprava o prednostih in tveganjih, pa tudi etičnih vprašanjih, da bi tako izboljšali sprejemanje teh tehnologij v javnosti. Pogoj za to je seznanjanje z znanstvenimi temelji teh tehnologij;

| 4. | pozdravlja evropske mreže regij in grozdov, ki so dejavne na področju biotehnologije in znanosti o življenju, ter Evropsko komisijo poziva, da jih podpre, da bi tako omogočili izmenjavo izkušenj, skupno pripravo vlog za projekte in skupno stališče v evropskem političnem procesu; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja evropske mreže regij in grozdov, ki so dejavne na področju biotehnologije in znanosti o življenju, ter Evropsko komisijo poziva, da jih podpre, da bi tako omogočili izmenjavo izkušenj, skupno pripravo vlog za projekte in skupno stališče v evropskem političnem procesu;

| 5. | se zaveda, da mesta in regije bistveno vplivajo na spodbujanje znanosti o življenju in biotehnologije. V mednarodnem pogledu so evropski biotehnološki grozdi razmeroma majhni, zato je njihovo mrežno povezovanje odločilnega pomena za njihovo konkurenčnost. Oblikovanje grozdov, povezovanje raziskav, industrije in finančnih virov, seznanjanje javnosti s tehnološkim napredkom, medregionalno in čezmejno sodelovanje ter združevanje regionalnih biotehnoloških grozdov – vse te dejavnosti so odvisne od podpore mest in regij, ki je potrebna za združevanje zmogljivosti in krepitev konkurenčnosti v mednarodnem okolju; |
| --- | --- |

5.

se zaveda, da mesta in regije bistveno vplivajo na spodbujanje znanosti o življenju in biotehnologije. V mednarodnem pogledu so evropski biotehnološki grozdi razmeroma majhni, zato je njihovo mrežno povezovanje odločilnega pomena za njihovo konkurenčnost. Oblikovanje grozdov, povezovanje raziskav, industrije in finančnih virov, seznanjanje javnosti s tehnološkim napredkom, medregionalno in čezmejno sodelovanje ter združevanje regionalnih biotehnoloških grozdov – vse te dejavnosti so odvisne od podpore mest in regij, ki je potrebna za združevanje zmogljivosti in krepitev konkurenčnosti v mednarodnem okolju;

| 6. | se zaveda, da je treba številne dejavnosti še naprej pospešeno izvajati, in izraža pripravljenost, da na ravni regij po svojih močeh prispeva k temu. Pri tem je treba pretehtati možnosti in tveganja ter vsak posamezni ukrep v okviru strategije oceniti z vidika njegove koristi za državljane. |
| --- | --- |

6.

se zaveda, da je treba številne dejavnosti še naprej pospešeno izvajati, in izraža pripravljenost, da na ravni regij po svojih močeh prispeva k temu. Pri tem je treba pretehtati možnosti in tveganja ter vsak posamezni ukrep v okviru strategije oceniti z vidika njegove koristi za državljane.

Prednostne naloge, določene ob vmesnem pregledu strategije

ODBOR REGIJ

| 7. | potrjuje, da bodo mesta in regije v okviru svojih možnosti prispevala k spodbujanju raziskav in razvoja trga za uporabo znanosti o življenju in biotehnologije ter k spodbujanju na znanju temelječe bioekonomije. Mesta in regije poziva, naj prispevajo k obveščanju uporabnikov o pravni podlagi in upravnih postopkih na področju biotehnologije. Za izboljšanje koordinacije raziskav bi morala Evropska komisija ne le sodelovati z državami članicami, temveč tudi oblikovati regionalne platforme ali regionalne skupine neposredno vključiti v delo Komisije; |
| --- | --- |

7.

potrjuje, da bodo mesta in regije v okviru svojih možnosti prispevala k spodbujanju raziskav in razvoja trga za uporabo znanosti o življenju in biotehnologije ter k spodbujanju na znanju temelječe bioekonomije. Mesta in regije poziva, naj prispevajo k obveščanju uporabnikov o pravni podlagi in upravnih postopkih na področju biotehnologije. Za izboljšanje koordinacije raziskav bi morala Evropska komisija ne le sodelovati z državami članicami, temveč tudi oblikovati regionalne platforme ali regionalne skupine neposredno vključiti v delo Komisije;

| 8. | podpira spodbujanje konkurenčnosti, prenosa znanja in inovacij iz znanstvene baze v industrijo: okrepiti je treba zavest o komercialnem potencialu rezultatov raziskav. Spodbujati je treba ustanavljanje podjetij in izmenjave med področjem raziskav in industrijo. Mesta in regije bodo po svojih možnostih izboljšala zagotavljanje tveganega kapitala, tudi za čezmejno sodelovanje, in uporabnikom ponudila podporo pri patentiranju in uporabi biotehnoloških izumov. Finančne institucije na regionalni in nacionalni, predvsem pa na ravni EU, bi morale pripraviti programe podpore, ki bi MSP, dejavnim na področju biotehnologije, omogočali delitev tveganja; |
| --- | --- |

8.

podpira spodbujanje konkurenčnosti, prenosa znanja in inovacij iz znanstvene baze v industrijo: okrepiti je treba zavest o komercialnem potencialu rezultatov raziskav. Spodbujati je treba ustanavljanje podjetij in izmenjave med področjem raziskav in industrijo. Mesta in regije bodo po svojih možnostih izboljšala zagotavljanje tveganega kapitala, tudi za čezmejno sodelovanje, in uporabnikom ponudila podporo pri patentiranju in uporabi biotehnoloških izumov. Finančne institucije na regionalni in nacionalni, predvsem pa na ravni EU, bi morale pripraviti programe podpore, ki bi MSP, dejavnim na področju biotehnologije, omogočali delitev tveganja;

| 9. | meni, da je treba s spodbujanjem posredovanja dela in usposabljanjem ter nadaljnjim izobraževanjem delavcev izboljšati razmere na trgu dela. Znanstvenike in druge kadre, potrebne za razvoj podjetij na področju biotehnologije, je treba spodbujati, da ostanejo v Evropi ter z zagotavljanjem privlačnih okvirnih pogojev preprečiti odhajanje delovne sile. Če je potrebno, je treba poleg tega doseči, da se visoko usposobljeni delavci, ki so se izobraževali ali pridobivali strokovne izkušnje zunaj Evrope, vrnejo; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba s spodbujanjem posredovanja dela in usposabljanjem ter nadaljnjim izobraževanjem delavcev izboljšati razmere na trgu dela. Znanstvenike in druge kadre, potrebne za razvoj podjetij na področju biotehnologije, je treba spodbujati, da ostanejo v Evropi ter z zagotavljanjem privlačnih okvirnih pogojev preprečiti odhajanje delovne sile. Če je potrebno, je treba poleg tega doseči, da se visoko usposobljeni delavci, ki so se izobraževali ali pridobivali strokovne izkušnje zunaj Evrope, vrnejo;

| 10. | opozarja, da uporaba biotehnologije v kemični industriji za področja zdravja, hrane in krme ponuja obetavne možnosti za prihodnost. Evropska proizvodnja že danes pokriva 85 % svetovnih potreb po encimih. Encimski in biokatalitični postopki obetajo precejšnje prihranke virov in energije ter tako ponujajo nove pristope k trajnostnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da uporaba biotehnologije v kemični industriji za področja zdravja, hrane in krme ponuja obetavne možnosti za prihodnost. Evropska proizvodnja že danes pokriva 85 % svetovnih potreb po encimih. Encimski in biokatalitični postopki obetajo precejšnje prihranke virov in energije ter tako ponujajo nove pristope k trajnostnemu gospodarstvu;

| 11. | se zaveda kritičnega odnosa javnosti zlasti do uporabe biotehnologije na področju hrane in krme. Po eni strani večina potrošnikov na splošno odklanja uporabo genske tehnologije v kmetijstvu, po drugi pa ima javnost do nje povsem pozitivno stališče, če so prednosti takšnega izdelka za zdravje in okolje jasne; |
| --- | --- |

11.

se zaveda kritičnega odnosa javnosti zlasti do uporabe biotehnologije na področju hrane in krme. Po eni strani večina potrošnikov na splošno odklanja uporabo genske tehnologije v kmetijstvu, po drugi pa ima javnost do nje povsem pozitivno stališče, če so prednosti takšnega izdelka za zdravje in okolje jasne;

| 12. | zato spodbuja z informacijami podprte družbene razprave o prednostih in tveganju na področju znanosti o življenju in biotehnologije. Mnoga mesta in regije po svojih močeh že podpirajo izobraževanje javnosti o znanstvenih temeljih, metodah, področjih uporabe, pravnih zahtevah in etičnih vidikih na tem področju. Te pobude je treba odločno nadaljevati; |
| --- | --- |

12.

zato spodbuja z informacijami podprte družbene razprave o prednostih in tveganju na področju znanosti o življenju in biotehnologije. Mnoga mesta in regije po svojih močeh že podpirajo izobraževanje javnosti o znanstvenih temeljih, metodah, področjih uporabe, pravnih zahtevah in etičnih vidikih na tem področju. Te pobude je treba odločno nadaljevati;

| 13. | poziva področje raziskav, industrijo in javno upravo, da sodelujejo pri teh pobudah. Vse pomembne zainteresirane skupine je treba vključiti v dialog v okviru enega foruma. Mesta in regije bi morala bolj spodbujati raziskovalne projekte o družbenogospodarskih in etičnih vprašanjih biotehnologije ter podpirati razširjanje rezultatov teh raziskav. Oblikovati bi morala mreže strokovnjakov, ki bi lahko za vsak primer posebej oblikovali stališče o aktualnih varnostnih, družbenogospodarskih in etičnih vprašanjih. Mesta in regije lahko v okviru postopkov odobritve izdelkov podpirajo racionalne in pregledne procese odločanja, ki temeljijo na znanstveni osnovi; |
| --- | --- |

13.

poziva področje raziskav, industrijo in javno upravo, da sodelujejo pri teh pobudah. Vse pomembne zainteresirane skupine je treba vključiti v dialog v okviru enega foruma. Mesta in regije bi morala bolj spodbujati raziskovalne projekte o družbenogospodarskih in etičnih vprašanjih biotehnologije ter podpirati razširjanje rezultatov teh raziskav. Oblikovati bi morala mreže strokovnjakov, ki bi lahko za vsak primer posebej oblikovali stališče o aktualnih varnostnih, družbenogospodarskih in etičnih vprašanjih. Mesta in regije lahko v okviru postopkov odobritve izdelkov podpirajo racionalne in pregledne procese odločanja, ki temeljijo na znanstveni osnovi;

| 14. | predlaga, da Evropska komisija pri odobravanju projektov v okviru 7. okvirnega programa pripiše večji pomen strokovnemu seznanjanju javnosti z rezultati raziskav. Raziskovalni projekti pa bi se morali še naprej osredotočati na uporabo genske tehnologije v kmetijstvu, tveganja ter okoljska in ekonomska vprašanja s tega področja; |
| --- | --- |

14.

predlaga, da Evropska komisija pri odobravanju projektov v okviru 7. okvirnega programa pripiše večji pomen strokovnemu seznanjanju javnosti z rezultati raziskav. Raziskovalni projekti pa bi se morali še naprej osredotočati na uporabo genske tehnologije v kmetijstvu, tveganja ter okoljska in ekonomska vprašanja s tega področja;

| 15. | se strinja z Evropsko komisijo glede pomena biotehnologije za uporabo v medicini, tako z ekonomskega vidika kot z vidika javnega zdravja. Podpreti je treba nadaljnjo poenostavitev in razjasnitev zakonodaje na tem področju, saj je hiter tehnološki napredek povzročil pravno negotovost in zaradi tega upočasnil razvoj v tem sektorju. Priporočljivo bi bilo pripraviti smernice in mednarodna priporočila za odstranitev ovir ter spodbuditev razvoja tovrstne uporabe; |
| --- | --- |

15.

se strinja z Evropsko komisijo glede pomena biotehnologije za uporabo v medicini, tako z ekonomskega vidika kot z vidika javnega zdravja. Podpreti je treba nadaljnjo poenostavitev in razjasnitev zakonodaje na tem področju, saj je hiter tehnološki napredek povzročil pravno negotovost in zaradi tega upočasnil razvoj v tem sektorju. Priporočljivo bi bilo pripraviti smernice in mednarodna priporočila za odstranitev ovir ter spodbuditev razvoja tovrstne uporabe;

| 16. | opaža tudi možni prispevek sodobne biotehnologije k trajnostni rasti na področju kmetijstva: OR podpira stališče Evropske komisije, da je treba vsem oblikam kmetijstva – z gensko spremenjenimi rastlinami ter konvencionalnemu in ekološkemu kmetijstvu – omogočiti hkraten in enakopraven obstoj, vendar opozarja, da topografski, podnebni ali kmetijsko-strukturni pogoji v regiji lahko otežijo soobstoj konvencionalnih in ekoloških načinov kmetijske proizvodnje na eni strani ter kmetijstva z gensko spremenjenimi rastlinami na drugi. O tem, v kolikšnem obsegu se bodo na trgu uveljavili izdelki sodobne biotehnologije, bi morali odločati obveščeni uporabniki. Tako bodo nekatera mesta in regije menila, da jim uporaba agrobiotehnologije prinaša koristi, druga območja pa bodo dala prednost konvencionalnim ali ekološkim načinom pridelave; |
| --- | --- |

16.

opaža tudi možni prispevek sodobne biotehnologije k trajnostni rasti na področju kmetijstva: OR podpira stališče Evropske komisije, da je treba vsem oblikam kmetijstva – z gensko spremenjenimi rastlinami ter konvencionalnemu in ekološkemu kmetijstvu – omogočiti hkraten in enakopraven obstoj, vendar opozarja, da topografski, podnebni ali kmetijsko-strukturni pogoji v regiji lahko otežijo soobstoj konvencionalnih in ekoloških načinov kmetijske proizvodnje na eni strani ter kmetijstva z gensko spremenjenimi rastlinami na drugi. O tem, v kolikšnem obsegu se bodo na trgu uveljavili izdelki sodobne biotehnologije, bi morali odločati obveščeni uporabniki. Tako bodo nekatera mesta in regije menila, da jim uporaba agrobiotehnologije prinaša koristi, druga območja pa bodo dala prednost konvencionalnim ali ekološkim načinom pridelave;

| 17. | meni, da je soobstoj različnih kmetijskih praks odločilnega pomena, ne le z vidika dobre kmetijske prakse, temveč tudi zaradi strpnosti in zaupanja pri izmenjavi informacij, usklajevanju in sodelovanju med sosednjimi kmeti. Evropsko komisijo poziva, da razvije smernice za soobstoj in čim prej sprejme uporabne mejne vrednosti za označevanje semen, ki vsebujejo sledi gensko spremenjenih organizmov. Pri tem mora tudi najti rešitve za „organizme“, ki v EU še niso dovoljeni, v drugih državah pa so bili na podlagi primerljivih meril že odobreni in ocenjeni z vidika varnosti; |
| --- | --- |

17.

meni, da je soobstoj različnih kmetijskih praks odločilnega pomena, ne le z vidika dobre kmetijske prakse, temveč tudi zaradi strpnosti in zaupanja pri izmenjavi informacij, usklajevanju in sodelovanju med sosednjimi kmeti. Evropsko komisijo poziva, da razvije smernice za soobstoj in čim prej sprejme uporabne mejne vrednosti za označevanje semen, ki vsebujejo sledi gensko spremenjenih organizmov. Pri tem mora tudi najti rešitve za „organizme“, ki v EU še niso dovoljeni, v drugih državah pa so bili na podlagi primerljivih meril že odobreni in ocenjeni z vidika varnosti;

| 18. | meni, da je nujno treba raziskati tako ustrezne ukrepe v kmetijstvu, potrebne za zagotovitev konvencionalnega in organskega kmetijstva ter njegovega trajnostnega soobstoja z gensko spremenjenimi rastlinami, kot tudi možne dolgoročne posledice, koristi in tveganja, povezana z gensko spremenjenimi organizmi, ki se uporabljajo za pridobivanje obnovljivih surovin za industrijo. Zavzema se za akcijski program za ohranitev, opredelitev, zbiranje in uporabo genskih virov v kmetijstvu EU; |
| --- | --- |

18.

meni, da je nujno treba raziskati tako ustrezne ukrepe v kmetijstvu, potrebne za zagotovitev konvencionalnega in organskega kmetijstva ter njegovega trajnostnega soobstoja z gensko spremenjenimi rastlinami, kot tudi možne dolgoročne posledice, koristi in tveganja, povezana z gensko spremenjenimi organizmi, ki se uporabljajo za pridobivanje obnovljivih surovin za industrijo. Zavzema se za akcijski program za ohranitev, opredelitev, zbiranje in uporabo genskih virov v kmetijstvu EU;

| 19. | pozdravlja sedanji zakonodajni okvir na področju znanosti o življenju in biotehnologije, vendar meni, da so potrebni tudi ukrepi za izboljšanje usklajenosti zakonodaje na različnih področjih, na primer predpisov za varstvo intelektualne lastnine. Za zagotovitev konkurenčnosti EU na področju biotehnologije bi bilo treba poleg tega preveriti možnosti za prilagoditev zakonodajnega okvira splošno sprejetemu okviru na mednarodni ravni. Mesta in regije se zavezujejo, da bodo v skladu s svojimi pristojnostmi enotno izvajala evropsko zakonodajo; v ta namen bi bila potrebna izmenjava na medregionalni in mednarodni ravni. |
| --- | --- |

19.

pozdravlja sedanji zakonodajni okvir na področju znanosti o življenju in biotehnologije, vendar meni, da so potrebni tudi ukrepi za izboljšanje usklajenosti zakonodaje na različnih področjih, na primer predpisov za varstvo intelektualne lastnine. Za zagotovitev konkurenčnosti EU na področju biotehnologije bi bilo treba poleg tega preveriti možnosti za prilagoditev zakonodajnega okvira splošno sprejetemu okviru na mednarodni ravni. Mesta in regije se zavezujejo, da bodo v skladu s svojimi pristojnostmi enotno izvajala evropsko zakonodajo; v ta namen bi bila potrebna izmenjava na medregionalni in mednarodni ravni.

Izvajanje 30 točk akcijskega programa iz leta 2002

ODBOR REGIJ

| 20. | meni, da je treba izboljšati sedanje znanje na področju znanosti o življenju, zlasti to velja za usposabljanje in nadaljnje izobraževanje delavcev in učiteljev. Spodbujati je treba interdisciplinarni dialog med znanstveniki; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba izboljšati sedanje znanje na področju znanosti o življenju, zlasti to velja za usposabljanje in nadaljnje izobraževanje delavcev in učiteljev. Spodbujati je treba interdisciplinarni dialog med znanstveniki;

| 21. | se zavzema za jasnejše predpise o varstvu intelektualne lastnine na področju javnih raziskav in za to, da se akademikom razloži pomen uporabe rezultatov raziskav v komercialne namene. V ta namen je treba spodbujati tudi mednarodni dialog; |
| --- | --- |

21.

se zavzema za jasnejše predpise o varstvu intelektualne lastnine na področju javnih raziskav in za to, da se akademikom razloži pomen uporabe rezultatov raziskav v komercialne namene. V ta namen je treba spodbujati tudi mednarodni dialog;

| 22. | meni, da je treba z naložbami v raziskave, tehnološki razvoj in ustanavljanje podjetij ter s spodbujanjem prenosa tehnologije in tržnim financiranjem podjetij izboljšati financiranje biotehnološke industrije, zlasti MSP. Nadaljnji razvoj biotehnološke industrije v Evropi mora temeljiti na enotnih merilih; |
| --- | --- |

22.

meni, da je treba z naložbami v raziskave, tehnološki razvoj in ustanavljanje podjetij ter s spodbujanjem prenosa tehnologije in tržnim financiranjem podjetij izboljšati financiranje biotehnološke industrije, zlasti MSP. Nadaljnji razvoj biotehnološke industrije v Evropi mora temeljiti na enotnih merilih;

| 23. | se strinja z Evropsko komisijo, ki je „izdelke, proizvedene s pomočjo biotehnologije“ (bio-based products) v pobudi za vodilne trge (Lead Market Initiative) opredelila kot „vodilni trg“, in jo poziva, da pri ukrepih za spodbujanje in krepitev tega „vodilnega trga“ upošteva sedanje možnosti v regijah Evrope; |
| --- | --- |

23.

se strinja z Evropsko komisijo, ki je „izdelke, proizvedene s pomočjo biotehnologije“ (bio-based products) v pobudi za vodilne trge (Lead Market Initiative) opredelila kot „vodilni trg“, in jo poziva, da pri ukrepih za spodbujanje in krepitev tega „vodilnega trga“ upošteva sedanje možnosti v regijah Evrope;

| 24. | poziva k nadaljnjim prizadevanjem za odprtost in preglednost evropskih tehnoloških platform, dejavnih na področju znanosti o življenju in biotehnologije, da bi tako poleg industrije in raziskovalnih skupnosti vanje vključili tudi druge zainteresirane strani, kot so lokalne in regionalne oblasti ter zlasti MSP; |
| --- | --- |

24.

poziva k nadaljnjim prizadevanjem za odprtost in preglednost evropskih tehnoloških platform, dejavnih na področju znanosti o življenju in biotehnologije, da bi tako poleg industrije in raziskovalnih skupnosti vanje vključili tudi druge zainteresirane strani, kot so lokalne in regionalne oblasti ter zlasti MSP;

| 25. | se zavzema za okrepljena prizadevanja regij, ki imajo razvit biotehnološki sektor, za usklajevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih programov v okviru pobude ERA-NET 7. okvirnega programa; |
| --- | --- |

25.

se zavzema za okrepljena prizadevanja regij, ki imajo razvit biotehnološki sektor, za usklajevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih programov v okviru pobude ERA-NET 7. okvirnega programa;

| 26. | pozdravlja okrepitev vloge Evropske skupine za etiko. Spodbujati je treba sodelovanje med Skupnostjo ter državami in regijami glede etičnih in družbenogospodarskih vprašanj. Razviti je treba etične smernice, npr. glede raziskav izvornih celic, biobank, ksenotransplantacije, genskih testov in poskusov na živalih; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja okrepitev vloge Evropske skupine za etiko. Spodbujati je treba sodelovanje med Skupnostjo ter državami in regijami glede etičnih in družbenogospodarskih vprašanj. Razviti je treba etične smernice, npr. glede raziskav izvornih celic, biobank, ksenotransplantacije, genskih testov in poskusov na živalih;

| 27. | podpira nadaljevanje dejavnosti v zvezi z referenčnimi materiali in potrjevanjem metod odkrivanja ter se zavzema za razvoj metod za spremljanje škodljivih učinkov gensko spremenjenih organizmov, hrane in krme. Pozdraviti je treba vodilno vlogo Evropske komisije pri nadaljnjem razvoju mednarodnih smernic, standardov in priporočil, zlasti na področju varnosti hrane; |
| --- | --- |

27.

podpira nadaljevanje dejavnosti v zvezi z referenčnimi materiali in potrjevanjem metod odkrivanja ter se zavzema za razvoj metod za spremljanje škodljivih učinkov gensko spremenjenih organizmov, hrane in krme. Pozdraviti je treba vodilno vlogo Evropske komisije pri nadaljnjem razvoju mednarodnih smernic, standardov in priporočil, zlasti na področju varnosti hrane;

| 28. | izraža pripravljenost, da skupaj z Evropsko komisijo in državami članicami preveri, ali raziskovalna politika zagotavlja ustrezno kombinacijo konvencionalnih in novih tehnik. Zavezuje se, da bo prispeval k vzpostavljanju učinkovitih raziskovalnih partnerstev med državami v razvoju in EU. Podpirati je treba podregionalne, regionalne in mednarodne organizacije, zlasti centre za mednarodne kmetijske raziskave; |
| --- | --- |

28.

izraža pripravljenost, da skupaj z Evropsko komisijo in državami članicami preveri, ali raziskovalna politika zagotavlja ustrezno kombinacijo konvencionalnih in novih tehnik. Zavezuje se, da bo prispeval k vzpostavljanju učinkovitih raziskovalnih partnerstev med državami v razvoju in EU. Podpirati je treba podregionalne, regionalne in mednarodne organizacije, zlasti centre za mednarodne kmetijske raziskave;

| 29. | pozdravlja dejavnosti Evropske komisije v zvezi z varno in učinkovito uporabo sodobne biotehnologije v državah v razvoju ter podporo njihovih zmogljivosti za oceno in obvladovanje tveganj. EU mora skupaj z mednarodno skupnostjo konkretno opredeliti prispevek raziskav k boju proti boleznim, ki so povezane z revščino, kot so HIV/AIDS, malarija, tuberkuloza in druge. Odbor priznava prizadevanja Evropske komisije in držav članic za ohranjanje in trajnostno rabo genskih virov v državah v razvoju; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja dejavnosti Evropske komisije v zvezi z varno in učinkovito uporabo sodobne biotehnologije v državah v razvoju ter podporo njihovih zmogljivosti za oceno in obvladovanje tveganj. EU mora skupaj z mednarodno skupnostjo konkretno opredeliti prispevek raziskav k boju proti boleznim, ki so povezane z revščino, kot so HIV/AIDS, malarija, tuberkuloza in druge. Odbor priznava prizadevanja Evropske komisije in držav članic za ohranjanje in trajnostno rabo genskih virov v državah v razvoju;

| 30. | zahteva okrepitev funkcije predvidevanja vseh služb Evropske komisije, zlasti glede tehnologije, da bi tako zagotovili pravočasno opredelitev nastalih vprašanj. Preveriti je treba pomen, skladnost in učinkovitost zakonodaje in politike, njunega izvajanja ter njunih družbenih in gospodarskih učinkov. |
| --- | --- |

30.

zahteva okrepitev funkcije predvidevanja vseh služb Evropske komisije, zlasti glede tehnologije, da bi tako zagotovili pravočasno opredelitev nastalih vprašanj. Preveriti je treba pomen, skladnost in učinkovitost zakonodaje in politike, njunega izvajanja ter njunih družbenih in gospodarskih učinkov.

V Bruslju, 6. februarja 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/11

---

Mnenje Odbora regij – Prispevek prostovoljnega dela h gospodarski in socialni koheziji

(2008/C 105/03)

ODBOR REGIJ

| — | poudarja pomemben gospodarski prispevek prostovoljnega dela k lokalnemu, regionalnemu in nacionalnemu gospodarstvu kakor tudi gospodarstvu EU s tem, da (a) bogati socialne in gospodarske dejavnosti z dodatnimi človeškimi viri, ter (b) z ustvarjanjem socialnega kapitala in boljše kakovosti življenja, kar je lahko pomemben dejavnik pri naložbah in ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

—

poudarja pomemben gospodarski prispevek prostovoljnega dela k lokalnemu, regionalnemu in nacionalnemu gospodarstvu kakor tudi gospodarstvu EU s tem, da (a) bogati socialne in gospodarske dejavnosti z dodatnimi človeškimi viri, ter (b) z ustvarjanjem socialnega kapitala in boljše kakovosti življenja, kar je lahko pomemben dejavnik pri naložbah in ustvarjanju delovnih mest;

| — | poudarja tudi, da prostovoljnega dela na nobenem področju ne bi smeli obravnavati kot nadomestka ali zamenjavo za zaposleno osebje; |
| --- | --- |

—

poudarja tudi, da prostovoljnega dela na nobenem področju ne bi smeli obravnavati kot nadomestka ali zamenjavo za zaposleno osebje;

| — | spodbuja države članice k zbiranju natančnih statističnih informacij o prostovoljnem delu tudi na lokalni in regionalni ravni, ki bi lahko pripomogle k oblikovanju ustreznih pobud na obeh ravneh; |
| --- | --- |

—

spodbuja države članice k zbiranju natančnih statističnih informacij o prostovoljnem delu tudi na lokalni in regionalni ravni, ki bi lahko pripomogle k oblikovanju ustreznih pobud na obeh ravneh;

| — | meni, da je treba vprašanjem v zvezi s pomanjkanjem pravnega statusa za prostovoljno delo nameniti več pozornosti, zlasti pravicam in dolžnostim, ter priporoča, da bi moralo imeti prostovoljno delo v vseh državah članicah, kadar je to primerno, jasno opredeljen in ustrezen pravni status za čezmejna potovanja zaradi prostovoljnega dela; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba vprašanjem v zvezi s pomanjkanjem pravnega statusa za prostovoljno delo nameniti več pozornosti, zlasti pravicam in dolžnostim, ter priporoča, da bi moralo imeti prostovoljno delo v vseh državah članicah, kadar je to primerno, jasno opredeljen in ustrezen pravni status za čezmejna potovanja zaradi prostovoljnega dela;

| — | meni, da prostovoljno delo vsebuje pomembno razsežnost EU, zaradi česar zagovarja bolj usklajen in celovit politični pristop, zlasti:






  — | boljše razumevanje na podlagi več raziskav in kakovostnejših statističnih podatkov na ravni EU; |
| --- | --- | --- |

—

meni, da prostovoljno delo vsebuje pomembno razsežnost EU, zaradi česar zagovarja bolj usklajen in celovit politični pristop, zlasti:

—

boljše razumevanje na podlagi več raziskav in kakovostnejših statističnih podatkov na ravni EU;

| — | priznavanje gospodarske vrednosti prostovoljnega dela in širše sprejemanje njegove denarne protivrednosti kot dopolnilnega financiranja v okviru programov, ki jih sofinancira EU; |
| --- | --- |

—

priznavanje gospodarske vrednosti prostovoljnega dela in širše sprejemanje njegove denarne protivrednosti kot dopolnilnega financiranja v okviru programov, ki jih sofinancira EU;

| — | večje osredotočenje na prostovoljno delo na ravni EU, ki ni omejeno na vprašanje državljanstva in problematiko mladih; |
| --- | --- |

—

večje osredotočenje na prostovoljno delo na ravni EU, ki ni omejeno na vprašanje državljanstva in problematiko mladih;

| — | proučitev novih pobud za spodbujanje izmenjave izkušenj in mobilnosti prostovoljcev v okviru evropskih programov prostovoljnega dela za vse starosti. |
| --- | --- |

—

proučitev novih pobud za spodbujanje izmenjave izkušenj in mobilnosti prostovoljcev v okviru evropskih programov prostovoljnega dela za vse starosti.

| Poročevalec | : | Declan MCDONNELL (IE/ALDE), član mestnega sveta mesta Galway City in zahodnih regionalnih oblasti |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Declan MCDONNELL (IE/ALDE), član mestnega sveta mesta Galway City in zahodnih regionalnih oblasti

Politična priporočila

Splošna priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | ugotavlja, da je prostovoljno delo v tem mnenju obravnavano z vidika treh njegovih značilnosti: ne opravlja se zaradi plačila, opravlja se prostovoljno in ne opravlja se v korist prostovoljca ali njegove družine, temveč nekoga drugega. Te značilnosti obsegajo veliko prostovoljnih dejavnosti: formalnih in neformalnih, kratkoročnih in dolgoročnih, s krajšim ali polnim delovnim časom, npr. prostovoljna služba; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je prostovoljno delo v tem mnenju obravnavano z vidika treh njegovih značilnosti: ne opravlja se zaradi plačila, opravlja se prostovoljno in ne opravlja se v korist prostovoljca ali njegove družine, temveč nekoga drugega. Te značilnosti obsegajo veliko prostovoljnih dejavnosti: formalnih in neformalnih, kratkoročnih in dolgoročnih, s krajšim ali polnim delovnim časom, npr. prostovoljna služba;

| 2. | priznava, da je prostovoljno delo ključna sestavina aktivnega državljanstva in demokracije na vseh ravneh, saj si prostovoljci posredno ali neposredno prizadevajo za izboljšave v družbi na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni, ki koristijo vsem; |
| --- | --- |

2.

priznava, da je prostovoljno delo ključna sestavina aktivnega državljanstva in demokracije na vseh ravneh, saj si prostovoljci posredno ali neposredno prizadevajo za izboljšave v družbi na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni, ki koristijo vsem;

| 3. | ugotavlja, da se socialno izključene družbene skupine najredkeje odločijo za prostovoljno delo in da je pomembno, da se te družbene skupine pri tem podpira ter da dobijo občutek, da so potrebne kot prostovoljci; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se socialno izključene družbene skupine najredkeje odločijo za prostovoljno delo in da je pomembno, da se te družbene skupine pri tem podpira ter da dobijo občutek, da so potrebne kot prostovoljci;

| 4. | se zaveda vloge, ki jo ima prostovoljno delo v državah v razvoju po vsem svetu, ter njegove pomembne vloge v boju proti revščini v svetu in pri spodbujanju dialoga v vsem svetu; |
| --- | --- |

4.

se zaveda vloge, ki jo ima prostovoljno delo v državah v razvoju po vsem svetu, ter njegove pomembne vloge v boju proti revščini v svetu in pri spodbujanju dialoga v vsem svetu;

| 5. | priznava vlogo, ki jo ima lahko prostovoljno delo pri soočanju s problematiko podnebnih sprememb na lokalni, regionalni, nacionalni in svetovni ravni ter pri civilni zaščiti, socialnem vključevanju, sodelovanju na področju razvoja ter boljšem vključevanju invalidov in priseljencev. |
| --- | --- |

5.

priznava vlogo, ki jo ima lahko prostovoljno delo pri soočanju s problematiko podnebnih sprememb na lokalni, regionalni, nacionalni in svetovni ravni ter pri civilni zaščiti, socialnem vključevanju, sodelovanju na področju razvoja ter boljšem vključevanju invalidov in priseljencev.

Prispevek k lizbonski agendi – pomen prostovoljnega dela

ODBOR REGIJ

| 6. | poudarja pomemben gospodarski prispevek prostovoljnega dela k lokalnemu, regionalnemu in nacionalnemu gospodarstvu kakor tudi gospodarstvu EU s tem, da (a) bogati socialne in gospodarske dejavnosti (1) z dodatnimi človeškimi viri, ter (b) z ustvarjanjem socialnega kapitala in boljše kakovosti življenja, kar je lahko pomemben dejavnik pri naložbah in ustvarjanju delovnih mest. Raziskave kažejo, da je socialni kapital v neposrednem razmerju s stopnjo rasti v evropskih regijah (2); Odbor se v celoti strinja, da je lahko socialni kapital spodbuden za vsakogar in da ima pozitivne učinke ne samo na gospodarsko rast, temveč tudi na druga pomembna področja, kot so socialni nadzor, vključevanje, zdravstvo, uprava, institucije in krepitev demokracije (3); |
| --- | --- |

6.

poudarja pomemben gospodarski prispevek prostovoljnega dela k lokalnemu, regionalnemu in nacionalnemu gospodarstvu kakor tudi gospodarstvu EU s tem, da (a) bogati socialne in gospodarske dejavnosti (1) z dodatnimi človeškimi viri, ter (b) z ustvarjanjem socialnega kapitala in boljše kakovosti življenja, kar je lahko pomemben dejavnik pri naložbah in ustvarjanju delovnih mest. Raziskave kažejo, da je socialni kapital v neposrednem razmerju s stopnjo rasti v evropskih regijah (2); Odbor se v celoti strinja, da je lahko socialni kapital spodbuden za vsakogar in da ima pozitivne učinke ne samo na gospodarsko rast, temveč tudi na druga pomembna področja, kot so socialni nadzor, vključevanje, zdravstvo, uprava, institucije in krepitev demokracije (3);

| 7. | poudarja koristi prostovoljnega dela za zaposljivost posameznikov (4), ki jih pridobijo s sodelovanjem pri prostovoljnih dejavnostih in programih prostovoljnih služb. OR poleg tega meni, da najbolj ranljive skupine v družbi (priseljenci, manjšine, brezposelni, brezdomci, odvisniki, osebe z nedokončano šolo) tako dobijo možnost, da spremenijo svoje življenje in se s pridobljenimi veščinami in sposobnostmi aktivno vključijo v družbo, ter tudi možnost, da dobijo bolje plačano delo ali se vrnejo k izobraževanju. To je priložnost, da lahko ljudje iz vseh družbenih okolij prispevajo k skupnemu dobremu ter k doseganju socialne kohezije, različnosti in spoštovanja; |
| --- | --- |

7.

poudarja koristi prostovoljnega dela za zaposljivost posameznikov (4), ki jih pridobijo s sodelovanjem pri prostovoljnih dejavnostih in programih prostovoljnih služb. OR poleg tega meni, da najbolj ranljive skupine v družbi (priseljenci, manjšine, brezposelni, brezdomci, odvisniki, osebe z nedokončano šolo) tako dobijo možnost, da spremenijo svoje življenje in se s pridobljenimi veščinami in sposobnostmi aktivno vključijo v družbo, ter tudi možnost, da dobijo bolje plačano delo ali se vrnejo k izobraževanju. To je priložnost, da lahko ljudje iz vseh družbenih okolij prispevajo k skupnemu dobremu ter k doseganju socialne kohezije, različnosti in spoštovanja;

| 8. | poudarja „dodano vrednost“, ki jo lahko prostovoljno delo prispeva k dejavnostim pomoči v družbi, npr. k projektom pomoči invalidnim osebam, ki je ni vedno mogoče zagotoviti proti plačilu; |
| --- | --- |

8.

poudarja „dodano vrednost“, ki jo lahko prostovoljno delo prispeva k dejavnostim pomoči v družbi, npr. k projektom pomoči invalidnim osebam, ki je ni vedno mogoče zagotoviti proti plačilu;

| 9. | poudarja vlogo prostovoljnega dela pri zagotavljanju novih in inovativnih načinov reševanja socialnih vprašanj ter vlogo preizkusnega kamna pri zagotavljanju novih storitev in možnosti za delovna mesta; |
| --- | --- |

9.

poudarja vlogo prostovoljnega dela pri zagotavljanju novih in inovativnih načinov reševanja socialnih vprašanj ter vlogo preizkusnega kamna pri zagotavljanju novih storitev in možnosti za delovna mesta;

| 10. | poudarja pa tudi, da prostovoljnega dela na nobenem področju ne bi smeli obravnavati kot nadomestka ali zamenjavo za zaposleno osebje; |
| --- | --- |

10.

poudarja pa tudi, da prostovoljnega dela na nobenem področju ne bi smeli obravnavati kot nadomestka ali zamenjavo za zaposleno osebje;

| 11. | poudarja pozitivne učinke prostovoljnega dela na zdravje oseb ter na potencialno zmanjšanje stroškov lokalnih, regionalnih in nacionalnih zdravstvenih služb. Raziskave so pokazale, da lahko prostovoljno delo še posebno pozitivno vpliva na zdravje starejših ljudi (5). Ta korist za zdravje se nanaša na vse starostne skupine, od mladosti do upokojitve, ter ima lahko preventivno vlogo pri fizičnih in duševnih boleznih; |
| --- | --- |

11.

poudarja pozitivne učinke prostovoljnega dela na zdravje oseb ter na potencialno zmanjšanje stroškov lokalnih, regionalnih in nacionalnih zdravstvenih služb. Raziskave so pokazale, da lahko prostovoljno delo še posebno pozitivno vpliva na zdravje starejših ljudi (5). Ta korist za zdravje se nanaša na vse starostne skupine, od mladosti do upokojitve, ter ima lahko preventivno vlogo pri fizičnih in duševnih boleznih;

| 12. | opozarja na pomembno vlogo, ki jo ima lahko prostovoljno delo v zvezi z vseživljenjskim učenjem, saj posameznikom omogoča, da pridobijo nove veščine, ki prispevajo k njihovemu osebnemu, družbenemu in kulturnemu razvoju, ter da povečajo in prilagodijo svoje možnosti za zaposlitev v nenehno spreminjajočem se gospodarskem okolju. Zlasti je naklonjen razvoju prostovoljnega dela v šolah, da bi se razvila zavest o vrednotah, ki jih predstavlja; |
| --- | --- |

12.

opozarja na pomembno vlogo, ki jo ima lahko prostovoljno delo v zvezi z vseživljenjskim učenjem, saj posameznikom omogoča, da pridobijo nove veščine, ki prispevajo k njihovemu osebnemu, družbenemu in kulturnemu razvoju, ter da povečajo in prilagodijo svoje možnosti za zaposlitev v nenehno spreminjajočem se gospodarskem okolju. Zlasti je naklonjen razvoju prostovoljnega dela v šolah, da bi se razvila zavest o vrednotah, ki jih predstavlja;

| 13. | poudarja vlogo prostovoljnega dela pri podpori pobudam za lokalni razvoj ter pri olajševanju uspešnega izvajanja številnih pobud, ki jih financira EU, kot je npr. program LEADER. Ta dejavnost je protiutež negativnim učinkom globalizacije in zagotavlja trajnostni razvoj lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

13.

poudarja vlogo prostovoljnega dela pri podpori pobudam za lokalni razvoj ter pri olajševanju uspešnega izvajanja številnih pobud, ki jih financira EU, kot je npr. program LEADER. Ta dejavnost je protiutež negativnim učinkom globalizacije in zagotavlja trajnostni razvoj lokalnega gospodarstva;

| 14. | spodbuja tesnejše sodelovanje med javnimi oblastmi in prostovoljnimi organizacijami pri razvoju ustreznih javnih politik, s čimer bi zagotovili, da bi ta politika bolje upoštevala potrebe prostovoljnega sektorja. |
| --- | --- |

14.

spodbuja tesnejše sodelovanje med javnimi oblastmi in prostovoljnimi organizacijami pri razvoju ustreznih javnih politik, s čimer bi zagotovili, da bi ta politika bolje upoštevala potrebe prostovoljnega sektorja.

Pomanjkanje raziskav in statističnih podatkov o prostovoljnem delu

ODBOR REGIJ

| 15. | poudarja potrebo po takojšnji obravnavi pomanjkanja celovitih in natančnih statističnih podatkov EU ali nacionalnih statističnih podatkov o gospodarskem prispevku prostovoljnega dela. Odbor regij zato pozdravlja odločitev Belgije, Francije, Češke, Italije in Slovaške, da v okviru sistema javnega računovodstva uporabljajo priročnik ZN za nepridobitne organizacije; |
| --- | --- |

15.

poudarja potrebo po takojšnji obravnavi pomanjkanja celovitih in natančnih statističnih podatkov EU ali nacionalnih statističnih podatkov o gospodarskem prispevku prostovoljnega dela. Odbor regij zato pozdravlja odločitev Belgije, Francije, Češke, Italije in Slovaške, da v okviru sistema javnega računovodstva uporabljajo priročnik ZN za nepridobitne organizacije;

| 16. | spodbuja države članice k zbiranju natančnih statističnih informacij o prostovoljnem delu tudi na lokalni in regionalni ravni, ki bi lahko pripomogle k oblikovanju ustreznih pobud na obeh ravneh; |
| --- | --- |

16.

spodbuja države članice k zbiranju natančnih statističnih informacij o prostovoljnem delu tudi na lokalni in regionalni ravni, ki bi lahko pripomogle k oblikovanju ustreznih pobud na obeh ravneh;

| 17. | poziva Evropsko komisijo, da pripravi bolj sistematično zbirko podatkov o prostovoljcih in storitvah, ki jih izvajajo, ter podpira, da se prostovoljno delo vključi v statistike finančnih računov Eurostata kot posebna kategorija, da bi se natančno ocenila gospodarska vrednost prostovoljnega dela; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko komisijo, da pripravi bolj sistematično zbirko podatkov o prostovoljcih in storitvah, ki jih izvajajo, ter podpira, da se prostovoljno delo vključi v statistike finančnih računov Eurostata kot posebna kategorija, da bi se natančno ocenila gospodarska vrednost prostovoljnega dela;

| 18. | priporoča, da se opravi primerjalna raziskava o prostovoljnem delu v vsej EU, da bi pridobili podatke o njegovih razvojnih težnjah, obsegu in značilnostih na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. To bi omogočilo jasen prikaz kulturnih podobnosti in razlik v zvezi z dejavnostmi in infrastrukturo na področju prostovoljnega dela; |
| --- | --- |

18.

priporoča, da se opravi primerjalna raziskava o prostovoljnem delu v vsej EU, da bi pridobili podatke o njegovih razvojnih težnjah, obsegu in značilnostih na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. To bi omogočilo jasen prikaz kulturnih podobnosti in razlik v zvezi z dejavnostmi in infrastrukturo na področju prostovoljnega dela;

| 19. | priporoča, da se raziskava izvede v vsej EU, da bi ugotovili najboljše praktične izkušnje pri spodbujanju in podpiranju prostovoljnega dela na lokalni in regionalni ravni. Glede na ugotovitve raziskave bi lahko območja, ki imajo več zgodovinskih izkušenj s prostovoljnim delom, pomagala drugim regijam in krajem pri oblikovanju novih pobud. |
| --- | --- |

19.

priporoča, da se raziskava izvede v vsej EU, da bi ugotovili najboljše praktične izkušnje pri spodbujanju in podpiranju prostovoljnega dela na lokalni in regionalni ravni. Glede na ugotovitve raziskave bi lahko območja, ki imajo več zgodovinskih izkušenj s prostovoljnim delom, pomagala drugim regijam in krajem pri oblikovanju novih pobud.

Pravni status prostovoljnega dela

ODBOR REGIJ

| 20. | meni, da je treba vprašanjem v zvezi s pomanjkanjem pravnega statusa za prostovoljno delo nameniti več pozornosti, zlasti pravicam in dolžnostim, ter priporoča, da bi moralo imeti prostovoljno delo v vseh državah članicah, kadar je to primerno, jasno opredeljen in ustrezen pravni status za čezmejna potovanja zaradi prostovoljnega dela; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba vprašanjem v zvezi s pomanjkanjem pravnega statusa za prostovoljno delo nameniti več pozornosti, zlasti pravicam in dolžnostim, ter priporoča, da bi moralo imeti prostovoljno delo v vseh državah članicah, kadar je to primerno, jasno opredeljen in ustrezen pravni status za čezmejna potovanja zaradi prostovoljnega dela;

| 21. | poudarja, da načeloma ne bi smele obstajati ovire za prostovoljno delo, kot je nezavarovanje ali odvzem državnih ugodnosti, na primer socialnega varstva, ter da je treba sprejeti primerne pravne okvire, ki bi to zagotovili. |
| --- | --- |

21.

poudarja, da načeloma ne bi smele obstajati ovire za prostovoljno delo, kot je nezavarovanje ali odvzem državnih ugodnosti, na primer socialnega varstva, ter da je treba sprejeti primerne pravne okvire, ki bi to zagotovili.

Vzdrževanje podporne infrastrukture za prostovoljno delo

ODBOR REGIJ

| 22. | priporoča, da lokalne in regionalne oblasti podprejo prizadevanja za razvoj podporne infrastrukture za prostovoljno delo, pri čemer je še naprej treba ohranjati neodvisnost sektorja prostovoljnega dela. Centri za prostovoljno delo ali druga primerna infrastruktura, na primer, lahko pripomorejo k spodbujanju prostovoljnega dela, zagotavljanju informacij o priložnostih zanj in k profesionalizaciji njegovega upravljanja v okviru organizacij, povezanih s takšnim delom; |
| --- | --- |

22.

priporoča, da lokalne in regionalne oblasti podprejo prizadevanja za razvoj podporne infrastrukture za prostovoljno delo, pri čemer je še naprej treba ohranjati neodvisnost sektorja prostovoljnega dela. Centri za prostovoljno delo ali druga primerna infrastruktura, na primer, lahko pripomorejo k spodbujanju prostovoljnega dela, zagotavljanju informacij o priložnostih zanj in k profesionalizaciji njegovega upravljanja v okviru organizacij, povezanih s takšnim delom;

| 23. | opozarja, da za priznavanje prostovoljnega dela že obstajajo decentralizirana spričevala o usposobljenosti, ki potrjujejo sposobnosti, znanja in izkušnje, pridobljene s prostovoljnim delom (6), in ugotavlja potencial za povezavo teh obstoječih sistemov s sistemom življenjepisa Europass, da bi spodbujali priznavanje izkušenj, pridobljenih s prostovoljnim delom, na evropski ravni z namenom povečanja zaposljivosti; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da za priznavanje prostovoljnega dela že obstajajo decentralizirana spričevala o usposobljenosti, ki potrjujejo sposobnosti, znanja in izkušnje, pridobljene s prostovoljnim delom (6), in ugotavlja potencial za povezavo teh obstoječih sistemov s sistemom življenjepisa Europass, da bi spodbujali priznavanje izkušenj, pridobljenih s prostovoljnim delom, na evropski ravni z namenom povečanja zaposljivosti;

| 24. | opozarja tudi na možnost vzpostavitve sistema nagrad EU za prostovoljne in gospodarske organizacije, da bi se poudarila najboljša praksa in odličnost na področju razširjanja in spodbujanja prostovoljnega dela. Nagrade bi lahko podeljevali vsako leto, da bi na ravni EU spodbudili razpravo o vprašanjih, kot so upravljanje in podpora prostovoljnemu delu; |
| --- | --- |

24.

opozarja tudi na možnost vzpostavitve sistema nagrad EU za prostovoljne in gospodarske organizacije, da bi se poudarila najboljša praksa in odličnost na področju razširjanja in spodbujanja prostovoljnega dela. Nagrade bi lahko podeljevali vsako leto, da bi na ravni EU spodbudili razpravo o vprašanjih, kot so upravljanje in podpora prostovoljnemu delu;

| 25. | poudarja, da glede prostovoljnega dela z otroki in ranljivimi odraslimi dejstvo, da med državami članicami ni usklajenega postopka na ravni EU v zvezi z izdajanjem potrdil o nekaznovanosti (police clearance), pomeni, da priseljenci ne morejo izpolnjevati zahtev držav članic in organizacij za prostovoljno delo, da bi zaščitili otroke in ranljive odrasle pred morebitno zlorabo. |
| --- | --- |

25.

poudarja, da glede prostovoljnega dela z otroki in ranljivimi odraslimi dejstvo, da med državami članicami ni usklajenega postopka na ravni EU v zvezi z izdajanjem potrdil o nekaznovanosti (police clearance), pomeni, da priseljenci ne morejo izpolnjevati zahtev držav članic in organizacij za prostovoljno delo, da bi zaščitili otroke in ranljive odrasle pred morebitno zlorabo.

Podpora organizacijam, odvisnih od prostovoljnih dejavnosti

ODBOR REGIJ

| 26. | pozdravlja prizadevanja nekaterih generalnih direktoratov (zlasti GD za izobraževanje in kulturo) za sprejetje bolj razumevajočega pristopa, s katerim bi prostovoljne dejavnosti uporabili kot sredstvo za dopolnilno financiranje projektov, ki jih financira EU, ter poudarja, da bi morali prostovoljne dejavnosti močneje upoštevati kot enakovredne sofinanciranju v okviru drugih programov, ki jih sofinancira EU, ko bo te dejavnosti mogoče ustrezno ovrednotiti. To bi nas približalo k neposrednemu priznanju vrednosti, ki jo prostovoljne organizacije ustvarijo z vključevanjem prostovoljcev; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja prizadevanja nekaterih generalnih direktoratov (zlasti GD za izobraževanje in kulturo) za sprejetje bolj razumevajočega pristopa, s katerim bi prostovoljne dejavnosti uporabili kot sredstvo za dopolnilno financiranje projektov, ki jih financira EU, ter poudarja, da bi morali prostovoljne dejavnosti močneje upoštevati kot enakovredne sofinanciranju v okviru drugih programov, ki jih sofinancira EU, ko bo te dejavnosti mogoče ustrezno ovrednotiti. To bi nas približalo k neposrednemu priznanju vrednosti, ki jo prostovoljne organizacije ustvarijo z vključevanjem prostovoljcev;

| 27. | priznava pomen spodbujanja in podpiranja najboljše prakse upravljanja prostovoljnega dela v okviru organizacij, povezanih s prostovoljnim delom. Raziskave kažejo, da lahko izvajanje najboljše prakse poveča raven prostovoljnih dejavnosti v okviru posamezne organizacije in prispeva k temu, da sedanji prostovoljci ostanejo dlje časa dejavni (7); |
| --- | --- |

27.

priznava pomen spodbujanja in podpiranja najboljše prakse upravljanja prostovoljnega dela v okviru organizacij, povezanih s prostovoljnim delom. Raziskave kažejo, da lahko izvajanje najboljše prakse poveča raven prostovoljnih dejavnosti v okviru posamezne organizacije in prispeva k temu, da sedanji prostovoljci ostanejo dlje časa dejavni (7);

| 28. | spodbuja organizacije, ki zaposlujejo prostovoljce, naj strateško, načrtovano in na podlagi politik izkoristijo njihovo znanje in energijo, da bi lahko tako okrepili organizacijsko učinkovitost in ustvarili nepozabne izkušnje s prostovoljnim delom. |
| --- | --- |

28.

spodbuja organizacije, ki zaposlujejo prostovoljce, naj strateško, načrtovano in na podlagi politik izkoristijo njihovo znanje in energijo, da bi lahko tako okrepili organizacijsko učinkovitost in ustvarili nepozabne izkušnje s prostovoljnim delom.

Vloga prostovoljnega dela pri socialni koheziji

ODBOR REGIJ

| 29. | opozarja na zelo pomembno vlogo, ki jo ima lahko prostovoljna dejavnost za osebni razvoj posameznika. Ta dejavnost ponuja drugačen pogled na družbo ter lahko izboljša samopodobo in okrepi samozavest posameznikov, kar jim omogoči celovitejši razvoj v širši družbi. Delo prostovoljcev je zelo pomembno tudi za gospodarski, kulturni in socialni razvoj na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

29.

opozarja na zelo pomembno vlogo, ki jo ima lahko prostovoljna dejavnost za osebni razvoj posameznika. Ta dejavnost ponuja drugačen pogled na družbo ter lahko izboljša samopodobo in okrepi samozavest posameznikov, kar jim omogoči celovitejši razvoj v širši družbi. Delo prostovoljcev je zelo pomembno tudi za gospodarski, kulturni in socialni razvoj na lokalni in regionalni ravni;

| 30. | priznava pomen, ki ga ima lahko prostovoljno delo pri vključevanju (zdaj in v preteklosti izključenih) skupnosti na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Prostovoljno delo omogoča posameznikom in skupinam, da se v pozitivnem vzdušju in v okolju vzajemne podpore srečujejo z ljudmi iz drugih družbenih slojev; |
| --- | --- |

30.

priznava pomen, ki ga ima lahko prostovoljno delo pri vključevanju (zdaj in v preteklosti izključenih) skupnosti na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Prostovoljno delo omogoča posameznikom in skupinam, da se v pozitivnem vzdušju in v okolju vzajemne podpore srečujejo z ljudmi iz drugih družbenih slojev;

| 31. | opozarja, da Evropska unija svoje podpore prostovoljni dejavnosti ne bi smela preveč osredotočiti na mladino in mlade ljudi, ter poudarja, da je prostovoljno delo dejavnost, pri kateri imajo lahko vsi deli družbe polnoveljavno in koristno vlogo; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da Evropska unija svoje podpore prostovoljni dejavnosti ne bi smela preveč osredotočiti na mladino in mlade ljudi, ter poudarja, da je prostovoljno delo dejavnost, pri kateri imajo lahko vsi deli družbe polnoveljavno in koristno vlogo;

| 32. | zato spodbuja EU, da glede na staranje svojega prebivalstva posebej spodbuja starejše ljudi k prostovoljnemu delu in tako upošteva njihova življenjska znanja in izkušnje, po drugi strani pa dokazane zdravstvene koristi prostovoljnega dela. Odličen primer za to so Active Retirement Associations (združenja aktivnih upokojencev) na Irskem; |
| --- | --- |

32.

zato spodbuja EU, da glede na staranje svojega prebivalstva posebej spodbuja starejše ljudi k prostovoljnemu delu in tako upošteva njihova življenjska znanja in izkušnje, po drugi strani pa dokazane zdravstvene koristi prostovoljnega dela. Odličen primer za to so Active Retirement Associations (združenja aktivnih upokojencev) na Irskem;

| 33. | ceni zelo pomembno vlogo prostovoljnega dela pri preprečevanju družbene osamitve posameznikov in skupin zaradi (a) zagotavljanja družbene podpore ranljivim otrokom in odraslim ter (b) zaradi dejstva, da lahko prostovoljci z opravljanjem prostovoljnega dela oblikujejo nove mreže in tako lahko zmanjšajo tudi lastno socialno osamitev; |
| --- | --- |

33.

ceni zelo pomembno vlogo prostovoljnega dela pri preprečevanju družbene osamitve posameznikov in skupin zaradi (a) zagotavljanja družbene podpore ranljivim otrokom in odraslim ter (b) zaradi dejstva, da lahko prostovoljci z opravljanjem prostovoljnega dela oblikujejo nove mreže in tako lahko zmanjšajo tudi lastno socialno osamitev;

| 34. | opozarja na vlogo, ki jo lahko imajo prostovoljno delo in posebni projekti pri spodbujanju ter krepitvi medgeneracijskega dialoga in razumevanja v današnji hitro se spreminjajoči družbi (8); |
| --- | --- |

34.

opozarja na vlogo, ki jo lahko imajo prostovoljno delo in posebni projekti pri spodbujanju ter krepitvi medgeneracijskega dialoga in razumevanja v današnji hitro se spreminjajoči družbi (8);

| 35. | poziva k oblikovanju finančne pobude v okviru programa partnerstev mest, ki bi omogočila projekte izmenjave prostovoljcev, da bi okrepili lokalne in regionalne mreže EU ter spodbujali aktivno državljanstvo. |
| --- | --- |

35.

poziva k oblikovanju finančne pobude v okviru programa partnerstev mest, ki bi omogočila projekte izmenjave prostovoljcev, da bi okrepili lokalne in regionalne mreže EU ter spodbujali aktivno državljanstvo.

Vključevanje javnih in zasebnih delodajalcev

ODBOR REGIJ

| 36. | poudarja, da je prostovoljno delo ključni element pri spodbujanju zdravega ravnotežja med delovnim in zasebnim življenjem zaposlenih v vsej EU, saj spodbuja dejavnosti in povezovanje zunaj delovnega okolja; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je prostovoljno delo ključni element pri spodbujanju zdravega ravnotežja med delovnim in zasebnim življenjem zaposlenih v vsej EU, saj spodbuja dejavnosti in povezovanje zunaj delovnega okolja;

| 37. | priporoča spodbujanje prostovoljnega dela javnih zavodov na lokalni in regionalni ravni s spodbujanjem lokalnega prostovoljnega dela njihovega osebja ali z oblikovanjem pobud in partnerstev za takšno delo (9); |
| --- | --- |

37.

priporoča spodbujanje prostovoljnega dela javnih zavodov na lokalni in regionalni ravni s spodbujanjem lokalnega prostovoljnega dela njihovega osebja ali z oblikovanjem pobud in partnerstev za takšno delo (9);

| 38. | podpira vzpostavljanje trajnostnih povezav med gospodarstvom in lokalnimi prostovoljnimi organizacijami, da bi se spodbudila socialna odgovornost podjetij, ki temelji na človeških virih in zagotavlja finančno podporo gospodarstva. To bi lahko dosegli skupaj z lokalnimi MSP, pa tudi z regionalnimi in lokalnimi podjetniškimi združenji, tako da bi pridobili vodilno osebje za spodbujanje prostovoljnih dejavnosti delavcev. |
| --- | --- |

38.

podpira vzpostavljanje trajnostnih povezav med gospodarstvom in lokalnimi prostovoljnimi organizacijami, da bi se spodbudila socialna odgovornost podjetij, ki temelji na človeških virih in zagotavlja finančno podporo gospodarstva. To bi lahko dosegli skupaj z lokalnimi MSP, pa tudi z regionalnimi in lokalnimi podjetniškimi združenji, tako da bi pridobili vodilno osebje za spodbujanje prostovoljnih dejavnosti delavcev.

Razvijanje razsežnosti Evropske unije

ODBOR REGIJ

| 39. | meni, da prostovoljno delo vsebuje pomembno razsežnost EU, zaradi česar zagovarja bolj usklajen in celovit politični pristop, zlasti:






  — | boljše razumevanje na podlagi več raziskav in kakovostnejših statističnih podatkov na ravni EU; |
| --- | --- | --- |

39.

meni, da prostovoljno delo vsebuje pomembno razsežnost EU, zaradi česar zagovarja bolj usklajen in celovit politični pristop, zlasti:

—

boljše razumevanje na podlagi več raziskav in kakovostnejših statističnih podatkov na ravni EU;

| — | priznavanje gospodarske vrednosti prostovoljnega dela in širše sprejemanje njegove denarne protivrednosti kot dopolnilnega financiranja v okviru programov, ki jih sofinancira EU; |
| --- | --- |

—

priznavanje gospodarske vrednosti prostovoljnega dela in širše sprejemanje njegove denarne protivrednosti kot dopolnilnega financiranja v okviru programov, ki jih sofinancira EU;

| — | večje osredotočenje na prostovoljno delo na ravni EU, ki ni omejeno na vprašanje državljanstva in problematiko mladih; |
| --- | --- |

—

večje osredotočenje na prostovoljno delo na ravni EU, ki ni omejeno na vprašanje državljanstva in problematiko mladih;

| — | proučitev novih pobud za spodbujanje izmenjave izkušenj in mobilnosti prostovoljcev v okviru evropskih programov prostovoljnega dela za vse starosti; |
| --- | --- |

—

proučitev novih pobud za spodbujanje izmenjave izkušenj in mobilnosti prostovoljcev v okviru evropskih programov prostovoljnega dela za vse starosti;

| 40. | Komisiji predlaga, naj sproži konkretne programe ali ukrepe, ki bodo omogočili razvoj nadnacionalnih evropskih projektov prostovoljnega dela, ki bodo povezali vse prebivalce Unije in ne zgolj mlade; |
| --- | --- |

40.

Komisiji predlaga, naj sproži konkretne programe ali ukrepe, ki bodo omogočili razvoj nadnacionalnih evropskih projektov prostovoljnega dela, ki bodo povezali vse prebivalce Unije in ne zgolj mlade;

| 41. | priporoča, da se leto 2012 razglasi za evropsko leto aktivnega državljanstva prek prostovoljnega dela, da bi se osredotočili na spodbujanje prostovoljnega dela in izvajanje pobud za obravnavo vprašanj iz tega mnenja; |
| --- | --- |

41.

priporoča, da se leto 2012 razglasi za evropsko leto aktivnega državljanstva prek prostovoljnega dela, da bi se osredotočili na spodbujanje prostovoljnega dela in izvajanje pobud za obravnavo vprašanj iz tega mnenja;

| 42. | priznava, da je – zaradi horizontalne narave prostovoljnega dela v okviru politik EU in njegovega pomena v zvezi z dejavnostmi EU v različnih sektorjih – potrebno boljše usklajevanje obstoječih politik in dejavnosti, da bi zagotovili uspešno obravnavo vprašanj iz tega mnenja; |
| --- | --- |

42.

priznava, da je – zaradi horizontalne narave prostovoljnega dela v okviru politik EU in njegovega pomena v zvezi z dejavnostmi EU v različnih sektorjih – potrebno boljše usklajevanje obstoječih politik in dejavnosti, da bi zagotovili uspešno obravnavo vprašanj iz tega mnenja;

| 43. | spodbuja Evropski parlament k večji proaktivnosti pri obravnavi horizontalne narave prostovoljnega dela. Poleg tega bi lahko enotna dostopna točka v okviru Komisije pripomogla k razvoju potenciala, ki ga ima prostovoljno delo na različnih političnih področjih, poleg področja državljanstva in mladinske problematike; |
| --- | --- |

43.

spodbuja Evropski parlament k večji proaktivnosti pri obravnavi horizontalne narave prostovoljnega dela. Poleg tega bi lahko enotna dostopna točka v okviru Komisije pripomogla k razvoju potenciala, ki ga ima prostovoljno delo na različnih političnih področjih, poleg področja državljanstva in mladinske problematike;

| 44. | ponuja svojo podporo pri posredovanju priporočil iz tega predhodnega mnenja, po potrebi v partnerstvu z Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo. |
| --- | --- |

44.

ponuja svojo podporo pri posredovanju priporočil iz tega predhodnega mnenja, po potrebi v partnerstvu z Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo.

V Bruslju, 7. februarja 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Na primer, veliko število prostovoljcev v okviru programa 08 Welcome za Liverpool kot evropsko prestolnico kulture leta 2008.

1

08 Welcome

(2)  Social Capital and Regional Economic Growth (Socialni kapital in regionalna gospodarska rast), Beugelsdijk in van Schaik, 2003.

2

Social Capital and Regional Economic Growth

(3)  The Well-being of Nations; the Role of Human and Social Capital (Blaginja narodov; vloga človeškega in socialnega kapitala), OECD 2001.

3

The Well-being of Nations; the Role of Human and Social Capital

(4)  Time Bank/Reed Executive Survey of 200 of the UK's top businesses (študija o 200 najpomembnejših podjetjih v Združenem kraljestvu), 2000

4

Time Bank/Reed Executive Survey of 200 of the UK's top businesses

(http://timebank.org.uk/mediacentre/press_release_details.php?id=76).

(5)  The Health Benefits of Volunteering – A Review of Recent Research (Zdravstvene koristi prostovoljstva), Corporation for National and Community Service, 2007.

5

The Health Benefits of Volunteering – A Review of Recent Research

(6)  Primer za to je nemška zvezna dežela Hessen:

6

(http://kompetenznachweis.de/).

(http://kompetenznachweis.de/).

(7)  Volunteer Management Practices and Retention of Volunteers (Prakse upravljanja prostovoljnega dela in ohranitev prostovoljcev), Mark A. Hager, Jeffrey L. Brudney, junij 2004, The Urban Institute.

7

Volunteer Management Practices and Retention of Volunteers

(8)  Projekt Living Scenes v Galwayu na primer omogoča, da se 24 dijakov dodatnega letnika srednje šole Presentation Secondary School (op. prev.: na Irskem so Transition Year Students dijaki, ki se po srednji šoli prostovoljno vpišejo v enoletno dodatno izobraževanje) v okviru medgeneracijskega programa, ki je zdaj vključen v učni načrt za dodatni letnik, druži z 22 odraslimi iz združenj aktivnih upokojencev iz Galwaya.

8

Living Scenes

Presentation Secondary School

op. prev.

Transition Year Students

(9)  Številne lokalne in regionalne oblasti so v nekaterih državah članicah s svojimi upravnimi delavci že oblikovale ali podpirajo programe prostovoljnega dela, pogosto s prostovoljnimi prispevki iz plač teh delavcev, da bi pomagali prenašati znanje na dobrodelne organizacije ter da bi podprli domače podjetnike in lokalne razvojne dejavnosti.

9

---

| 25.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/16

---

Mnenje Odbora regij – Prožna varnost

(2008/C 105/04)

ODBOR REGIJ

| — | se zavzema za to, da se v prihodnjih razpravah upošteva tudi vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju prožne varnosti v okviru lizbonskih ciljev, kot odraz njenega pravega pomena tako na ravni EU kot držav članic. Kot ključni nosilci politik prožne varnosti lokalne in regionalne oblasti oblikujejo dinamične trge dela, pomagajo državljanom pri iskanju dela in zagotavljajo varstvo za tiste, ki niso na trgu dela, zato bi morale biti vključene že v oblikovanje politike; |
| --- | --- |

—

se zavzema za to, da se v prihodnjih razpravah upošteva tudi vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju prožne varnosti v okviru lizbonskih ciljev, kot odraz njenega pravega pomena tako na ravni EU kot držav članic. Kot ključni nosilci politik prožne varnosti lokalne in regionalne oblasti oblikujejo dinamične trge dela, pomagajo državljanom pri iskanju dela in zagotavljajo varstvo za tiste, ki niso na trgu dela, zato bi morale biti vključene že v oblikovanje politike;

| — | poziva Evropsko komisijo, naj – kjerkoli je to mogoče – uporablja metodo Skupnosti, in poudarja, da bi postopek odprte metode usklajevanja, ki v razvoju politike EU postaja vse pomembnejši, moral postati bolj vključujoč in zajeti različne akterje, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kar je raven, na kateri se taka politika običajno izvaja; |
| --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, naj – kjerkoli je to mogoče – uporablja metodo Skupnosti, in poudarja, da bi postopek odprte metode usklajevanja, ki v razvoju politike EU postaja vse pomembnejši, moral postati bolj vključujoč in zajeti različne akterje, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kar je raven, na kateri se taka politika običajno izvaja;

| — | poziva k razširitvi procesa strokovnega ocenjevanja v okviru lizbonske strategije, ki ga izvajajo vlade držav članic EU, tako da bi izmenjava strokovnih ocen iz vse EU koristila lokalnim in regionalnim oblastem ter drugim vpletenim stranem in jim omogočila preučevanje različnih oblik prožne varnosti; |
| --- | --- |

—

poziva k razširitvi procesa strokovnega ocenjevanja v okviru lizbonske strategije, ki ga izvajajo vlade držav članic EU, tako da bi izmenjava strokovnih ocen iz vse EU koristila lokalnim in regionalnim oblastem ter drugim vpletenim stranem in jim omogočila preučevanje različnih oblik prožne varnosti;

| — | priporoča letna srečanja „na vrhu“, da bi izboljšali participativno interakcijo na evropski ravni med institucijami EU in OR s ciljem olajšati določanje programa, posvetovanje in izmenjavo informacij o vprašanjih, povezanih s prožno varnostjo in širšo lizbonsko strategijo; takšen vsakoletni vrh bi temeljil na srečanjih o strukturiranem dialogu, ki jih pripravljata OR in Komisija, ter na platformi za spremljanje lizbonske strategije, ki jo je vzpostavil OR. |
| --- | --- |

—

priporoča letna srečanja „na vrhu“, da bi izboljšali participativno interakcijo na evropski ravni med institucijami EU in OR s ciljem olajšati določanje programa, posvetovanje in izmenjavo informacij o vprašanjih, povezanih s prožno varnostjo in širšo lizbonsko strategijo; takšen vsakoletni vrh bi temeljil na srečanjih o strukturiranem dialogu, ki jih pripravljata OR in Komisija, ter na platformi za spremljanje lizbonske strategije, ki jo je vzpostavil OR.

| Poročevalec | : | Dave QUAYLE (UK/PES), član mestnega sveta Trafforda |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Dave QUAYLE (UK/PES), član mestnega sveta Trafforda

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o oblikovanju skupnih načel prožne varnosti – nova in boljša delovna mesta v povezavi s prožnostjo in varnostjo

COM(2007) 359 konč.

Politična priporočila

Splošna priporočila glede vloge lokalnih in regionalnih oblasti

ODBOR REGIJ

| 1. | se zavzema za to, da se v prihodnjih razpravah upošteva tudi vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju prožne varnosti v okviru lizbonskih ciljev, kot odraz njenega pravega pomena tako na ravni EU kot držav članic. Kot ključni nosilci politik prožne varnosti lokalne in regionalne oblasti oblikujejo dinamične trge dela, pomagajo državljanom pri iskanju dela in zagotavljajo varstvo za tiste, ki niso na trgu dela, zato bi morale biti vključene že v oblikovanje politike; |
| --- | --- |

1.

se zavzema za to, da se v prihodnjih razpravah upošteva tudi vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju prožne varnosti v okviru lizbonskih ciljev, kot odraz njenega pravega pomena tako na ravni EU kot držav članic. Kot ključni nosilci politik prožne varnosti lokalne in regionalne oblasti oblikujejo dinamične trge dela, pomagajo državljanom pri iskanju dela in zagotavljajo varstvo za tiste, ki niso na trgu dela, zato bi morale biti vključene že v oblikovanje politike;

| 2. | poziva Evropsko komisijo, naj – kjerkoli je to mogoče – uporablja metodo Skupnosti, in poudarja, da bi postopek odprte metode usklajevanja, ki v razvoju politike EU postaja vse pomembnejši, moral postati bolj vključujoč in zajeti različne akterje, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kar je raven, na kateri se taka politika običajno izvaja; |
| --- | --- |

2.

poziva Evropsko komisijo, naj – kjerkoli je to mogoče – uporablja metodo Skupnosti, in poudarja, da bi postopek odprte metode usklajevanja, ki v razvoju politike EU postaja vse pomembnejši, moral postati bolj vključujoč in zajeti različne akterje, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kar je raven, na kateri se taka politika običajno izvaja;

| 3. | poziva k razširitvi procesa strokovnega ocenjevanja v okviru lizbonske strategije, ki ga izvajajo vlade držav članic EU, tako da bi izmenjava strokovnih ocen iz vse EU koristila lokalnim in regionalnim oblastem ter drugim vpletenim stranem in jim omogočila preučevanje različnih oblik prožne varnosti; |
| --- | --- |

3.

poziva k razširitvi procesa strokovnega ocenjevanja v okviru lizbonske strategije, ki ga izvajajo vlade držav članic EU, tako da bi izmenjava strokovnih ocen iz vse EU koristila lokalnim in regionalnim oblastem ter drugim vpletenim stranem in jim omogočila preučevanje različnih oblik prožne varnosti;

| 4. | priporoča letna srečanja „na vrhu“, da bi izboljšali participativno interakcijo na evropski ravni med institucijami EU in OR s ciljem olajšati določanje programa, posvetovanje in izmenjavo informacij o vprašanjih, povezanih s prožno varnostjo in širšo lizbonsko strategijo; takšen vsakoletni vrh bi temeljil na srečanjih o strukturiranem dialogu, ki jih pripravljata OR in Komisija, ter na platformi za spremljanje lizbonske strategije, ki jo je vzpostavil OR; |
| --- | --- |

4.

priporoča letna srečanja „na vrhu“, da bi izboljšali participativno interakcijo na evropski ravni med institucijami EU in OR s ciljem olajšati določanje programa, posvetovanje in izmenjavo informacij o vprašanjih, povezanih s prožno varnostjo in širšo lizbonsko strategijo; takšen vsakoletni vrh bi temeljil na srečanjih o strukturiranem dialogu, ki jih pripravljata OR in Komisija, ter na platformi za spremljanje lizbonske strategije, ki jo je vzpostavil OR;

| 5. | poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi informacije o rezultatih razprav o prožni varnosti; |
| --- | --- |

5.

poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi informacije o rezultatih razprav o prožni varnosti;

| 6. | priporoča, da se pripravijo decentralizirane razprave med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, socialnimi partnerji, nevladnimi organizacijami in širšo skupnostjo o prožni varnosti in njenem uresničevanju; |
| --- | --- |

6.

priporoča, da se pripravijo decentralizirane razprave med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, socialnimi partnerji, nevladnimi organizacijami in širšo skupnostjo o prožni varnosti in njenem uresničevanju;

| 7. | meni, da bi lokalne in regionalne oblasti morale dobiti pooblastila in finančna sredstva za posredovanje na svoji ravni. Zaradi spodbujanja prožne varnosti pa ne smejo nastati dodatni stroški ali dodatno breme za lokalne in regionalne oblasti in pravice delavcev se ne smejo zmanjšati; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi lokalne in regionalne oblasti morale dobiti pooblastila in finančna sredstva za posredovanje na svoji ravni. Zaradi spodbujanja prožne varnosti pa ne smejo nastati dodatni stroški ali dodatno breme za lokalne in regionalne oblasti in pravice delavcev se ne smejo zmanjšati;

| 8. | meni, da lahko le obsežna in trajno zagotovljena infrastruktura javnih storitev, ki jih določajo, organizirajo in financirajo lokalne in regionalne oblasti (kot so na primer prometna infrastruktura, cenovno ugodna stanovanja ter cenovno in časovno ugodno in dostopno otroško varstvo ter varstvo invalidnih in starejših oseb) zagotovi trdno podlago za doseganje ciljev lizbonske strategije; |
| --- | --- |

8.

meni, da lahko le obsežna in trajno zagotovljena infrastruktura javnih storitev, ki jih določajo, organizirajo in financirajo lokalne in regionalne oblasti (kot so na primer prometna infrastruktura, cenovno ugodna stanovanja ter cenovno in časovno ugodno in dostopno otroško varstvo ter varstvo invalidnih in starejših oseb) zagotovi trdno podlago za doseganje ciljev lizbonske strategije;

| 9. | zato opozarja, da morajo predpisi evropske zakonodaje o konkurenci, državnih pomočeh in notranjem trgu podpirati organizacijo in financiranje temeljnih socialnih storitev. |
| --- | --- |

9.

zato opozarja, da morajo predpisi evropske zakonodaje o konkurenci, državnih pomočeh in notranjem trgu podpirati organizacijo in financiranje temeljnih socialnih storitev.

Koncept prožne varnosti

ODBOR REGIJ

| 10. | meni, da prožna varnost kot koncept ne sme biti standardiziran model, ki bi ga bilo mogoče na enak način uporabiti v vseh državah članicah, ampak koncept, ki bi ga bilo treba opredeljevati postopoma, saj ima obsežne posledice za nekatere države članice in malo učinka v drugih; |
| --- | --- |

10.

meni, da prožna varnost kot koncept ne sme biti standardiziran model, ki bi ga bilo mogoče na enak način uporabiti v vseh državah članicah, ampak koncept, ki bi ga bilo treba opredeljevati postopoma, saj ima obsežne posledice za nekatere države članice in malo učinka v drugih;

| 11. | je prepričan, da bi moral koncept prožne varnosti uskladiti močne, prožne trge dela s trdnimi sistemi socialne varnosti, da bi lažje dosegli lizbonske cilje gospodarske rasti, več in boljših delovnih mest ter s tem okrepili evropski socialni model in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

11.

je prepričan, da bi moral koncept prožne varnosti uskladiti močne, prožne trge dela s trdnimi sistemi socialne varnosti, da bi lažje dosegli lizbonske cilje gospodarske rasti, več in boljših delovnih mest ter s tem okrepili evropski socialni model in socialno kohezijo;

| 12. | podpira oblikovanje dostopnega, vključujočega in prožnega trga dela ob upoštevanju in spodbujanju IKT ter omogočanju različnih vzorcev dela (kot je delo doma in delo na daljavo); |
| --- | --- |

12.

podpira oblikovanje dostopnega, vključujočega in prožnega trga dela ob upoštevanju in spodbujanju IKT ter omogočanju različnih vzorcev dela (kot je delo doma in delo na daljavo);

| 13. | meni, da bi bilo treba bolj upoštevati demografske spremembe in medgeneracijska vprašanja. Podpreti bi bilo treba ukrepe za starejše delavce, kot je večja prožnost glede dela, pokojnin in upokojitvene starosti ter boljše usposabljanje. Treba pa bi bilo spodbujati tudi vseživljenjsko učenje, boljše usposabljanje in mentorske programe za mlade; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo treba bolj upoštevati demografske spremembe in medgeneracijska vprašanja. Podpreti bi bilo treba ukrepe za starejše delavce, kot je večja prožnost glede dela, pokojnin in upokojitvene starosti ter boljše usposabljanje. Treba pa bi bilo spodbujati tudi vseživljenjsko učenje, boljše usposabljanje in mentorske programe za mlade;

| 14. | meni, da bi bilo treba bolj poudariti vprašanje enakih možnosti za ženske in za vse državljane. Glede na lizbonsko strategijo je zaposlenost žensk še vedno zelo nizka in tudi številni invalidi lahko veliko prispevajo ter v polni meri prevzamejo svojo vlogo na trgu dela. Zato bi bilo treba v okviru koncepta prožne varnosti sprejeti ustrezne ukrepe, da se jim omogoči trajno preseči še vedno prisotne pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi bilo treba bolj poudariti vprašanje enakih možnosti za ženske in za vse državljane. Glede na lizbonsko strategijo je zaposlenost žensk še vedno zelo nizka in tudi številni invalidi lahko veliko prispevajo ter v polni meri prevzamejo svojo vlogo na trgu dela. Zato bi bilo treba v okviru koncepta prožne varnosti sprejeti ustrezne ukrepe, da se jim omogoči trajno preseči še vedno prisotne pomanjkljivosti;

| 15. | je prepričan, da prožna varnost zadeva tako zaposlene s zanesljivim delovnim mestom kot brezposelne in ljudi, ki jim grozi socialna izključenost. Politika prožne varnosti bi morala prinesti nove možnosti dostopa do dela za ljudi, ki so na robu trga dela. Pripomogla bo tudi h krepitvi poklicne mobilnosti in kroženju delovnih mest med tistimi, ki imajo zanesljivo službo. V tem okviru Odbor regij ugotavlja, da je Evropska komisija omenila premik od „varnosti delovnega mesta“ k „varnosti zaposlitve“ (kar pomeni, da služba za celo življenje ni več običajna oblika zaposlitve); |
| --- | --- |

15.

je prepričan, da prožna varnost zadeva tako zaposlene s zanesljivim delovnim mestom kot brezposelne in ljudi, ki jim grozi socialna izključenost. Politika prožne varnosti bi morala prinesti nove možnosti dostopa do dela za ljudi, ki so na robu trga dela. Pripomogla bo tudi h krepitvi poklicne mobilnosti in kroženju delovnih mest med tistimi, ki imajo zanesljivo službo. V tem okviru Odbor regij ugotavlja, da je Evropska komisija omenila premik od „varnosti delovnega mesta“ k „varnosti zaposlitve“ (kar pomeni, da služba za celo življenje ni več običajna oblika zaposlitve);

| 16. | je prepričan, da sta za uspeh prožne varnosti potrebna medsebojno zaupanje in dialog med socialnimi partnerji ter njihova močna vključenost na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; zelo težko je oblikovati kazalnike izvajanja prožne varnosti, ki bi jih bilo mogoče uporabiti povsod. Uresničevanje prožne varnosti v državah članicah je treba oceniti na podlagi nacionalnih dejavnikov, pri tem pa upoštevati politične, pravne in institucionalne pogoje ter pogoje na trgu dela. Pri razvijanju evropskega sodelovanja je treba upoštevati te vidike; |
| --- | --- |

16.

je prepričan, da sta za uspeh prožne varnosti potrebna medsebojno zaupanje in dialog med socialnimi partnerji ter njihova močna vključenost na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; zelo težko je oblikovati kazalnike izvajanja prožne varnosti, ki bi jih bilo mogoče uporabiti povsod. Uresničevanje prožne varnosti v državah članicah je treba oceniti na podlagi nacionalnih dejavnikov, pri tem pa upoštevati politične, pravne in institucionalne pogoje ter pogoje na trgu dela. Pri razvijanju evropskega sodelovanja je treba upoštevati te vidike;

| 17. | glede mobilnosti meni, da je notranja prožna varnost pomembna sestavina koncepta, saj delodajalcem omogoča večjo produktivnost in konkurenčnost, zaposlenim pa daljše obdobje zaposlitve v določenem delovnem okolju. Lokalne in regionalne oblasti bi se morale povezati s socialnimi partnerji na lokalni ravni, da bi opredelili ovire za notranjo prožno varnost (tj. potrebo, da delavci pridobijo nova znanja in sposobnosti) in se z njimi soočili, tako da bi čimbolj zmanjšali odpuščanje in nepotrebne selitve. |
| --- | --- |

17.

glede mobilnosti meni, da je notranja prožna varnost pomembna sestavina koncepta, saj delodajalcem omogoča večjo produktivnost in konkurenčnost, zaposlenim pa daljše obdobje zaposlitve v določenem delovnem okolju. Lokalne in regionalne oblasti bi se morale povezati s socialnimi partnerji na lokalni ravni, da bi opredelili ovire za notranjo prožno varnost (tj. potrebo, da delavci pridobijo nova znanja in sposobnosti) in se z njimi soočili, tako da bi čimbolj zmanjšali odpuščanje in nepotrebne selitve.

Štirje elementi prožne varnosti

ODBOR REGIJ

| 18. | je prepričan, da lahko pomanjkanje socialne varnosti ogrozi prožnost trga dela. Da bi to nevarnost čimbolj omejili, je treba v enaki meri uveljavljati in uresničevati vsa štiri načela prožne varnosti; |
| --- | --- |

18.

je prepričan, da lahko pomanjkanje socialne varnosti ogrozi prožnost trga dela. Da bi to nevarnost čimbolj omejili, je treba v enaki meri uveljavljati in uresničevati vsa štiri načela prožne varnosti;

—   prožne pogodbene ureditve za delodajalce in zaposlene:

| 19. | pozdravlja namen Evropske komisije, da zmanjša razkorak med „vključenimi delavci“ (tistimi s službo) in „izključenimi“ (tistimi brez službe), vendar pa opozarja, da pravice in varstvo „vključenih delavcev“ (oboje je v nekaterih primerih precej omejeno) zaradi premoščanja razkoraka ne smejo trpeti; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja namen Evropske komisije, da zmanjša razkorak med „vključenimi delavci“ (tistimi s službo) in „izključenimi“ (tistimi brez službe), vendar pa opozarja, da pravice in varstvo „vključenih delavcev“ (oboje je v nekaterih primerih precej omejeno) zaradi premoščanja razkoraka ne smejo trpeti;

| 20. | se zavzema za določitev poštenega in pravičnega delovnega prava v državah članicah:






  — | to pravo bi moralo vključevati in hkrati zagotavljati izvajanje enakega obravnavanja, zdravstvenega varstva in varnosti delavcev, svobode združevanja in zastopanosti, kolektivnih pogajanj in kolektivnih ukrepov ter pravičnega dostopa do izobrazbe; |
| --- | --- | --- |

20.

se zavzema za določitev poštenega in pravičnega delovnega prava v državah članicah:

—

to pravo bi moralo vključevati in hkrati zagotavljati izvajanje enakega obravnavanja, zdravstvenega varstva in varnosti delavcev, svobode združevanja in zastopanosti, kolektivnih pogajanj in kolektivnih ukrepov ter pravičnega dostopa do izobrazbe;

| — | proti neprijavljenemu delu je treba ukrepati z boljšim izvajanjem delovnega prava; |
| --- | --- |

—

proti neprijavljenemu delu je treba ukrepati z boljšim izvajanjem delovnega prava;

| — | Odbor regij je prepričan, da bi EU in države članice morale dejavno sodelovati na primer pri konkretnih prizadevanjih Mednarodne organizacije dela (ILO) za spodbujanje in izvajanje mednarodnih standardov za delo; |
| --- | --- |

—

Odbor regij je prepričan, da bi EU in države članice morale dejavno sodelovati na primer pri konkretnih prizadevanjih Mednarodne organizacije dela (ILO) za spodbujanje in izvajanje mednarodnih standardov za delo;

| 21. | ugotavlja, da mora prožna evropska politika trga dela obravnavati in upoštevati življenjske razmere in potrebe prebivalcev posameznih držav. Zaradi gesla „prožna varnost“ ne sme priti do enostranskega zniževanja regionalnih socialnih standardov, kjer so v veljavi; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da mora prožna evropska politika trga dela obravnavati in upoštevati življenjske razmere in potrebe prebivalcev posameznih držav. Zaradi gesla „prožna varnost“ ne sme priti do enostranskega zniževanja regionalnih socialnih standardov, kjer so v veljavi;

| 22. | opozarja, da formulacije, kot so „prožne in zanesljive pogodbene ureditve“ vzbujajo zaskrbljenost, ker bi lahko omogočile tudi obsežno deregulacijo normalnih delovnih razmerij, kar bi lahko pomenilo širjenje negotovih zaposlitvenih razmerij; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da formulacije, kot so „prožne in zanesljive pogodbene ureditve“ vzbujajo zaskrbljenost, ker bi lahko omogočile tudi obsežno deregulacijo normalnih delovnih razmerij, kar bi lahko pomenilo širjenje negotovih zaposlitvenih razmerij;

—   aktivne politike trga dela:

| 23. | je trdno prepričan, da gre pri lizbonski strategiji tako za kakovost kot količino delovnih mest in da bi se delo moralo bolj splačati kot socialna pomoč. Zato bi morale EU in države članice spodbujati „kakovostna“ delovna mesta s podpiranjem oblikovanja vključujočih, trajnostnih trgov dela in obravnavati obžalovanja vredne težave, povezane z diskriminacijo in revščino zaposlenih, obenem pa se s spodbujanjem aktivnih politik trga dela za boj proti brezposelnosti osredotočiti tudi na „količino“. Zaposlitev je najboljša zaščita pred socialno izključenostjo: brezposelnost/nedejavnost lahko vodita v neenakost in ločevanje družbe; |
| --- | --- |

23.

je trdno prepričan, da gre pri lizbonski strategiji tako za kakovost kot količino delovnih mest in da bi se delo moralo bolj splačati kot socialna pomoč. Zato bi morale EU in države članice spodbujati „kakovostna“ delovna mesta s podpiranjem oblikovanja vključujočih, trajnostnih trgov dela in obravnavati obžalovanja vredne težave, povezane z diskriminacijo in revščino zaposlenih, obenem pa se s spodbujanjem aktivnih politik trga dela za boj proti brezposelnosti osredotočiti tudi na „količino“. Zaposlitev je najboljša zaščita pred socialno izključenostjo: brezposelnost/nedejavnost lahko vodita v neenakost in ločevanje družbe;

| 24. | domneva, da bi spodbujanje aktivnih politik trga dela in prožne varnosti lahko povečalo pritisk na lokalne in regionalne oblasti, naj pomagajo tistim, ki so najbolj oddaljeni od trga dela; |
| --- | --- |

24.

domneva, da bi spodbujanje aktivnih politik trga dela in prožne varnosti lahko povečalo pritisk na lokalne in regionalne oblasti, naj pomagajo tistim, ki so najbolj oddaljeni od trga dela;

| 25. | meni, da bo dejanski napredek mogoče doseči le z decentralizacijo, lokaliziranjem in spodbujanjem nacionalnih in evropskih aktivnih politik trga dela, programov zaposlovanja in usposabljanja, saj imajo mnogi programi in sistemi pravila in merila, ki lahko pri ključnih skupinah ovirajo napredovanje iz brezposelnosti v delo. Kjer je to mogoče, bi lokalne in regionalne oblasti morale imeti pravico prilagoditi nacionalne predpise, kot so omejitev, kako dolgo mora iskalec zaposlitve prejemati socialno podporo, preden je upravičen do pomoči iz naslova aktivnih politik trga dela, oblika pomoči in mentorstva, do katerega so upravičeni tisti, ki večkrat prijavijo brezposelnost, in vrste usposabljanja, ki so na voljo v času prejemanja denarnega nadomestila; |
| --- | --- |

25.

meni, da bo dejanski napredek mogoče doseči le z decentralizacijo, lokaliziranjem in spodbujanjem nacionalnih in evropskih aktivnih politik trga dela, programov zaposlovanja in usposabljanja, saj imajo mnogi programi in sistemi pravila in merila, ki lahko pri ključnih skupinah ovirajo napredovanje iz brezposelnosti v delo. Kjer je to mogoče, bi lokalne in regionalne oblasti morale imeti pravico prilagoditi nacionalne predpise, kot so omejitev, kako dolgo mora iskalec zaposlitve prejemati socialno podporo, preden je upravičen do pomoči iz naslova aktivnih politik trga dela, oblika pomoči in mentorstva, do katerega so upravičeni tisti, ki večkrat prijavijo brezposelnost, in vrste usposabljanja, ki so na voljo v času prejemanja denarnega nadomestila;

| 26. | meni, da so trgi dela po naravi poddržavni. Tako so na trgih dela lokalne ali regionalne razlike v zaposlovanju in plačah, lokalne industrije imajo specifične potrebe po znanju in spretnostih, obstajajo lokalni „žepi“, v katerih je veliko prejemnikov nadomestil, nizka usposobljenost, brezposelnost in akterji, ki v lokalnih skupnostih podpirajo zapostavljene skupine. Razloge za brezposelnost je treba razumeti in se nanje osredotočiti; v nekaterih skupinah je stopnja brezposelnosti višja, na primer med mladostniki, ki zapuščajo institucionalno varstvo, starejšimi delavci, samohranilci, invalidi, nekdanjimi zaporniki, v nekaterih etničnih skupnostih in pri posameznikih, ki imajo težave z mamili, alkoholom ali duševnim zdravjem; |
| --- | --- |

26.

meni, da so trgi dela po naravi poddržavni. Tako so na trgih dela lokalne ali regionalne razlike v zaposlovanju in plačah, lokalne industrije imajo specifične potrebe po znanju in spretnostih, obstajajo lokalni „žepi“, v katerih je veliko prejemnikov nadomestil, nizka usposobljenost, brezposelnost in akterji, ki v lokalnih skupnostih podpirajo zapostavljene skupine. Razloge za brezposelnost je treba razumeti in se nanje osredotočiti; v nekaterih skupinah je stopnja brezposelnosti višja, na primer med mladostniki, ki zapuščajo institucionalno varstvo, starejšimi delavci, samohranilci, invalidi, nekdanjimi zaporniki, v nekaterih etničnih skupnostih in pri posameznikih, ki imajo težave z mamili, alkoholom ali duševnim zdravjem;

| 27. | priznava, da lokalne in regionalne oblasti nagovarjajo, svetujejo in pomagajo tistim, ki so najbolj oddaljeni od trga dela, tako da aktivne politike trga dela držav članic prikrojijo in prilagodijo individualnim in lokalnim potrebam. Usklajujejo partnerstva z zasebnim sektorjem in prostovoljnimi dejavnostmi ter z različnih delov javnega sektorja, da bi povezali različne ustrezne službe in organizacije, ki lahko posamezniku pomagajo dobiti zaposlitev. Spodbujati bi jih bilo treba k uporabi novih in inovativnih pristopov ter metod za povezovanje politike zaposlovanja in usposabljanja. Partnerstva omogočajo, da se s skupnimi prednostnimi nalogami doseže skupne cilje; pogosto je mogoče povezati sredstva in se izogniti podvajanju dejavnosti, rezultati pa so zato tudi bolj osredotočeni; |
| --- | --- |

27.

priznava, da lokalne in regionalne oblasti nagovarjajo, svetujejo in pomagajo tistim, ki so najbolj oddaljeni od trga dela, tako da aktivne politike trga dela držav članic prikrojijo in prilagodijo individualnim in lokalnim potrebam. Usklajujejo partnerstva z zasebnim sektorjem in prostovoljnimi dejavnostmi ter z različnih delov javnega sektorja, da bi povezali različne ustrezne službe in organizacije, ki lahko posamezniku pomagajo dobiti zaposlitev. Spodbujati bi jih bilo treba k uporabi novih in inovativnih pristopov ter metod za povezovanje politike zaposlovanja in usposabljanja. Partnerstva omogočajo, da se s skupnimi prednostnimi nalogami doseže skupne cilje; pogosto je mogoče povezati sredstva in se izogniti podvajanju dejavnosti, rezultati pa so zato tudi bolj osredotočeni;

| 28. | meni, da je pomoč v obliki vključevanja (pogosto za tovrstne stike poskrbijo organizacije lokalne skupnosti) nujna oblika podpore pred zaposlitvijo in na njenem začetku, da bi zagotovili, da novi delavci ohranijo svoje mesto na trgu dela; |
| --- | --- |

28.

meni, da je pomoč v obliki vključevanja (pogosto za tovrstne stike poskrbijo organizacije lokalne skupnosti) nujna oblika podpore pred zaposlitvijo in na njenem začetku, da bi zagotovili, da novi delavci ohranijo svoje mesto na trgu dela;

| 29. | meni, da je treba zagotoviti službe za učinkovito in usmerjeno povezovanje med prostimi delovnimi mesti in iskalci zaposlitve, ki bi tem lahko posredovale primerno delo, v skladu z njihovimi interesi in sposobnostmi. Tudi možnosti za poklicni razvoj so vedno večje, če je posameznik na trgu dela in ne zunaj njega; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba zagotoviti službe za učinkovito in usmerjeno povezovanje med prostimi delovnimi mesti in iskalci zaposlitve, ki bi tem lahko posredovale primerno delo, v skladu z njihovimi interesi in sposobnostmi. Tudi možnosti za poklicni razvoj so vedno večje, če je posameznik na trgu dela in ne zunaj njega;

—   zanesljivi sistemi vseživljenjskega učenja, ki se odzivajo na aktualne potrebe in zagotavljajo stalno prilagodljivost in zaposljivost delavcev:

| 30. | poudarja, da lokalne in regionalne oblasti odločilno vplivajo na raven znanja in usposobljenosti ter zagotavljanje usposabljanja in izobraževanja. Obenem so tudi veliki delodajalci, zato imajo dolžnost, da poskrbijo za nadgrajevanje usposobljenosti svoje delovne sile in širše skupnosti; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da lokalne in regionalne oblasti odločilno vplivajo na raven znanja in usposobljenosti ter zagotavljanje usposabljanja in izobraževanja. Obenem so tudi veliki delodajalci, zato imajo dolžnost, da poskrbijo za nadgrajevanje usposobljenosti svoje delovne sile in širše skupnosti;

| 31. | meni, da bi moralo biti vseživljenjsko učenje resnično in ljudem dostopno vse življenje. Vsakogar bi bilo treba spodbujati, naj uresniči ves svoj potencial, kar bi morali priznati in podpreti delodajalci in družba. Pred zaposlitvijo in na njenem začetku bi bilo treba ustrezno spodbujati kakovost usposabljanja in nadaljnjega izobraževanja; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi moralo biti vseživljenjsko učenje resnično in ljudem dostopno vse življenje. Vsakogar bi bilo treba spodbujati, naj uresniči ves svoj potencial, kar bi morali priznati in podpreti delodajalci in družba. Pred zaposlitvijo in na njenem začetku bi bilo treba ustrezno spodbujati kakovost usposabljanja in nadaljnjega izobraževanja;

| 32. | meni, da je ključno ljudi spodbuditi, naj pridobijo podjetniške sposobnosti, da bi lahko ustanovili lastna podjetja; s tem bi spodbudili tudi rast MSP, ki so lokalnega značaja, saj najemajo lokalno delovno silo, uporabljajo lokalne storitve in vlagajo v lokalno območje; |
| --- | --- |

32.

meni, da je ključno ljudi spodbuditi, naj pridobijo podjetniške sposobnosti, da bi lahko ustanovili lastna podjetja; s tem bi spodbudili tudi rast MSP, ki so lokalnega značaja, saj najemajo lokalno delovno silo, uporabljajo lokalne storitve in vlagajo v lokalno območje;

| 33. | je prepričan, da bi morali vodje usposabljanja bolje določiti, kdo so tisti, ki potrebujejo pomoč pri učenju, saj veliko nepismenih in matematično nepismenih ljudi še naprej dela v slabo plačanih službah, ne da bi kdo kdaj ocenil njihove potrebe; |
| --- | --- |

33.

je prepričan, da bi morali vodje usposabljanja bolje določiti, kdo so tisti, ki potrebujejo pomoč pri učenju, saj veliko nepismenih in matematično nepismenih ljudi še naprej dela v slabo plačanih službah, ne da bi kdo kdaj ocenil njihove potrebe;

| 34. | predlaga, da usposabljanje, nadaljnje izobraževanje in v nekaterih primerih tudi preusposabljanje delno plačajo delodajalci, saj imajo korist od usposobljenosti svojih zaposlenih in bi zato morali vlagati v nadgradnjo njihovega znanja in spretnosti. Lokalne in regionalne oblasti potrebujejo primerne vire, če naj prevzamejo dodatno odgovornost za zagotavljanje vseživljenjskega učenja v primeru, da so zaradi večje mobilnosti delavcev delodajalci manj pripravljeni usposabljati svoje zaposlene; |
| --- | --- |

34.

predlaga, da usposabljanje, nadaljnje izobraževanje in v nekaterih primerih tudi preusposabljanje delno plačajo delodajalci, saj imajo korist od usposobljenosti svojih zaposlenih in bi zato morali vlagati v nadgradnjo njihovega znanja in spretnosti. Lokalne in regionalne oblasti potrebujejo primerne vire, če naj prevzamejo dodatno odgovornost za zagotavljanje vseživljenjskega učenja v primeru, da so zaradi večje mobilnosti delavcev delodajalci manj pripravljeni usposabljati svoje zaposlene;

| 35. | meni, da se lokalne in regionalne oblasti hitro in učinkovito odzivajo na posledice prestrukturiranja v zaposlovanju, kot je odpuščanje zaradi zapiranja proizvodnih obratov. Imajo znanje in izkušnje, da razvijejo projekte, ki s sredstvi Evropskega socialnega sklada in drugih skrbijo za preusposabljanje, svetovanje in nadgradnjo znanja prizadetih delavcev, tako da je mogoče znanje in spretnosti povezati z novimi delovnimi mesti, ki se odpirajo. Lokalnim in regionalnim oblastem bi moral biti podobno na voljo tudi Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, da bi se lahko odzvale in zagotovile preusposabljanje in pridobivanje novih spretnosti. Izguba velikega delodajalca ima dolgoročne učinke na lokalno skupnost, med drugim na znanje in spretnosti mladih ter njihove zaposlitvene možnosti; po propadu velikega podjetja ostane zapuščena lokacija, posledice pa čutijo tudi lokalni ponudniki blaga in storitev. Pri odzivanju na takšne težave je ključno partnersko delovanje, da lahko vse organizacije, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, javnimi zavodi za zaposlovanje in usposabljanje, sindikati, lokalnimi skupinami in gospodarskimi organizacijami, uskladijo svoje ukrepe in zagotovijo, da se sredstva učinkovito usmerjajo; |
| --- | --- |

35.

meni, da se lokalne in regionalne oblasti hitro in učinkovito odzivajo na posledice prestrukturiranja v zaposlovanju, kot je odpuščanje zaradi zapiranja proizvodnih obratov. Imajo znanje in izkušnje, da razvijejo projekte, ki s sredstvi Evropskega socialnega sklada in drugih skrbijo za preusposabljanje, svetovanje in nadgradnjo znanja prizadetih delavcev, tako da je mogoče znanje in spretnosti povezati z novimi delovnimi mesti, ki se odpirajo. Lokalnim in regionalnim oblastem bi moral biti podobno na voljo tudi Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, da bi se lahko odzvale in zagotovile preusposabljanje in pridobivanje novih spretnosti. Izguba velikega delodajalca ima dolgoročne učinke na lokalno skupnost, med drugim na znanje in spretnosti mladih ter njihove zaposlitvene možnosti; po propadu velikega podjetja ostane zapuščena lokacija, posledice pa čutijo tudi lokalni ponudniki blaga in storitev. Pri odzivanju na takšne težave je ključno partnersko delovanje, da lahko vse organizacije, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, javnimi zavodi za zaposlovanje in usposabljanje, sindikati, lokalnimi skupinami in gospodarskimi organizacijami, uskladijo svoje ukrepe in zagotovijo, da se sredstva učinkovito usmerjajo;

| 36. | meni, da je treba ljudi usposobiti, da se bodo lahko prilagajali novim izzivom, vendar pa je po njegovem mnenju za to, da bi ljudje zmogli premagovati tveganja na trgu dela, potrebna sprememba kulture: do te spremembe obnašanja pa bo prišlo le, če vsi štirje elementi prožne varnosti ne bodo pomenili zmanjšanja pravic delavcev in če bodo mehanizmi za njihovo izvajanje trdni in uveljavljeni v enaki meri; |
| --- | --- |

36.

meni, da je treba ljudi usposobiti, da se bodo lahko prilagajali novim izzivom, vendar pa je po njegovem mnenju za to, da bi ljudje zmogli premagovati tveganja na trgu dela, potrebna sprememba kulture: do te spremembe obnašanja pa bo prišlo le, če vsi štirje elementi prožne varnosti ne bodo pomenili zmanjšanja pravic delavcev in če bodo mehanizmi za njihovo izvajanje trdni in uveljavljeni v enaki meri;

—   sodobni sistemi socialne varnosti bi morali zagotavljati ustrezno dohodkovno podporo, hkrati pa spodbujati mobilnost na trgu dela:

| 37. | se zavzema za boljšo povezanost razprave o prožni varnosti in evropskih politik aktivnega vključevanja na ravni EU. EU ne bi smela zanemariti svojih splošnih ciljev socialnega vključevanja in evropskega socialnega modela. Šibki sistemi socialne varnosti ovirajo prožnost trgov dela in na koncu upočasnijo gospodarsko rast. Ekonomska varnost je temeljni pogoj za vse delavce, ne glede na to, ali imajo pri svojem delu majhno, srednje veliko ali veliko odgovornost, in ustrezni sistemi socialne varnosti bi jih morali podpreti med prehajanjem z enega na drugo delovno mesto ter pri vstopu na trg dela; |
| --- | --- |

37.

se zavzema za boljšo povezanost razprave o prožni varnosti in evropskih politik aktivnega vključevanja na ravni EU. EU ne bi smela zanemariti svojih splošnih ciljev socialnega vključevanja in evropskega socialnega modela. Šibki sistemi socialne varnosti ovirajo prožnost trgov dela in na koncu upočasnijo gospodarsko rast. Ekonomska varnost je temeljni pogoj za vse delavce, ne glede na to, ali imajo pri svojem delu majhno, srednje veliko ali veliko odgovornost, in ustrezni sistemi socialne varnosti bi jih morali podpreti med prehajanjem z enega na drugo delovno mesto ter pri vstopu na trg dela;

| 38. | poziva k organizaciji nacionalnih razprav med vladami držav članic, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter socialnimi partnerji o stopnji socialne varnosti, ki je potrebna za dosego prožne varnosti. Učinkovitost prehoda je odvisna od trdnosti sistemov socialne varnosti držav članic; |
| --- | --- |

38.

poziva k organizaciji nacionalnih razprav med vladami držav članic, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter socialnimi partnerji o stopnji socialne varnosti, ki je potrebna za dosego prožne varnosti. Učinkovitost prehoda je odvisna od trdnosti sistemov socialne varnosti držav članic;

| 39. | meni, da lahko poleg nevladnih organizacij tudi lokalne in regionalne oblasti omogočijo večji vpliv izključenim. Najbolj ranljivi bi morali biti še naprej zaščiteni; |
| --- | --- |

39.

meni, da lahko poleg nevladnih organizacij tudi lokalne in regionalne oblasti omogočijo večji vpliv izključenim. Najbolj ranljivi bi morali biti še naprej zaščiteni;

| 40. | priznava, da stopnja brezposelnosti v vsej EU vztrajno ostaja visoka, ljudje so se znašli v pasti odvisnosti od socialne pomoči, mnogi se vedno znova prijavljajo zanjo. Meni, da je pravi napredek mogoče doseči le z decentralizacijo, lokaliziranjem in spodbujanjem nacionalnih in evropskih programov zaposlovanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

40.

priznava, da stopnja brezposelnosti v vsej EU vztrajno ostaja visoka, ljudje so se znašli v pasti odvisnosti od socialne pomoči, mnogi se vedno znova prijavljajo zanjo. Meni, da je pravi napredek mogoče doseči le z decentralizacijo, lokaliziranjem in spodbujanjem nacionalnih in evropskih programov zaposlovanja in usposabljanja;

| 41. | tudi v tistih državah članicah, kjer celoten proračun za socialno pomoč in posege na trg dela določajo nacionalne vlade, bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti pravico, da s temi sredstvi v okviru nacionalnih smernic upravljajo same, tako bi lahko denar kar najbolj učinkovito porabile za zmanjšanje števila prejemnikov socialne pomoči. |
| --- | --- |

41.

tudi v tistih državah članicah, kjer celoten proračun za socialno pomoč in posege na trg dela določajo nacionalne vlade, bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti pravico, da s temi sredstvi v okviru nacionalnih smernic upravljajo same, tako bi lahko denar kar najbolj učinkovito porabile za zmanjšanje števila prejemnikov socialne pomoči.

V Bruslju, 7. februarja 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/21

---

Mnenje Odbora regij – Spodbujanje aktivnega državljanstva mladih z izobraževanjem

(2008/C 105/05)

ODBOR REGIJ

| — | ugotavlja, da državljani EU na splošno ne poznajo temeljnih načel izgradnje Evropske unije in možnosti za njen razvoj; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da državljani EU na splošno ne poznajo temeljnih načel izgradnje Evropske unije in možnosti za njen razvoj;

| — | meni, da je to nepoznavanje še posebej zaskrbljujoče pri mladih, ki šele začenjajo ustvarjati svojo gospodarsko in socialno življenje v Evropski uniji, in da je hkrati za prihodnost Unije pomembno, da imajo mladi do Evropske unije aktivni državljanski pristop; |
| --- | --- |

—

meni, da je to nepoznavanje še posebej zaskrbljujoče pri mladih, ki šele začenjajo ustvarjati svojo gospodarsko in socialno življenje v Evropski uniji, in da je hkrati za prihodnost Unije pomembno, da imajo mladi do Evropske unije aktivni državljanski pristop;

| — | meni, da ima Odbor regij pri tem posebno vlogo zaradi odgovornosti, ki jo imajo v nekaterih državah lokalne in regionalne oblasti pri izobraževanju mladih, ter njihove povezanosti z mladimi, zaradi česar jih lahko spodbudijo k državljanski udeležbi; |
| --- | --- |

—

meni, da ima Odbor regij pri tem posebno vlogo zaradi odgovornosti, ki jo imajo v nekaterih državah lokalne in regionalne oblasti pri izobraževanju mladih, ter njihove povezanosti z mladimi, zaradi česar jih lahko spodbudijo k državljanski udeležbi;

| — | meni, da je bistveno, da vsak mlad Evropejec prejme izobrazbo, ki je prilagojena njegovim poklicnim potrebam in osebnemu razvoju, prav tako pa je pomembno, da med šolanjem pridobi znanje, ki mu omogoča, da se počuti državljan Unije; |
| --- | --- |

—

meni, da je bistveno, da vsak mlad Evropejec prejme izobrazbo, ki je prilagojena njegovim poklicnim potrebam in osebnemu razvoju, prav tako pa je pomembno, da med šolanjem pridobi znanje, ki mu omogoča, da se počuti državljan Unije;

| — | ne želi predlagati, naj Unija nadomesti organe, ki so v državah članicah pristojni za izobraževanje, temveč spodbuja Unijo, da oceni postopke, ki se uporabljajo v praksi in prispevajo k boljšemu poznavanju Evropske unije; |
| --- | --- |

—

ne želi predlagati, naj Unija nadomesti organe, ki so v državah članicah pristojni za izobraževanje, temveč spodbuja Unijo, da oceni postopke, ki se uporabljajo v praksi in prispevajo k boljšemu poznavanju Evropske unije;

| — | v skladu s tem poudarja pomen ukrepov na področju neformalnega izobraževanja, ki že obstajajo in bi jih bilo treba še razviti, da bi s tem dopolnili formalno izobraževanje o Evropi, saj na splošno pomenijo začetek prostovoljnega sprejemanja odgovornosti, kar je uvod v aktivno državljanstvo. |
| --- | --- |

—

v skladu s tem poudarja pomen ukrepov na področju neformalnega izobraževanja, ki že obstajajo in bi jih bilo treba še razviti, da bi s tem dopolnili formalno izobraževanje o Evropi, saj na splošno pomenijo začetek prostovoljnega sprejemanja odgovornosti, kar je uvod v aktivno državljanstvo.

| Poročevalka | : | Claude Du GRANRUT, članica regionalnega sveta Pikardije (FR/EPP) |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

Claude Du GRANRUT, članica regionalnega sveta Pikardije (FR/EPP)

Politična priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | ugotavlja, da državljani EU na splošno ne poznajo temeljnih načel izgradnje Evropske unije in možnosti za njen razvoj; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da državljani EU na splošno ne poznajo temeljnih načel izgradnje Evropske unije in možnosti za njen razvoj;

| 2. | meni, da je to nepoznavanje še posebej zaskrbljujoče pri mladih, ki šele začenjajo ustvarjati svojo gospodarsko in socialno življenje v Evropski uniji, in da je hkrati za prihodnost Unije pomembno, da imajo mladi do Evropske unije aktivni državljanski pristop; |
| --- | --- |

2.

meni, da je to nepoznavanje še posebej zaskrbljujoče pri mladih, ki šele začenjajo ustvarjati svojo gospodarsko in socialno življenje v Evropski uniji, in da je hkrati za prihodnost Unije pomembno, da imajo mladi do Evropske unije aktivni državljanski pristop;

| 3. | meni, da evropsko državljanstvo, uvedeno z Maastrichtsko pogodbo leta 1992 in dopolnjeno z Amsterdamsko pogodbo (člen 8(1)) leta 1997, vsem državljanom Evropske unije zagotavlja pomembne pravice in ugodnosti, med katerimi nekatere neposredno vplivajo na mlade: pravica do potovanja, prebivanja, dela ali študija v kateri koli državi članici Evropske unije ter volilna pravica. Evropsko državljanstvo ne nadomešča nacionalnega državljanstva, temveč ga dopolnjuje; |
| --- | --- |

3.

meni, da evropsko državljanstvo, uvedeno z Maastrichtsko pogodbo leta 1992 in dopolnjeno z Amsterdamsko pogodbo (člen 8(1)) leta 1997, vsem državljanom Evropske unije zagotavlja pomembne pravice in ugodnosti, med katerimi nekatere neposredno vplivajo na mlade: pravica do potovanja, prebivanja, dela ali študija v kateri koli državi članici Evropske unije ter volilna pravica. Evropsko državljanstvo ne nadomešča nacionalnega državljanstva, temveč ga dopolnjuje;

| 4. | meni, da je bistveno, da vsak mlad Evropejec prejme izobrazbo, ki je prilagojena njegovim poklicnim potrebam in osebnemu razvoju, prav tako pa je pomembno, da med šolanjem pridobi znanje, ki mu omogoča, da se počuti državljan Unije; |
| --- | --- |

4.

meni, da je bistveno, da vsak mlad Evropejec prejme izobrazbo, ki je prilagojena njegovim poklicnim potrebam in osebnemu razvoju, prav tako pa je pomembno, da med šolanjem pridobi znanje, ki mu omogoča, da se počuti državljan Unije;

| 5. | pozdravlja priznavanje pomena aktivnega evropskega državljanstva v sporočilu Partnerstvo za komuniciranje o Evropi
   (1), ki ga je Komisija sprejela pred kratkim, predvsem pa njen praktični pristop, tj. da se učiteljem zagotovijo publikacije in z interneta prenosljivo gradivo o evropskih temah. Evropsko komisijo spodbuja, naj čim prej omogoči dostop do teh gradiv; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja priznavanje pomena aktivnega evropskega državljanstva v sporočilu Partnerstvo za komuniciranje o Evropi
   (1), ki ga je Komisija sprejela pred kratkim, predvsem pa njen praktični pristop, tj. da se učiteljem zagotovijo publikacije in z interneta prenosljivo gradivo o evropskih temah. Evropsko komisijo spodbuja, naj čim prej omogoči dostop do teh gradiv;

| 6. | priznava, da je za krepitev zavesti mladih o evropskem državljanstvu potrebno razumevanje temeljev evropske identitete, in sicer pozitivno izobraževanje o Evropi – spoznavanje skupnih vrednot, skupne zgodovine, medsebojnega vpliva kultur, enake ravni socialnih in političnih pravic in dolžnosti – pa tudi razumevanje, da Evropa vpliva na njihovo vsakdanje življenje in prihodnost; |
| --- | --- |

6.

priznava, da je za krepitev zavesti mladih o evropskem državljanstvu potrebno razumevanje temeljev evropske identitete, in sicer pozitivno izobraževanje o Evropi – spoznavanje skupnih vrednot, skupne zgodovine, medsebojnega vpliva kultur, enake ravni socialnih in političnih pravic in dolžnosti – pa tudi razumevanje, da Evropa vpliva na njihovo vsakdanje življenje in prihodnost;

| 7. | na podlagi rezultatov nedavne raziskave (Eurobarometer, julij 2007) – ki je pokazala, da evropska „elita“ razmeroma brez težav razume različne temelje evropske identitete, kar pa za mlade državljane EU ne velja – sklepa, da morajo vsi mladi znanje o osnovni ideji državljanstva Unije kot temelju evropske identitete pridobiti v okviru šolskega programa; |
| --- | --- |

7.

na podlagi rezultatov nedavne raziskave (Eurobarometer, julij 2007) – ki je pokazala, da evropska „elita“ razmeroma brez težav razume različne temelje evropske identitete, kar pa za mlade državljane EU ne velja – sklepa, da morajo vsi mladi znanje o osnovni ideji državljanstva Unije kot temelju evropske identitete pridobiti v okviru šolskega programa;

| 8. | pozdravlja program Urbact II, ki daje prednost socialnemu vključevanju mladih ter informativnim in komunikacijskim ukrepom različnih evropskih institucij, ter pozitivne učinke programa Socrates in priznava uspešnost združenj učiteljev, mladinskih združenj ali združenj za mlade, ki skušajo svoje dijake ali člane seznaniti z evropsko stvarnostjo; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja program Urbact II, ki daje prednost socialnemu vključevanju mladih ter informativnim in komunikacijskim ukrepom različnih evropskih institucij, ter pozitivne učinke programa Socrates in priznava uspešnost združenj učiteljev, mladinskih združenj ali združenj za mlade, ki skušajo svoje dijake ali člane seznaniti z evropsko stvarnostjo;

| 9. | pozdravlja izmenjavo najboljših praks na lokalni in regionalni ravni v Evropi, ki bo otrokom in mladim omogočila, da bolje spoznajo EU in njene države članice. Še vedno pa je prepričan, da morajo ukrepi – če naj bodo resnično učinkoviti – vključevati vse mlade v času šolanja, da razvijejo resnično zavest o evropskem državljanstvu; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja izmenjavo najboljših praks na lokalni in regionalni ravni v Evropi, ki bo otrokom in mladim omogočila, da bolje spoznajo EU in njene države članice. Še vedno pa je prepričan, da morajo ukrepi – če naj bodo resnično učinkoviti – vključevati vse mlade v času šolanja, da razvijejo resnično zavest o evropskem državljanstvu;

| 10. | v skladu s tem poudarja pomen ukrepov na področju neformalnega izobraževanja, ki že obstajajo in bi jih bilo treba še razviti, da bi s tem dopolnili formalno izobraževanje o Evropi, saj na splošno pomenijo začetek prostovoljnega sprejemanja odgovornosti, kar je uvod v aktivno državljanstvo; |
| --- | --- |

10.

v skladu s tem poudarja pomen ukrepov na področju neformalnega izobraževanja, ki že obstajajo in bi jih bilo treba še razviti, da bi s tem dopolnili formalno izobraževanje o Evropi, saj na splošno pomenijo začetek prostovoljnega sprejemanja odgovornosti, kar je uvod v aktivno državljanstvo;

| 11. | spodbuja uporabo Youthpassa, ki omogoča priznavanje socialnega dela mladih v okviru programa Mladina, in Europassa, ki spodbuja mobilnost mladih delavcev v Evropi; |
| --- | --- |

11.

spodbuja uporabo Youthpassa, ki omogoča priznavanje socialnega dela mladih v okviru programa Mladina, in Europassa, ki spodbuja mobilnost mladih delavcev v Evropi;

| 12. | se zaveda, da so za šolsko izobraževanje pristojne vlade držav članic Unije, vendar pa poudarja sklep ministrov za izobraževanje, da mora znanje, ki ga vsi mladi pridobijo med šolanjem, vključevati tudi osnovno znanje o Evropski uniji; |
| --- | --- |

12.

se zaveda, da so za šolsko izobraževanje pristojne vlade držav članic Unije, vendar pa poudarja sklep ministrov za izobraževanje, da mora znanje, ki ga vsi mladi pridobijo med šolanjem, vključevati tudi osnovno znanje o Evropski uniji;

| 13. | ne želi predlagati, naj Unija nadomesti organe, ki so v državah članicah pristojni za izobraževanje, temveč spodbuja Unijo, da oceni postopke, ki se uporabljajo v praksi in prispevajo k boljšemu poznavanju Evropske unije; |
| --- | --- |

13.

ne želi predlagati, naj Unija nadomesti organe, ki so v državah članicah pristojni za izobraževanje, temveč spodbuja Unijo, da oceni postopke, ki se uporabljajo v praksi in prispevajo k boljšemu poznavanju Evropske unije;

| 14. | meni, da ima Odbor regij pri tem posebno vlogo zaradi odgovornosti, ki jo imajo v nekaterih državah lokalne in regionalne oblasti pri izobraževanju mladih, ter njihove povezanosti z mladimi, zaradi česar jih lahko spodbudijo k državljanski udeležbi; |
| --- | --- |

14.

meni, da ima Odbor regij pri tem posebno vlogo zaradi odgovornosti, ki jo imajo v nekaterih državah lokalne in regionalne oblasti pri izobraževanju mladih, ter njihove povezanosti z mladimi, zaradi česar jih lahko spodbudijo k državljanski udeležbi;

| 15. | podpira komunikacijske ukrepe, ki naj bi jih sprejela Komisija v zvezi z ratifikacijo Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

15.

podpira komunikacijske ukrepe, ki naj bi jih sprejela Komisija v zvezi z ratifikacijo Lizbonske pogodbe;

| 16. | poudarja, da so za morebitne spremembe ali vključitev novih elementov v šolski pouk za spodbujanje aktivnega državljanstva potrebni razmislek in temeljite priprave in da bo učinke tega mogoče občutiti še več let. |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so za morebitne spremembe ali vključitev novih elementov v šolski pouk za spodbujanje aktivnega državljanstva potrebni razmislek in temeljite priprave in da bo učinke tega mogoče občutiti še več let.

Krepitev zavesti mladih o aktivnem državljanstvu

ODBOR REGIJ

| 17. | meni, da je za krepitev zavesti mladih o aktivnem evropskem državljanstvu potrebno znanje o raznolikosti evropske identitete, ki se oblikuje na podlagi poznavanja preteklosti in razvojnih usmeritev Evrope, njenih notranjih nesoglasij, vrednot, kulturnega bogastva, demokratičnih tradicij in – v novejšem času – tudi priznavanja temeljnih pravic njenih državljanov; |
| --- | --- |

17.

meni, da je za krepitev zavesti mladih o aktivnem evropskem državljanstvu potrebno znanje o raznolikosti evropske identitete, ki se oblikuje na podlagi poznavanja preteklosti in razvojnih usmeritev Evrope, njenih notranjih nesoglasij, vrednot, kulturnega bogastva, demokratičnih tradicij in – v novejšem času – tudi priznavanja temeljnih pravic njenih državljanov;

| 18. | v zvezi s tem meni, da imata umetnost in kultura na splošno ter zlasti formalno in neformalno izobraževanje na področju kulture velik pomen za razvoj aktivnega državljanstva mladih v Uniji; |
| --- | --- |

18.

v zvezi s tem meni, da imata umetnost in kultura na splošno ter zlasti formalno in neformalno izobraževanje na področju kulture velik pomen za razvoj aktivnega državljanstva mladih v Uniji;

| 19. | je prepričan, da se to znanje pridobi tako s formalnim kot neformalnim izobraževanjem; |
| --- | --- |

19.

je prepričan, da se to znanje pridobi tako s formalnim kot neformalnim izobraževanjem;

| 20. | poziva Evropsko komisijo, da aktualizira raziskavo, ki jo je izvedlo omrežje Eurydice o državljanski vzgoji v šolah v Evropi; |
| --- | --- |

20.

poziva Evropsko komisijo, da aktualizira raziskavo, ki jo je izvedlo omrežje Eurydice o državljanski vzgoji v šolah v Evropi;

| 21. | predlaga, da se vsem relevantnim učnim predmetom v okviru formalnega izobraževanja doda evropska razsežnost. Tak odprt pedagoški pristop bo prispeval k realističnemu razmišljanju državljanov o koristnosti Unije in njihovemu prizadevanju za njen razvoj; |
| --- | --- |

21.

predlaga, da se vsem relevantnim učnim predmetom v okviru formalnega izobraževanja doda evropska razsežnost. Tak odprt pedagoški pristop bo prispeval k realističnemu razmišljanju državljanov o koristnosti Unije in njihovemu prizadevanju za njen razvoj;

| 22. | poudarja potrebo po učenju več jezikov, saj mladim večjezičnost pomeni prednost na njihovi poklicni poti; pozdravlja sklepe skupine strokovnjakov na visoki ravni, ki jo je ustanovil komisar za večjezičnost, g. ORBAN, in prihodnje sporočilo Komisije o večjezičnosti, ki naj bi koristilo predvsem mladim; |
| --- | --- |

22.

poudarja potrebo po učenju več jezikov, saj mladim večjezičnost pomeni prednost na njihovi poklicni poti; pozdravlja sklepe skupine strokovnjakov na visoki ravni, ki jo je ustanovil komisar za večjezičnost, g. ORBAN, in prihodnje sporočilo Komisije o večjezičnosti, ki naj bi koristilo predvsem mladim;

| 23. | poziva, naj se v učne programe vključi izobraževanje o bistvu evropskih institucij, pristojnostih Unije in njenem institucionalnem delovanju. Tako kot se vsi mladi učijo o upravnih in političnih institucijah svoje države, bi vsi mladi Evropejci morali poznati tudi institucije Evropske unije. Lokalne in regionalne oblasti lahko spodbujajo izvajanje konkretnih ukrepov na lokalni in regionalni ravni, kot sta gospodarska pomoč in podpora iz strukturnih skladov Unije; |
| --- | --- |

23.

poziva, naj se v učne programe vključi izobraževanje o bistvu evropskih institucij, pristojnostih Unije in njenem institucionalnem delovanju. Tako kot se vsi mladi učijo o upravnih in političnih institucijah svoje države, bi vsi mladi Evropejci morali poznati tudi institucije Evropske unije. Lokalne in regionalne oblasti lahko spodbujajo izvajanje konkretnih ukrepov na lokalni in regionalni ravni, kot sta gospodarska pomoč in podpora iz strukturnih skladov Unije;

| 24. | ugotavlja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti mladim priseljencem ali mladim iz prikrajšanih okolij, da bi zadovoljili njihove posebne potrebe, pa tudi zato, ker lahko, če so bolje vključeni, prispevajo h kulturnemu bogastvu in solidarnosti skupnosti. Poleg tega je bilo leto 2008 razglašeno za evropsko leto medkulturnega dialoga, da bi zagotovili boljše poznavanje in razumevanje drugih držav v Evropi in svetu; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti mladim priseljencem ali mladim iz prikrajšanih okolij, da bi zadovoljili njihove posebne potrebe, pa tudi zato, ker lahko, če so bolje vključeni, prispevajo h kulturnemu bogastvu in solidarnosti skupnosti. Poleg tega je bilo leto 2008 razglašeno za evropsko leto medkulturnega dialoga, da bi zagotovili boljše poznavanje in razumevanje drugih držav v Evropi in svetu;

| 25. | se zaveda, da večji poudarek na jezikih in evropskih vsebinah pri pouku ni mogoč brez pobude in podpore odgovornih političnih, upravnih in gospodarskih predstavnikov na področju izobraževanja in prav tako ne brez samih učiteljev, ki morajo po potrebi imeti možnost za ustrezno nadaljnje usposabljanje; |
| --- | --- |

25.

se zaveda, da večji poudarek na jezikih in evropskih vsebinah pri pouku ni mogoč brez pobude in podpore odgovornih političnih, upravnih in gospodarskih predstavnikov na področju izobraževanja in prav tako ne brez samih učiteljev, ki morajo po potrebi imeti možnost za ustrezno nadaljnje usposabljanje;

| 26. | se z zanimanjem seznanja s pobudami, ki so jih že sprejela združenja za izobraževanje, ki dopolnjujejo javni sistem izobraževanja; |
| --- | --- |

26.

se z zanimanjem seznanja s pobudami, ki so jih že sprejela združenja za izobraževanje, ki dopolnjujejo javni sistem izobraževanja;

| 27. | predlaga, da se pri jezikovnem pouku o EU in Evropi čim bolj uporabljajo nove informacijske in komunikacijske tehnologije, predvsem internet, ki omogoča boljše sodelovanje mladih pri izobraževanju in vključitev tudi tistih, ki nimajo možnosti za normalno šolanje; |
| --- | --- |

27.

predlaga, da se pri jezikovnem pouku o EU in Evropi čim bolj uporabljajo nove informacijske in komunikacijske tehnologije, predvsem internet, ki omogoča boljše sodelovanje mladih pri izobraževanju in vključitev tudi tistih, ki nimajo možnosti za normalno šolanje;

| 28. | podpira predlog, da bi se osredotočili na razvoj in spodbujanje možnosti za ukrepanje na področju neformalnega izobraževanja za mlade, ki je vsaj tako pomembno kot formalno izobraževanje za ustvarjanje dinamičnega evropskega državljanstva; |
| --- | --- |

28.

podpira predlog, da bi se osredotočili na razvoj in spodbujanje možnosti za ukrepanje na področju neformalnega izobraževanja za mlade, ki je vsaj tako pomembno kot formalno izobraževanje za ustvarjanje dinamičnega evropskega državljanstva;

| 29. | meni, da je neformalno izobraževanje pomembna stopnja v pripravi mladih na aktivno državljanstvo: prostovoljno sprejemanje odgovornosti v združenjih, odprtost do drugih, razumevanje pojma „skupno dobro“, zanimanje za javno življenje in sodelovanje v lokalni politiki, ki vodi h krepitvi občutka odgovornosti za politično usodo Unije; |
| --- | --- |

29.

meni, da je neformalno izobraževanje pomembna stopnja v pripravi mladih na aktivno državljanstvo: prostovoljno sprejemanje odgovornosti v združenjih, odprtost do drugih, razumevanje pojma „skupno dobro“, zanimanje za javno življenje in sodelovanje v lokalni politiki, ki vodi h krepitvi občutka odgovornosti za politično usodo Unije;

| 30. | opozarja, da neformalno izobraževanje s pristopom, ki temelji na prostovoljnem sodelovanju mladih in je povezano z njihovimi interesi in pričakovanji, mladim omogoča, da pridobijo nove sposobnosti (ki lahko celo dopolnjujejo njihovo izobraževanje v šoli) in posebne kvalifikacije. Raznolike dejavnosti v okviru neformalnega izobraževanja so zlasti primerne za mlade iz prikrajšanih okolij. Poleg tega tako izobraževanje v mladih oblikuje zavest, da se morajo prilagajati gospodarskemu in socialnemu razvoju Unije; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da neformalno izobraževanje s pristopom, ki temelji na prostovoljnem sodelovanju mladih in je povezano z njihovimi interesi in pričakovanji, mladim omogoča, da pridobijo nove sposobnosti (ki lahko celo dopolnjujejo njihovo izobraževanje v šoli) in posebne kvalifikacije. Raznolike dejavnosti v okviru neformalnega izobraževanja so zlasti primerne za mlade iz prikrajšanih okolij. Poleg tega tako izobraževanje v mladih oblikuje zavest, da se morajo prilagajati gospodarskemu in socialnemu razvoju Unije;

| 31. | meni, da imajo starši in njihova ozaveščenost o EU zelo pomembno vlogo v razpravi o aktivnem državljanstvu. Na splošno bi morali prispevati k večji ozaveščenosti staršev, saj je treba znanje o EU v skladu z razvojem EU neprestano dopolnjevati in aktualizirati; |
| --- | --- |

31.

meni, da imajo starši in njihova ozaveščenost o EU zelo pomembno vlogo v razpravi o aktivnem državljanstvu. Na splošno bi morali prispevati k večji ozaveščenosti staršev, saj je treba znanje o EU v skladu z razvojem EU neprestano dopolnjevati in aktualizirati;

| 32. | poziva lokalne in regionalne oblasti k sodelovanju pri podpori ali izvajanju pobud v zvezi z izobraževanjem o Evropi, in sicer z organizacijo partnerstev med šolami, materialno podporo za pobude mladinskih združenj in združenj za mlade, sprejemanjem razredov mladih Evropejcev, odprtostjo njihovih rekreacijskih ali športnih objektov ter njihovih lastnih institucij, pri tem pa posebej poudarja pristojnosti, ki jih delijo z evropskimi institucijami; |
| --- | --- |

32.

poziva lokalne in regionalne oblasti k sodelovanju pri podpori ali izvajanju pobud v zvezi z izobraževanjem o Evropi, in sicer z organizacijo partnerstev med šolami, materialno podporo za pobude mladinskih združenj in združenj za mlade, sprejemanjem razredov mladih Evropejcev, odprtostjo njihovih rekreacijskih ali športnih objektov ter njihovih lastnih institucij, pri tem pa posebej poudarja pristojnosti, ki jih delijo z evropskimi institucijami;

| 33. | poudarja, da je treba spodbujati razmislek o izzivih in načinih krepitve zavesti mladih o aktivnem evropskem državljanstvu, kar bo mladim Evropejcem omogočilo učinkovito udeležbo v globaliziranem gospodarstvu Unije ter prevzem odgovornosti za njen razvoj na politični ravni. |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba spodbujati razmislek o izzivih in načinih krepitve zavesti mladih o aktivnem evropskem državljanstvu, kar bo mladim Evropejcem omogočilo učinkovito udeležbo v globaliziranem gospodarstvu Unije ter prevzem odgovornosti za njen razvoj na politični ravni.

Ukrepi

ODBOR REGIJ

| 34. | oblikuje svoje predloge na podlagi sklepa ministrov za izobraževanje, da se vsem mladim Evropejcem omogoči ključno znanje, ki obsega dejansko poznavanje Evropske unije, na podlagi nedavnega programa Komisije Evropa za državljane, ki sta ga sprejela Parlament in Evropski svet, in na podlagi predlogov Beazleyjevega poročila glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti za vključitev evropske razsežnosti v šolske programe; |
| --- | --- |

34.

oblikuje svoje predloge na podlagi sklepa ministrov za izobraževanje, da se vsem mladim Evropejcem omogoči ključno znanje, ki obsega dejansko poznavanje Evropske unije, na podlagi nedavnega programa Komisije Evropa za državljane, ki sta ga sprejela Parlament in Evropski svet, in na podlagi predlogov Beazleyjevega poročila glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti za vključitev evropske razsežnosti v šolske programe;

| 35. | meni, da je vključitev evropske razsežnosti v šolske programe nujna dejansko in trajno krepitev zavesti o aktivnem državljanstvu pri vseh mladih Evropejcih držav članic. Ta evropska razsežnost obsega dva sklopa: vključitev evropskega „vidika“ v vse relevantne učne predmete, tj. povezanost vsakega od teh predmetov z evropskimi temami, in poučevanje posebnega predmeta o izgradnji Evropske unije, njenih temeljih, vrednotah, institucijah, delovanju in vplivu na vsakodnevno življenje mladih, njenem razvoju in odnosih z drugimi državami sveta; |
| --- | --- |

35.

meni, da je vključitev evropske razsežnosti v šolske programe nujna dejansko in trajno krepitev zavesti o aktivnem državljanstvu pri vseh mladih Evropejcih držav članic. Ta evropska razsežnost obsega dva sklopa: vključitev evropskega „vidika“ v vse relevantne učne predmete, tj. povezanost vsakega od teh predmetov z evropskimi temami, in poučevanje posebnega predmeta o izgradnji Evropske unije, njenih temeljih, vrednotah, institucijah, delovanju in vplivu na vsakodnevno življenje mladih, njenem razvoju in odnosih z drugimi državami sveta;

| 36. | na podlagi sklepov skupine na visoki ravni za večjezičnost predlaga, da se mlade Evropejce poleg maternega jezika spodbuja k uporabi še dveh evropskih jezikov. Večjezičnost odpre pot do drugih kultur, pa tudi do gospodarskih in strokovnih izmenjav ter skupnosti za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

36.

na podlagi sklepov skupine na visoki ravni za večjezičnost predlaga, da se mlade Evropejce poleg maternega jezika spodbuja k uporabi še dveh evropskih jezikov. Večjezičnost odpre pot do drugih kultur, pa tudi do gospodarskih in strokovnih izmenjav ter skupnosti za raziskave in inovacije;

| 37. | meni, da bi bilo zaželeno olajšati mobilnost mladih in učiteljev ter priznavanje mobilnosti v izobraževalnem in poklicnem sistemu; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi bilo zaželeno olajšati mobilnost mladih in učiteljev ter priznavanje mobilnosti v izobraževalnem in poklicnem sistemu;

| 38. | priporoča sprejetje ustreznih ukrepov z dejavnim sodelovanjem učiteljev, da bi se v šolah lahko razvilo varno učno ozračje, ki bi temeljilo na vzajemnem spoštovanju in sodelovanju ter preprečevalo ali odpravilo pojave nasilja in nestrpnosti med mladimi; |
| --- | --- |

38.

priporoča sprejetje ustreznih ukrepov z dejavnim sodelovanjem učiteljev, da bi se v šolah lahko razvilo varno učno ozračje, ki bi temeljilo na vzajemnem spoštovanju in sodelovanju ter preprečevalo ali odpravilo pojave nasilja in nestrpnosti med mladimi;

| 39. | priporoča razvoj ukrepov v okviru združenj za izobraževanje, ki dopolnjujejo javni izobraževalni sistem, in neformalnega izobraževanja za mlade v obdobju šolanja, kot so partnerstva, izmenjave med šolami, športna tekmovanja, športno ali jezikovno usposabljanje med šolskimi počitnicami; |
| --- | --- |

39.

priporoča razvoj ukrepov v okviru združenj za izobraževanje, ki dopolnjujejo javni izobraževalni sistem, in neformalnega izobraževanja za mlade v obdobju šolanja, kot so partnerstva, izmenjave med šolami, športna tekmovanja, športno ali jezikovno usposabljanje med šolskimi počitnicami;

| 40. | spodbuja razvoj projektov, kot je imenovanje „mladih ambasadorjev“ v okviru poletnih mladinskih šol, kar je pobuda Skupščine evropskih regij. Mladi bi morali biti odgovorni za posredovanje sporočila drugim mladim o različnih temah, predvsem o aktivnem državljanstvu. Večjo pozornost je treba nameniti proučevanju pojma državljanstva v večkulturni Evropi in obravnavi vprašanj, kot so večverske družbe, večkulturnost v šolah in na delovnem mestu ter odgovori na kulturna vprašanja v zvezi z mladimi; |
| --- | --- |

40.

spodbuja razvoj projektov, kot je imenovanje „mladih ambasadorjev“ v okviru poletnih mladinskih šol, kar je pobuda Skupščine evropskih regij. Mladi bi morali biti odgovorni za posredovanje sporočila drugim mladim o različnih temah, predvsem o aktivnem državljanstvu. Večjo pozornost je treba nameniti proučevanju pojma državljanstva v večkulturni Evropi in obravnavi vprašanj, kot so večverske družbe, večkulturnost v šolah in na delovnem mestu ter odgovori na kulturna vprašanja v zvezi z mladimi;

| 41. | poziva regionalne in lokalne skupnosti, da materialno podprejo te pobude za mlade in jih dopolnjujejo s posebnimi ukrepi, kot je igranje vlog na podlagi delovanja evropskih institucij, po zgledu občinskih svetov ali regionalnih skupščin mladih, da bi se ti tako zavedli svojih evropskih političnih odgovornosti; |
| --- | --- |

41.

poziva regionalne in lokalne skupnosti, da materialno podprejo te pobude za mlade in jih dopolnjujejo s posebnimi ukrepi, kot je igranje vlog na podlagi delovanja evropskih institucij, po zgledu občinskih svetov ali regionalnih skupščin mladih, da bi se ti tako zavedli svojih evropskih političnih odgovornosti;

| 42. | predlaga, da vsak od priporočenih ukrepov v okviru programa Evropa za državljane vključuje pobude mladih ali pobude, namenjene mladim. To velja tako za t. i. „popularne“ projekte kot za programe civilne družbe, organizacijo odmevnih prireditev ali ukrepe za ohranjanje evropske dediščine; |
| --- | --- |

42.

predlaga, da vsak od priporočenih ukrepov v okviru programa Evropa za državljane vključuje pobude mladih ali pobude, namenjene mladim. To velja tako za t. i. „popularne“ projekte kot za programe civilne družbe, organizacijo odmevnih prireditev ali ukrepe za ohranjanje evropske dediščine;

| 43. | predlaga, da se ocenijo učinki ukrepov, ki jih že izvajajo združenja učiteljev in mladinske organizacije ali organizacije za mlade, da bi tako omogočili izmenjavo in razvoj dobrih praks in njihovo vključitev v akcijske programe Unije. S praktičnimi izkušnjami lahko namreč najučinkoviteje ozavestimo mlade o aktivnem državljanstvu: postavimo jih v položaj, ki jim daje občutek, da se njihovo mnenje upošteva in da neposredno vpliva na njihovo življenje. Sveti dijakov v šolah ali, na višji ravni, lokalni odbori otrok ali mladih v precejšnji meri omogočajo izvajanje tega v praksi. Neposredni vpliv njihovih dejavnosti še posebej občutijo majhne skupnosti; |
| --- | --- |

43.

predlaga, da se ocenijo učinki ukrepov, ki jih že izvajajo združenja učiteljev in mladinske organizacije ali organizacije za mlade, da bi tako omogočili izmenjavo in razvoj dobrih praks in njihovo vključitev v akcijske programe Unije. S praktičnimi izkušnjami lahko namreč najučinkoviteje ozavestimo mlade o aktivnem državljanstvu: postavimo jih v položaj, ki jim daje občutek, da se njihovo mnenje upošteva in da neposredno vpliva na njihovo življenje. Sveti dijakov v šolah ali, na višji ravni, lokalni odbori otrok ali mladih v precejšnji meri omogočajo izvajanje tega v praksi. Neposredni vpliv njihovih dejavnosti še posebej občutijo majhne skupnosti;

| 44. | meni, da bo s tem uradno priznana vloga neformalnega izobraževanja pri spodbujanju socialne vključenosti mladih, njihovem prilagajanju spremembam na trgu dela, udeležbi v javnem življenju in navsezadnje tudi pri krepitvi zavesti o aktivnem in motiviranem državljanstvu; |
| --- | --- |

44.

meni, da bo s tem uradno priznana vloga neformalnega izobraževanja pri spodbujanju socialne vključenosti mladih, njihovem prilagajanju spremembam na trgu dela, udeležbi v javnem življenju in navsezadnje tudi pri krepitvi zavesti o aktivnem in motiviranem državljanstvu;

| 45. | poudarja, naj se poučevanje o Evropi izvaja v skladu z zastavljenimi cilji, saj je ključnega pomena za prihodnost Evropske unije in njenih državljanov. Spodbuja namreč potrebno prenovo tradicionalnih zasnov izobraževanja, da se mlade državljane držav članic pripravi na njihovo poklicno prihodnost ter družbeno in politično udeležbo v svetu, kjer vlada globalizacija gospodarstva. Formalnemu izobraževanju, ki ga dopolnjuje neformalno izobraževanje, daje državljanski cilj: sodelovanje pri izgradnji demokratične Unije; |
| --- | --- |

45.

poudarja, naj se poučevanje o Evropi izvaja v skladu z zastavljenimi cilji, saj je ključnega pomena za prihodnost Evropske unije in njenih državljanov. Spodbuja namreč potrebno prenovo tradicionalnih zasnov izobraževanja, da se mlade državljane držav članic pripravi na njihovo poklicno prihodnost ter družbeno in politično udeležbo v svetu, kjer vlada globalizacija gospodarstva. Formalnemu izobraževanju, ki ga dopolnjuje neformalno izobraževanje, daje državljanski cilj: sodelovanje pri izgradnji demokratične Unije;

| 46. | izrecno poudarja, da je aktivna uporaba programov EU in držav članic ter mnogih projektov nevladnih organizacij nepogrešljiva za razvoj širšega formalnega in neformalnega izobraževanja na področju kulture v okviru EU in da jih je treba nadalje razvijati. |
| --- | --- |

46.

izrecno poudarja, da je aktivna uporaba programov EU in držav članic ter mnogih projektov nevladnih organizacij nepogrešljiva za razvoj širšega formalnega in neformalnega izobraževanja na področju kulture v okviru EU in da jih je treba nadalje razvijati.

V Bruslju, 7. februarja 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  COM(2007) 568 konč.

1

---

| 25.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/25

---

Predhodno mnenje Odbora regij – Pregled stanja skupne kmetijske politike

(2008/C 105/06)

ODBOR REGIJ

| — | si bo prizadeval za to, da nujni pregled SKP ne bo povzročil postopnega zmanjševanja pomena in ponovne nacionalizacije te politike, temveč bo namesto tega omogočil ohranjanje trajnostnega kmetijstva in prehrambeno neodvisnost; |
| --- | --- |

—

si bo prizadeval za to, da nujni pregled SKP ne bo povzročil postopnega zmanjševanja pomena in ponovne nacionalizacije te politike, temveč bo namesto tega omogočil ohranjanje trajnostnega kmetijstva in prehrambeno neodvisnost;

| — | meni, da SKP pomembno prispeva k ozemeljski koheziji, in da morajo vsi predlogi za spremembe, ki izhajajo iz tega pregleda stanja, v zadostni meri upoštevati različne regionalne posebnosti in proizvodne sisteme v Evropski uniji; |
| --- | --- |

—

meni, da SKP pomembno prispeva k ozemeljski koheziji, in da morajo vsi predlogi za spremembe, ki izhajajo iz tega pregleda stanja, v zadostni meri upoštevati različne regionalne posebnosti in proizvodne sisteme v Evropski uniji;

| — | meni, da mora SKP – s prilagojenim drugim stebrom – voditi v razvoj podeželja, ki bo usmerjen v nove pogoje kmetovanja in hkrati tudi k celovitejšemu razvoju podeželja, ki bi zajel vsa podeželska območja v EU; |
| --- | --- |

—

meni, da mora SKP – s prilagojenim drugim stebrom – voditi v razvoj podeželja, ki bo usmerjen v nove pogoje kmetovanja in hkrati tudi k celovitejšemu razvoju podeželja, ki bi zajel vsa podeželska območja v EU;

| — | priznava pomen ustreznega financiranja ukrepov v zvezi z razvojem podeželja, vendar meni, da je v skladu z načelom subsidiarnosti – kljub priznavanju evropske narave modulacije – sprejemanje odločitev o modulaciji najbolje prepustiti ustrezni decentralizirani ravni, da bi tako bolje odsevalo raznovrstnost lokalnih in regionalnih potreb. Države članice in regije bi morale imeti možnosti, da usmerjajo sredstva v ukrepe drugega stebra na podlagi dejanskih potreb; |
| --- | --- |

—

priznava pomen ustreznega financiranja ukrepov v zvezi z razvojem podeželja, vendar meni, da je v skladu z načelom subsidiarnosti – kljub priznavanju evropske narave modulacije – sprejemanje odločitev o modulaciji najbolje prepustiti ustrezni decentralizirani ravni, da bi tako bolje odsevalo raznovrstnost lokalnih in regionalnih potreb. Države članice in regije bi morale imeti možnosti, da usmerjajo sredstva v ukrepe drugega stebra na podlagi dejanskih potreb;

| — | je po drugi strani zaskrbljen, ker bi bili poskusi uporabe „krovnega pristopa“ k razvoju podeželja za obravnavanje čedalje večjega števila vprašanj lahko problematični in bi v vsakem primeru sprožili dvom, ali je res najbolje, da se mnoga od teh vprašanj obravnavajo v okviru programov razvoja podeželja; |
| --- | --- |

—

je po drugi strani zaskrbljen, ker bi bili poskusi uporabe „krovnega pristopa“ k razvoju podeželja za obravnavanje čedalje večjega števila vprašanj lahko problematični in bi v vsakem primeru sprožili dvom, ali je res najbolje, da se mnoga od teh vprašanj obravnavajo v okviru programov razvoja podeželja;

| — | opozarja, da morajo biti regije sposobne ohraniti element prehrambene samozadostnosti, vključno s tistimi, kjer so pogoji za poljedelstvo in živinorejo težki, in poudarja neposredno povezavo med visokokakovostno lokalno pridelano hrano in regionalno identiteto, ki jo mora SKP varovati; |
| --- | --- |

—

opozarja, da morajo biti regije sposobne ohraniti element prehrambene samozadostnosti, vključno s tistimi, kjer so pogoji za poljedelstvo in živinorejo težki, in poudarja neposredno povezavo med visokokakovostno lokalno pridelano hrano in regionalno identiteto, ki jo mora SKP varovati;

| — | meni, da obstaja potreba po „nežnem pristanku“ za sistem kvot, da se olajša njihovo prenehanje veljavnosti marca 2015, in podpira postopno opustitev sistema mlečnih kvot do leta 2015 s postopno širitvijo kvot in zmanjšanjem superprelevmanov. Zaščitni mehanizmi bi morali biti še naprej zagotovljeni v primeru pretiranega padca cen na trgu. V okviru tega procesa bodo potrebne posebne določbe, da se ohrani proizvodnja mlečnih izdelkov v občutljivih regijah. |
| --- | --- |

—

meni, da obstaja potreba po „nežnem pristanku“ za sistem kvot, da se olajša njihovo prenehanje veljavnosti marca 2015, in podpira postopno opustitev sistema mlečnih kvot do leta 2015 s postopno širitvijo kvot in zmanjšanjem superprelevmanov. Zaščitni mehanizmi bi morali biti še naprej zagotovljeni v primeru pretiranega padca cen na trgu. V okviru tega procesa bodo potrebne posebne določbe, da se ohrani proizvodnja mlečnih izdelkov v občutljivih regijah.

| Poročevalec | : | Seamus MURRAY – član grofijskega sveta Meath in regionalne oblasti Mid-East (IE/UEN-AE) |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Seamus MURRAY – član grofijskega sveta Meath in regionalne oblasti Mid-East (IE/UEN-AE)

Politična priporočila

Splošna priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da si mora skupna kmetijska politika (SKP) še naprej prizadevati, da doseže svoje cilje, tj. da državljanom EU zagotavlja kakovostno hrano po poštenih cenah, kmetom pa dober življenjski standard, da ohranja našo dediščino podeželja in varuje podeželsko okolje, pri čemer se je sedaj razvila do stopnje, da se lahko sooči z izzivi in spreminjajočimi se potrebami; hkrati mora vzpostaviti pogoje za pravično konkurenco, ki bo evropskemu kmetijstvu omogočala ohraniti mesto na svetovnem trgu, ne da bi pri tem pozabili na preferencial Skupnosti; |
| --- | --- |

1.

meni, da si mora skupna kmetijska politika (SKP) še naprej prizadevati, da doseže svoje cilje, tj. da državljanom EU zagotavlja kakovostno hrano po poštenih cenah, kmetom pa dober življenjski standard, da ohranja našo dediščino podeželja in varuje podeželsko okolje, pri čemer se je sedaj razvila do stopnje, da se lahko sooči z izzivi in spreminjajočimi se potrebami; hkrati mora vzpostaviti pogoje za pravično konkurenco, ki bo evropskemu kmetijstvu omogočala ohraniti mesto na svetovnem trgu, ne da bi pri tem pozabili na preferencial Skupnosti;

| 2. | ugotavlja, da je SKP v skladu z lizbonskimi in göteborškimi cilji, ki so namenjeni zagotavljanju konkurenčnejše Evrope; v tem kontekstu poudarja, da mora SKP ostati temelj javnih ukrepov za gospodarsko, socialno in okoljsko zaščito ključnega evropskega sektorja, sprejemljivih tako znotraj kot tudi zunaj EU; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je SKP v skladu z lizbonskimi in göteborškimi cilji, ki so namenjeni zagotavljanju konkurenčnejše Evrope; v tem kontekstu poudarja, da mora SKP ostati temelj javnih ukrepov za gospodarsko, socialno in okoljsko zaščito ključnega evropskega sektorja, sprejemljivih tako znotraj kot tudi zunaj EU;

| 3. | meni, da SKP pomembno prispeva k ozemeljski koheziji, in da morajo vsi predlogi za spremembe, ki izhajajo iz tega pregleda stanja, v zadostni meri upoštevati različne regionalne posebnosti in proizvodne sisteme v Evropski uniji; |
| --- | --- |

3.

meni, da SKP pomembno prispeva k ozemeljski koheziji, in da morajo vsi predlogi za spremembe, ki izhajajo iz tega pregleda stanja, v zadostni meri upoštevati različne regionalne posebnosti in proizvodne sisteme v Evropski uniji;

| 4. | meni, da mora SKP – s prilagojenim drugim stebrom – voditi v razvoj podeželja, ki bo usmerjen v nove pogoje kmetovanja in hkrati tudi k celovitejšemu razvoju podeželja, ki bi zajel vsa podeželska območja v EU, zlasti najbolj občutljiva, kot so območja s posebnimi naravnimi ovirami (gorske, otoške in najbolj oddaljene regije), in jih vključil v velike geografske enote EU, kot sta severno ali sredozemsko območje; |
| --- | --- |

4.

meni, da mora SKP – s prilagojenim drugim stebrom – voditi v razvoj podeželja, ki bo usmerjen v nove pogoje kmetovanja in hkrati tudi k celovitejšemu razvoju podeželja, ki bi zajel vsa podeželska območja v EU, zlasti najbolj občutljiva, kot so območja s posebnimi naravnimi ovirami (gorske, otoške in najbolj oddaljene regije), in jih vključil v velike geografske enote EU, kot sta severno ali sredozemsko območje;

| 5. | gleda na kmetovanje in kmetijstvo kot na nosilca številnih podeželskih skupnosti in glede na to, da ima EU drugačen proizvodni model v primerjavi z drugimi velikimi državami proizvajalkami in izvoznicami hrane, meni, da morajo biti politike dohodkovnih podpor usmerjene predvsem v ohranjanje obstoja dejavnih in družinskih kmetijskih enot, saj v bistvu le-te ohranjajo večnamenski kmetijski model EU; |
| --- | --- |

5.

gleda na kmetovanje in kmetijstvo kot na nosilca številnih podeželskih skupnosti in glede na to, da ima EU drugačen proizvodni model v primerjavi z drugimi velikimi državami proizvajalkami in izvoznicami hrane, meni, da morajo biti politike dohodkovnih podpor usmerjene predvsem v ohranjanje obstoja dejavnih in družinskih kmetijskih enot, saj v bistvu le-te ohranjajo večnamenski kmetijski model EU;

| 6. | prizadeval si bo za to, da nujni pregled SKP ne bo povzročil postopnega zmanjševanja pomena in ponovne nacionalizacije te politike, temveč bo namesto tega omogočil ohranjanje trajnostnega kmetijstva in prehrambeno neodvisnost Evrope, ob spoštovanju standardov na področju varne in zdrave hrane; poudarja, da je ta skupna politika izziv za evropske regije in državljane; |
| --- | --- |

6.

prizadeval si bo za to, da nujni pregled SKP ne bo povzročil postopnega zmanjševanja pomena in ponovne nacionalizacije te politike, temveč bo namesto tega omogočil ohranjanje trajnostnega kmetijstva in prehrambeno neodvisnost Evrope, ob spoštovanju standardov na področju varne in zdrave hrane; poudarja, da je ta skupna politika izziv za evropske regije in državljane;

| 7. | pozdravlja priložnost, da prispeva k pregledu stanja SKP, in želi, da bi se v nadaljevanju razprave z njim posvetovali o zakonodajnih predlogih Komisije. |
| --- | --- |

7.

pozdravlja priložnost, da prispeva k pregledu stanja SKP, in želi, da bi se v nadaljevanju razprave z njim posvetovali o zakonodajnih predlogih Komisije.

PREGLED STANJA SKUPNE KMETIJSKE POLITIKE

Skupna kmetijska politika danes

ODBOR REGIJ

| 8. | tako kot Komisija ugotavlja, da se je SKP v zadnjih 15 letih spremenila, zlasti po koreniti reformi iz leta 2003, ko je bilo predlagano, da se opravi ta pregled stanja kot priložnost za oceno najnovejših sprememb in premislek o novih izzivih, tveganjih in priložnostih; poudarja, da pregled stanja poteka v novem svetovnem in evropskem kontekstu trgovine z živilskimi proizvodi; |
| --- | --- |

8.

tako kot Komisija ugotavlja, da se je SKP v zadnjih 15 letih spremenila, zlasti po koreniti reformi iz leta 2003, ko je bilo predlagano, da se opravi ta pregled stanja kot priložnost za oceno najnovejših sprememb in premislek o novih izzivih, tveganjih in priložnostih; poudarja, da pregled stanja poteka v novem svetovnem in evropskem kontekstu trgovine z živilskimi proizvodi;

| 9. | poudarja, da mora model večnamenskega kmetijstva EU prispevati k boju proti podnebnim spremembam, združevati koncepte trajnosti, konkurenčnosti, raznolikosti, prehrambene samozadostnosti, odzivnosti na potrebe družbe, potrošnikov in javne koristi ter hkrati upoštevati dobre prakse kmetovanja, varstvo okolja in dobro počutje živali, ter meni, da bi moral biti pregled SKP namenjen učinkoviti podpori večnamenskega modela kmetijstva EU; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da mora model večnamenskega kmetijstva EU prispevati k boju proti podnebnim spremembam, združevati koncepte trajnosti, konkurenčnosti, raznolikosti, prehrambene samozadostnosti, odzivnosti na potrebe družbe, potrošnikov in javne koristi ter hkrati upoštevati dobre prakse kmetovanja, varstvo okolja in dobro počutje živali, ter meni, da bi moral biti pregled SKP namenjen učinkoviti podpori večnamenskega modela kmetijstva EU;

| 10. | poudarja pomen avtohtone evropske kmetijsko-živilske industrije in odločilen pomen varnosti živil in varnosti preskrbe s hrano, pri čemer je EU sedaj največja uvoznica kmetijskih proizvodov na svetu; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen avtohtone evropske kmetijsko-živilske industrije in odločilen pomen varnosti živil in varnosti preskrbe s hrano, pri čemer je EU sedaj največja uvoznica kmetijskih proizvodov na svetu;

| 11. | meni, da bi bila presoja učinkov nedavnih reform SKP, zlasti v zvezi s podatki o zaposlenih v kmetijstvu in predelavi hrane, kakovostjo hrane, razpoložljivostjo, cenami in obsegom uvoza hrane ter v zvezi z vplivom na okolje in dobrim počutjem živali v večjo pomoč pri vrednotenju reform, in je razočaran, ker te presoje ni bilo na voljo na samem začetku pregleda stanja. Poleg tega poziva, da morajo biti takšne analize in pregledi razpoložljivi na regionalni ravni pred sprejetjem kakršnih koli zakonodajnih sprememb; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi bila presoja učinkov nedavnih reform SKP, zlasti v zvezi s podatki o zaposlenih v kmetijstvu in predelavi hrane, kakovostjo hrane, razpoložljivostjo, cenami in obsegom uvoza hrane ter v zvezi z vplivom na okolje in dobrim počutjem živali v večjo pomoč pri vrednotenju reform, in je razočaran, ker te presoje ni bilo na voljo na samem začetku pregleda stanja. Poleg tega poziva, da morajo biti takšne analize in pregledi razpoložljivi na regionalni ravni pred sprejetjem kakršnih koli zakonodajnih sprememb;

| 12. | kljub temu podpira splošno izhodišče pregleda stanja, ki predvideva, da se popravijo nepravilnosti pri izvajanju nedavnih reform, in upa, da bo njegova izvedba omogočila dolgoročno načrtovanje; tako bodo pristojni organi, kmetijsko-živilska industrija in kmetje lahko v celoti izvedli dogovorjene spremembe in se prilagodili tržnim potrebam; |
| --- | --- |

12.

kljub temu podpira splošno izhodišče pregleda stanja, ki predvideva, da se popravijo nepravilnosti pri izvajanju nedavnih reform, in upa, da bo njegova izvedba omogočila dolgoročno načrtovanje; tako bodo pristojni organi, kmetijsko-živilska industrija in kmetje lahko v celoti izvedli dogovorjene spremembe in se prilagodili tržnim potrebam;

| 13. | meni, da je med splošnim dojemanjem SKP in resničnostjo ogromna vrzel, ki jo morajo oblikovalci politik odpraviti. V nedavni raziskavi Eurobarometra (1) je 88 % vprašanih menilo, da so kmetijstvo in podeželska območja pomembni ali zelo pomembni za prihodnost Evrope. Istočasno je bilo skoraj 90 % vprašanih slabo seznanjenih s SKP ali pa z njo sploh ni bilo seznanjenih (54 % jih nikoli ni slišalo zanjo, 34 % pa ni vedelo, kaj sploh SKP je). Odbor meni, da obstaja potreba po obsežnejši oceni in razširjanju informacij o ciljih in dosežkih SKP; |
| --- | --- |

13.

meni, da je med splošnim dojemanjem SKP in resničnostjo ogromna vrzel, ki jo morajo oblikovalci politik odpraviti. V nedavni raziskavi Eurobarometra (1) je 88 % vprašanih menilo, da so kmetijstvo in podeželska območja pomembni ali zelo pomembni za prihodnost Evrope. Istočasno je bilo skoraj 90 % vprašanih slabo seznanjenih s SKP ali pa z njo sploh ni bilo seznanjenih (54 % jih nikoli ni slišalo zanjo, 34 % pa ni vedelo, kaj sploh SKP je). Odbor meni, da obstaja potreba po obsežnejši oceni in razširjanju informacij o ciljih in dosežkih SKP;

| 14. | pozdravlja pobude za racionalizacijo in poenostavitev izvajanja SKP, vendar poudarja, da je treba pri pripravi tovrstnih pobud vedno upoštevati vse končne uporabnike. |
| --- | --- |

14.

pozdravlja pobude za racionalizacijo in poenostavitev izvajanja SKP, vendar poudarja, da je treba pri pripravi tovrstnih pobud vedno upoštevati vse končne uporabnike.

Ocena izvajanja in poenostavitev sheme enotnega plačila

Poenostavitev sheme enotnega plačila

ODBOR REGIJ

| 15. | podpira vsa razumna dejanja v smeri nadaljnje poenostavitve sheme enotnega plačila, saj toga, kompleksna pravila in birokratski postopki po nepotrebnem predstavljajo precejšnje breme in strošek; vendar pa spremembe sheme enotnega plačila ne smejo temeljiti le na zahtevi za poenostavitev, temveč morajo zagotoviti okrepitev in zaščito večnamenskega modela EU; |
| --- | --- |

15.

podpira vsa razumna dejanja v smeri nadaljnje poenostavitve sheme enotnega plačila, saj toga, kompleksna pravila in birokratski postopki po nepotrebnem predstavljajo precejšnje breme in strošek; vendar pa spremembe sheme enotnega plačila ne smejo temeljiti le na zahtevi za poenostavitev, temveč morajo zagotoviti okrepitev in zaščito večnamenskega modela EU;

| 16. | podpira predlog, da bi države članice dobile priložnost, da z zgodovinske podlage sheme enotnega plačila po potrebi preidejo k „bolj pavšalni“ stopnji proti letu 2013, vendar meni, da bo za to potrebna prilagodljivost pri natančnem uvajanju „bolj pavšalne“ stopnje v državah članicah in regijah. Ta prožnost mora upoštevati tudi vpliv, ki ga ima lahko popolna nevezanost na nekatere sektorje in regije, ter možnost postopnih plačil v korist bolj večnamenskih kmetij in kmetij, ki imajo slabši položaj na trgu. V državah članicah je zaželena tudi analiza vpliva te pomembne potencialne spremembe v smislu verjetnih učinkov na rabo zemljišč, strukturo kmetij, lastništvo kmetij in dedovanje, mešano podjetništvo, regionalno uravnoteženost in splošno kmetijsko učinkovitost in konkurenčnost; |
| --- | --- |

16.

podpira predlog, da bi države članice dobile priložnost, da z zgodovinske podlage sheme enotnega plačila po potrebi preidejo k „bolj pavšalni“ stopnji proti letu 2013, vendar meni, da bo za to potrebna prilagodljivost pri natančnem uvajanju „bolj pavšalne“ stopnje v državah članicah in regijah. Ta prožnost mora upoštevati tudi vpliv, ki ga ima lahko popolna nevezanost na nekatere sektorje in regije, ter možnost postopnih plačil v korist bolj večnamenskih kmetij in kmetij, ki imajo slabši položaj na trgu. V državah članicah je zaželena tudi analiza vpliva te pomembne potencialne spremembe v smislu verjetnih učinkov na rabo zemljišč, strukturo kmetij, lastništvo kmetij in dedovanje, mešano podjetništvo, regionalno uravnoteženost in splošno kmetijsko učinkovitost in konkurenčnost;

| 17. | meni, da je v zvezi z „novimi“ državami članicami potrebna nadaljnja analiza posledic odmikanja od poenostavljene sheme enotnega plačila. |
| --- | --- |

17.

meni, da je v zvezi z „novimi“ državami članicami potrebna nadaljnja analiza posledic odmikanja od poenostavljene sheme enotnega plačila.

Navzkrižna skladnost

ODBOR REGIJ

| 18. | priznava nujnost navzkrižne skladnosti standardov EU na področju okolja, javnega zdravja, zdravja živali, zdravja rastlin in dobrega počutja živali, ter opozarja, da je treba nadaljevati s poenostavljanjem preveč zapletenih zakonov in predpisov, ne glede na to, ali te spremembe sproži Komisija ali države članice; |
| --- | --- |

18.

priznava nujnost navzkrižne skladnosti standardov EU na področju okolja, javnega zdravja, zdravja živali, zdravja rastlin in dobrega počutja živali, ter opozarja, da je treba nadaljevati s poenostavljanjem preveč zapletenih zakonov in predpisov, ne glede na to, ali te spremembe sproži Komisija ali države članice;

| 19. | hkrati meni, da pregled zahtev po ohranjanju dobrega ekološkega stanja ne sme spodkopati ali oslabiti okoljskih zahtev, ki jih je treba pregledovati, ko se predpisi (zlasti na področju pesticidov) spremenijo; |
| --- | --- |

19.

hkrati meni, da pregled zahtev po ohranjanju dobrega ekološkega stanja ne sme spodkopati ali oslabiti okoljskih zahtev, ki jih je treba pregledovati, ko se predpisi (zlasti na področju pesticidov) spremenijo;

| 20. | poudarja, da bi morale biti sorazmernost, preglednost in skladnost stalnica, ki spremlja predpise o navzkrižni skladnosti za izboljšanje njihove dostopnosti in za opazovanje; poziva k takojšnjemu izvajanju začetih in sprejetih poenostavitev, črtanju manj pomembnih pravnih delov prilog III in IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in omejitvi predpisov o navzkrižni skladnosti na pravna področja, ki se neposredno nanašajo na prejemnike neposrednih plačil; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi morale biti sorazmernost, preglednost in skladnost stalnica, ki spremlja predpise o navzkrižni skladnosti za izboljšanje njihove dostopnosti in za opazovanje; poziva k takojšnjemu izvajanju začetih in sprejetih poenostavitev, črtanju manj pomembnih pravnih delov prilog III in IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in omejitvi predpisov o navzkrižni skladnosti na pravna področja, ki se neposredno nanašajo na prejemnike neposrednih plačil;

| 21. | bi zlasti pozdravil večje sodelovanje in usklajevanje med kmetijskimi inšpekcijskimi organi glede na čedalje večje število in obseg inšpekcij. |
| --- | --- |

21.

bi zlasti pozdravil večje sodelovanje in usklajevanje med kmetijskimi inšpekcijskimi organi glede na čedalje večje število in obseg inšpekcij.

Delno vezana podpora

ODBOR REGIJ

| 22. | meni, da se na delno vezano podporo na splošno gleda kot na prehodni ukrep v smeri splošnega prehoda na popolno nevezanost. Kljub temu pa lahko ukrep delno vezane podpore igra nespremenjeno vlogo več let na ravni regije, kadar je obseg proizvodnje majhen, kadar je regija kot taka gospodarsko ranljiva ali kadar so socialne in okoljske koristi delne nevezanosti očitne; zato podpira predlog, da je treba pod temi pogoji omogočiti nadaljevanje uporabe delno vezane podpore, da se ohrani element regionalne samozadostnosti in pomaga zagotoviti uravnotežen regionalni razvoj. |
| --- | --- |

22.

meni, da se na delno vezano podporo na splošno gleda kot na prehodni ukrep v smeri splošnega prehoda na popolno nevezanost. Kljub temu pa lahko ukrep delno vezane podpore igra nespremenjeno vlogo več let na ravni regije, kadar je obseg proizvodnje majhen, kadar je regija kot taka gospodarsko ranljiva ali kadar so socialne in okoljske koristi delne nevezanosti očitne; zato podpira predlog, da je treba pod temi pogoji omogočiti nadaljevanje uporabe delno vezane podpore, da se ohrani element regionalne samozadostnosti in pomaga zagotoviti uravnotežen regionalni razvoj.

Zgornje in spodnje meje podpore

ODBOR REGIJ

| 23. | meni, da bi bila zgornja meja plačila, upoštevajoč preglednost sheme enotnih plačil in nedavne ugotovitve Računskega sodišča, zelo dobro javno sprejeta in politično privlačna. Idealno gledano pa bi bilo treba presoje vpliva izpopolniti, da bi podprli predlagane spremembe; strinja se, da bi lahko uvedli določeno mejo zgornje stopnje plačil, na primer s postopnim znižanjem v kombinaciji s pragom; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bila zgornja meja plačila, upoštevajoč preglednost sheme enotnih plačil in nedavne ugotovitve Računskega sodišča, zelo dobro javno sprejeta in politično privlačna. Idealno gledano pa bi bilo treba presoje vpliva izpopolniti, da bi podprli predlagane spremembe; strinja se, da bi lahko uvedli določeno mejo zgornje stopnje plačil, na primer s postopnim znižanjem v kombinaciji s pragom;

| 24. | minimalna stopnja plačila je predlagana, da ublaži stanje, kadar so upravni stroški večji od izvedenega plačila. Odbor podpira ta predlog, pod pogojem, da to besedilo v praksi ne bo predstavljalo nove ovire za preživetje družinskih kmetij, in pozdravlja potencialne prihranke upravnih stroškov; |
| --- | --- |

24.

minimalna stopnja plačila je predlagana, da ublaži stanje, kadar so upravni stroški večji od izvedenega plačila. Odbor podpira ta predlog, pod pogojem, da to besedilo v praksi ne bo predstavljalo nove ovire za preživetje družinskih kmetij, in pozdravlja potencialne prihranke upravnih stroškov;

| 25. | opozarja, da „resničnih“ kmetov morda ni mogoče tako zlahka opredeliti kot takih glede na velikost njihovega posestva; tako so lahko na primer nekateri posevki in dejavnosti zelo delovno intenzivni, po drugi strani pa se lahko lastnikom velikih posesti zgodi, da se morajo boriti za pridobitev statusa „resničnih kmetov“; meni, da je treba obstoj dejavnih kmetij, zlasti manjših družinskih kmetijskih enot, opredeliti kot prednostno nalogo pri izplačilu podpor; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da „resničnih“ kmetov morda ni mogoče tako zlahka opredeliti kot takih glede na velikost njihovega posestva; tako so lahko na primer nekateri posevki in dejavnosti zelo delovno intenzivni, po drugi strani pa se lahko lastnikom velikih posesti zgodi, da se morajo boriti za pridobitev statusa „resničnih kmetov“; meni, da je treba obstoj dejavnih kmetij, zlasti manjših družinskih kmetijskih enot, opredeliti kot prednostno nalogo pri izplačilu podpor;

| 26. | hkrati predlaga, da se na velika kmetijska gospodarstva ne sme gledati ločeno od njihove pravne oblike, stopnje razvoja in strukture, saj bi lahko postopna regresija v nekaterih primerih uničila konkurenčne enote in privedla do izgube znatnega števila delovnih mest; |
| --- | --- |

26.

hkrati predlaga, da se na velika kmetijska gospodarstva ne sme gledati ločeno od njihove pravne oblike, stopnje razvoja in strukture, saj bi lahko postopna regresija v nekaterih primerih uničila konkurenčne enote in privedla do izgube znatnega števila delovnih mest;

Izboljšanje odzivnosti na zahteve trga in izkoriščanje novih priložnosti

Vloga tržne intervencije in nadzora ponudbe

ODBOR REGIJ

| 27. | meni, da svetovni kmetijsko-živilski sektor prehaja iz dobe odprave subvencioniranih presežkov in podpore cen z instrumenti za nadzor količin v dobo, ki bolj odraža trg. Za ta prehod so značilne znatne dolgoročne strukturne spremembe, kot so vztrajna rast povpraševanja po hrani, zlasti v Aziji in učinki politik na področju biogoriv. Tudi kratkoročni dejavniki, kot so suša in izbruhi bolezni ter valutna nihanja vplivajo na začasne spremembe cen. Ta močno spremenjeni scenarij razvoja dogodkov na mednarodnem trgu zlasti velja za mleko, mlečne izdelke in žito; |
| --- | --- |

27.

meni, da svetovni kmetijsko-živilski sektor prehaja iz dobe odprave subvencioniranih presežkov in podpore cen z instrumenti za nadzor količin v dobo, ki bolj odraža trg. Za ta prehod so značilne znatne dolgoročne strukturne spremembe, kot so vztrajna rast povpraševanja po hrani, zlasti v Aziji in učinki politik na področju biogoriv. Tudi kratkoročni dejavniki, kot so suša in izbruhi bolezni ter valutna nihanja vplivajo na začasne spremembe cen. Ta močno spremenjeni scenarij razvoja dogodkov na mednarodnem trgu zlasti velja za mleko, mlečne izdelke in žito;

| 28. | meni, da sedanji tržno usmerjeni politični instrumenti SKP postajajo manj potrebni z naraščanjem moči mednarodnih živilskih trgov, vendar so lahko ti trgi izjemno ranljivi. Za stabilnost trga je potrebna zaščita trga pred nenadnimi velikimi spremembami cen in zato podpira potrebo po ohranitvi tržnih instrumentov, kot je „varnostna mreža“ v obdobjih tržne slabosti, ne da bi se pri tem morali odpovedati vsem nadzorom ponudbe; |
| --- | --- |

28.

meni, da sedanji tržno usmerjeni politični instrumenti SKP postajajo manj potrebni z naraščanjem moči mednarodnih živilskih trgov, vendar so lahko ti trgi izjemno ranljivi. Za stabilnost trga je potrebna zaščita trga pred nenadnimi velikimi spremembami cen in zato podpira potrebo po ohranitvi tržnih instrumentov, kot je „varnostna mreža“ v obdobjih tržne slabosti, ne da bi se pri tem morali odpovedati vsem nadzorom ponudbe;

| 29. | predlaga, da Komisija še naprej podrobno analizira tržne obete v vseh sektorjih in objavlja redna poročila o razvoju dogodkov na trgih, da prispeva k sprejemanju odločitev, ki temeljijo na zanesljivih informacijah. |
| --- | --- |

29.

predlaga, da Komisija še naprej podrobno analizira tržne obete v vseh sektorjih in objavlja redna poročila o razvoju dogodkov na trgih, da prispeva k sprejemanju odločitev, ki temeljijo na zanesljivih informacijah.

Intervencija v sektorju žita

ODBOR REGIJ

| 30. | se zavzema za popoln pregled intervencijskih pravil za žito in se strinja s Komisijo, da bi morala intervencija ostati omejena na pšenico za proizvodnjo kruha; |
| --- | --- |

30.

se zavzema za popoln pregled intervencijskih pravil za žito in se strinja s Komisijo, da bi morala intervencija ostati omejena na pšenico za proizvodnjo kruha;

Praha

ODBOR REGIJ

| 31. | podpira predlog za vzpostavitev obvezne prahe na nični stopnji, vendar predlaga, da se možnost obvezne prahe v predpisih ohrani za izravnavanje prihodnjih tržnih slabosti; podpira tudi dodatne ukrepe med drugim na področju vzdrževanja trajnih pašnikov in zaščite obrežnih pasov; |
| --- | --- |

31.

podpira predlog za vzpostavitev obvezne prahe na nični stopnji, vendar predlaga, da se možnost obvezne prahe v predpisih ohrani za izravnavanje prihodnjih tržnih slabosti; podpira tudi dodatne ukrepe med drugim na področju vzdrževanja trajnih pašnikov in zaščite obrežnih pasov;

„Nežni pristanek“ za kvote mlečnih izdelkov

ODBOR REGIJ

| 32. | meni, da so glede na pretekla desetletja svetovni trgi mlečnih izdelkov sedaj močnejši, in lahko se pričakuje, da se bo ta rast trga na podlagi povpraševanja nadaljevala. Precejšnja negotovost obstaja tudi glede cen mlečnih izdelkov na svetovnem trgu. V zvezi s tem bi bilo treba začeti razpravo o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke, z namenom opredelitve novih mehanizmov za urejanje tega sektorja; |
| --- | --- |

32.

meni, da so glede na pretekla desetletja svetovni trgi mlečnih izdelkov sedaj močnejši, in lahko se pričakuje, da se bo ta rast trga na podlagi povpraševanja nadaljevala. Precejšnja negotovost obstaja tudi glede cen mlečnih izdelkov na svetovnem trgu. V zvezi s tem bi bilo treba začeti razpravo o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke, z namenom opredelitve novih mehanizmov za urejanje tega sektorja;

| 33. | meni, da obstaja potreba po „nežnem pristanku“ za sistem kvot, da se olajša njihovo prenehanje veljavnosti marca 2015, in podpira postopno opustitev sistema mlečnih kvot do leta 2015 s postopno širitvijo kvot in zmanjšanjem superprelevmanov. Obseg in časovni potek širitve kvot ali zmanjšanja superprelevmanov morata temeljiti na tekoči letni analizi tržnih obetov, ki jo pripravlja Komisija od decembra 2007 naprej. Zaščitni mehanizmi bi morali biti še naprej zagotovljeni v primeru pretiranega padca cen na trgu. V okviru tega procesa bodo potrebne posebne določbe, da se ohrani proizvodnja mlečnih izdelkov v občutljivih regijah; |
| --- | --- |

33.

meni, da obstaja potreba po „nežnem pristanku“ za sistem kvot, da se olajša njihovo prenehanje veljavnosti marca 2015, in podpira postopno opustitev sistema mlečnih kvot do leta 2015 s postopno širitvijo kvot in zmanjšanjem superprelevmanov. Obseg in časovni potek širitve kvot ali zmanjšanja superprelevmanov morata temeljiti na tekoči letni analizi tržnih obetov, ki jo pripravlja Komisija od decembra 2007 naprej. Zaščitni mehanizmi bi morali biti še naprej zagotovljeni v primeru pretiranega padca cen na trgu. V okviru tega procesa bodo potrebne posebne določbe, da se ohrani proizvodnja mlečnih izdelkov v občutljivih regijah;

| 34. | pričakuje oceno uspešnosti ukrepov v zvezi z nadzorom ponudbe v „manjših“ sektorjih (posušena krma, škrob, lan in konoplja), ki jo bo pripravila Komisija. |
| --- | --- |

34.

pričakuje oceno uspešnosti ukrepov v zvezi z nadzorom ponudbe v „manjših“ sektorjih (posušena krma, škrob, lan in konoplja), ki jo bo pripravila Komisija.

Odzivanje na nove izzive

Obvladovanje tveganja

ODBOR REGIJ

| 35. | priznava možne izzive v zvezi z obvladovanjem tveganja na hitro spreminjajočem se svetovnem trgu in možnost izboljšanja določenih ukrepov na področju podeželskega razvoja za obvladovanje povečanega tveganja; mehanizmi, ki jih je predlagala Komisija, imajo lahko svojo vlogo, ne morejo pa nadomestiti funkcij, ki jih opravljajo glavni tržni instrumenti upravljanja, ki so obstajali v okviru SKP in ki so bili zadnja leta postopoma odpravljeni; Odbor spodbuja nadaljnje raziskave na področju morebitnih uporab in njihovo ovrednotenje. |
| --- | --- |

35.

priznava možne izzive v zvezi z obvladovanjem tveganja na hitro spreminjajočem se svetovnem trgu in možnost izboljšanja določenih ukrepov na področju podeželskega razvoja za obvladovanje povečanega tveganja; mehanizmi, ki jih je predlagala Komisija, imajo lahko svojo vlogo, ne morejo pa nadomestiti funkcij, ki jih opravljajo glavni tržni instrumenti upravljanja, ki so obstajali v okviru SKP in ki so bili zadnja leta postopoma odpravljeni; Odbor spodbuja nadaljnje raziskave na področju morebitnih uporab in njihovo ovrednotenje.

Spremembe podnebja, bioenergija, upravljanje z vodami in biološka raznovrstnost

ODBOR REGIJ

| 36. | se zaveda škode, ki jo je povzročilo intenzivno kmetijstvo, saj je npr. poslabšalo strukturo tal, zmanjšalo biotsko raznovrstnost in povečalo onesnaženost vodotokov, vendar kljub temu poudarja vlogo kmetov kot varuhov podeželja in raznolikih tradicionalnih majhnih kmetijskih krajin ter pozdravlja priznanje Komisije, da kmetijstvo EU prispeva več kot drugi sektorji k omejevanju emisij toplogrednih plinov, hkrati pa poudarja, da je kmetijstvo v mnogih regijah močno izpostavljeno podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

36.

se zaveda škode, ki jo je povzročilo intenzivno kmetijstvo, saj je npr. poslabšalo strukturo tal, zmanjšalo biotsko raznovrstnost in povečalo onesnaženost vodotokov, vendar kljub temu poudarja vlogo kmetov kot varuhov podeželja in raznolikih tradicionalnih majhnih kmetijskih krajin ter pozdravlja priznanje Komisije, da kmetijstvo EU prispeva več kot drugi sektorji k omejevanju emisij toplogrednih plinov, hkrati pa poudarja, da je kmetijstvo v mnogih regijah močno izpostavljeno podnebnim spremembam;

| 37. | podpira poziv v nedavno objavljeni zeleni knjigi o prilagajanju podnebnim spremembam, da naj kmetijstvo nadalje prispeva k zmanjševanju učinkov podnebnih sprememb. Zaradi podnebnih sprememb bosta kmetijstvo in gozdarstvo kot izvajalca okoljskih in ekosistemskih storitev postajala vedno pomembnejša. Prihodnji pregledi SKP bi lahko ponudili možnosti vključevanja ukrepov prilagajanja v programe pomoči kmetijstvu; |
| --- | --- |

37.

podpira poziv v nedavno objavljeni zeleni knjigi o prilagajanju podnebnim spremembam, da naj kmetijstvo nadalje prispeva k zmanjševanju učinkov podnebnih sprememb. Zaradi podnebnih sprememb bosta kmetijstvo in gozdarstvo kot izvajalca okoljskih in ekosistemskih storitev postajala vedno pomembnejša. Prihodnji pregledi SKP bi lahko ponudili možnosti vključevanja ukrepov prilagajanja v programe pomoči kmetijstvu;

| 38. | priznava izjemen pomen ukrepov za širjenje obnovljivih virov energije in podpira nadaljnje raziskave in ukrepe za okrepitev odziva EU na ta ključna globalna vprašanja trajnosti. Ugotavlja, da gojenje energetskih rastlin, ki ga podpirajo nacionalni in evropski ukrepi in instrumenti, bistveno prispeva k doseganju ciljev energetske in podnebne politike Skupnosti in je pomembno sredstvo za ustvarjanje dodane vrednosti v kmetijstvu in pri razvoju podeželja. Poudarja, da so zmanjšane premije za energetske rastline zato izgubile pomen in se ta vezan ukrep v prihodnosti lahko ukine; |
| --- | --- |

38.

priznava izjemen pomen ukrepov za širjenje obnovljivih virov energije in podpira nadaljnje raziskave in ukrepe za okrepitev odziva EU na ta ključna globalna vprašanja trajnosti. Ugotavlja, da gojenje energetskih rastlin, ki ga podpirajo nacionalni in evropski ukrepi in instrumenti, bistveno prispeva k doseganju ciljev energetske in podnebne politike Skupnosti in je pomembno sredstvo za ustvarjanje dodane vrednosti v kmetijstvu in pri razvoju podeželja. Poudarja, da so zmanjšane premije za energetske rastline zato izgubile pomen in se ta vezan ukrep v prihodnosti lahko ukine;

| 39. | je po drugi strani zaskrbljen, ker bi bili poskusi uporabe „krovnega pristopa“ k razvoju podeželja za obravnavanje čedalje večjega števila vprašanj – pri čemer so lahko nekatera vprašanja potencialno nezdružljiva (npr. gozdarstvo in biološka raznovrstnost) – lahko problematični in bi v vsakem primeru sprožili dvom, ali je res najbolje, da se mnoga od teh vprašanj obravnavajo v okviru programov razvoja podeželja. |
| --- | --- |

39.

je po drugi strani zaskrbljen, ker bi bili poskusi uporabe „krovnega pristopa“ k razvoju podeželja za obravnavanje čedalje večjega števila vprašanj – pri čemer so lahko nekatera vprašanja potencialno nezdružljiva (npr. gozdarstvo in biološka raznovrstnost) – lahko problematični in bi v vsakem primeru sprožili dvom, ali je res najbolje, da se mnoga od teh vprašanj obravnavajo v okviru programov razvoja podeželja.

Krepitev drugega stebra

ODBOR REGIJ

| 40. | priznava pomen ustreznega financiranja ukrepov za razvoj podeželja, vendar meni, da je v skladu z načelom subsidiarnosti – kljub priznavanju evropske narave modulacije – sprejemanje odločitev o modulaciji najbolje prepustiti ustrezni decentralizirani ravni, da bi bolje odražalo raznovrstnost lokalnih in regionalnih potreb. Države članice in regije bi morale imeti možnosti, da usmerjajo sredstva v ukrepe drugega stebra na podlagi dejanskih potreb; |
| --- | --- |

40.

priznava pomen ustreznega financiranja ukrepov za razvoj podeželja, vendar meni, da je v skladu z načelom subsidiarnosti – kljub priznavanju evropske narave modulacije – sprejemanje odločitev o modulaciji najbolje prepustiti ustrezni decentralizirani ravni, da bi bolje odražalo raznovrstnost lokalnih in regionalnih potreb. Države članice in regije bi morale imeti možnosti, da usmerjajo sredstva v ukrepe drugega stebra na podlagi dejanskih potreb;

| 41. | je poleg tega zaskrbljen, da težnja k povečani modulaciji ogroža značaj Skupnosti SKP in spodkopava načelo kohezije, ker bo sofinanciranje drugega stebra težje za revnejše regije in države članice. |
| --- | --- |

41.

je poleg tega zaskrbljen, da težnja k povečani modulaciji ogroža značaj Skupnosti SKP in spodkopava načelo kohezije, ker bo sofinanciranje drugega stebra težje za revnejše regije in države članice.

Finančni okvir

ODBOR REGIJ

| 42. | opozarja, da se finančna sredstva, ki so na voljo do leta 2013, vztrajno zmanjšujejo v smislu stalnih cen, pri čemer pa lahko višje tržne cene v nekaterih sektorjih in večja učinkovitost privedejo do znatnih prihrankov; podpira predlog, da bi bilo treba te prihranke usmeriti v okrepljene ukrepe na področju razvoja podeželja, kot na primer v raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

42.

opozarja, da se finančna sredstva, ki so na voljo do leta 2013, vztrajno zmanjšujejo v smislu stalnih cen, pri čemer pa lahko višje tržne cene v nekaterih sektorjih in večja učinkovitost privedejo do znatnih prihrankov; podpira predlog, da bi bilo treba te prihranke usmeriti v okrepljene ukrepe na področju razvoja podeželja, kot na primer v raziskave in inovacije.

OBETI ZA PRIHODNOST SKP PO LETU 2013

ODBOR REGIJ

| 43. | v okviru procesa posvetovanja o reformi proračuna EU bi Odbor želel opredeliti nekaj političnih prednostnih nalog, za katere meni, da bi morale biti v celoti upoštevane v vseh razpravah o prihodnji vlogi in delovanju SKP. |
| --- | --- |

43.

v okviru procesa posvetovanja o reformi proračuna EU bi Odbor želel opredeliti nekaj političnih prednostnih nalog, za katere meni, da bi morale biti v celoti upoštevane v vseh razpravah o prihodnji vlogi in delovanju SKP.

Novi izzivi in nastajajoče potrebe

ODBOR REGIJ

| 44. | meni, da se je SKP od svoje uvedbe sicer uspešno prilagodila različnim izzivom, da pa morajo Komisija in njeni nosilci bolje obveščati o namenu, dosežkih in prednostnih nalogah SKP ter jih bolj vključevati v te dejavnosti, in da bi v prihodnosti to morala biti prednostna naloga Komisije na področju komuniciranja; |
| --- | --- |

44.

meni, da se je SKP od svoje uvedbe sicer uspešno prilagodila različnim izzivom, da pa morajo Komisija in njeni nosilci bolje obveščati o namenu, dosežkih in prednostnih nalogah SKP ter jih bolj vključevati v te dejavnosti, in da bi v prihodnosti to morala biti prednostna naloga Komisije na področju komuniciranja;

| 45. | meni, da ob nastajanju novih izzivov, kot so vpliv energetske politike in politike podnebnih sprememb na kmetijsko in živilsko politiko, tekoča širitev EU, vprašanja na področju mednarodne trgovine itd., obstaja vrsta pričakovanj glede razširitve večnamenske narave SKP za vključitev nadaljnjih vlog. Odbor meni, da mora ustrezno podprta SKP za rabo zemljišč, živila in kmetijstvo, ostati ključna sestavina projekta EU. Tudi okoljski in energetski politiki je treba zagotoviti ustrezne vire; |
| --- | --- |

45.

meni, da ob nastajanju novih izzivov, kot so vpliv energetske politike in politike podnebnih sprememb na kmetijsko in živilsko politiko, tekoča širitev EU, vprašanja na področju mednarodne trgovine itd., obstaja vrsta pričakovanj glede razširitve večnamenske narave SKP za vključitev nadaljnjih vlog. Odbor meni, da mora ustrezno podprta SKP za rabo zemljišč, živila in kmetijstvo, ostati ključna sestavina projekta EU. Tudi okoljski in energetski politiki je treba zagotoviti ustrezne vire;

| 46. | poudarja, da staranje prebivalstva EU na splošno močno vpliva na kmetijski sektor, in hkrati priznava, da so raziskave in razvoj ter inovacije ključnega pomena za konkurenčnost evropskega kmetijstva; poziva, da se omogoči ustrezno izobraževanje in usposabljanje, zlasti za spodbujanje mladih, ki vstopajo v kmetijstvo; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da staranje prebivalstva EU na splošno močno vpliva na kmetijski sektor, in hkrati priznava, da so raziskave in razvoj ter inovacije ključnega pomena za konkurenčnost evropskega kmetijstva; poziva, da se omogoči ustrezno izobraževanje in usposabljanje, zlasti za spodbujanje mladih, ki vstopajo v kmetijstvo;

| 47. | meni, da je treba glede na omejene vire prednost pri dohodkovni podpori dati delujočim, družinskim kmetijam in kmetijam, ki dejavno prispevajo k zaposlovanju in ohranjanju podeželskega prebivalstva; |
| --- | --- |

47.

meni, da je treba glede na omejene vire prednost pri dohodkovni podpori dati delujočim, družinskim kmetijam in kmetijam, ki dejavno prispevajo k zaposlovanju in ohranjanju podeželskega prebivalstva;

Zagotavljanje varnosti živil in varnosti preskrbe s hrano

ODBOR REGIJ

| 48. | meni, da je kmetijsko-živilski sektor sicer postal tržno usmerjen, da pa je ključnega pomena varna preskrba potrošnikov s hrano po razumnih cenah in da se je treba lotiti vprašanja izpolnjevanja dolgoročnih potreb EU po varni preskrbi s hrano; |
| --- | --- |

48.

meni, da je kmetijsko-živilski sektor sicer postal tržno usmerjen, da pa je ključnega pomena varna preskrba potrošnikov s hrano po razumnih cenah in da se je treba lotiti vprašanja izpolnjevanja dolgoročnih potreb EU po varni preskrbi s hrano;

| 49. | opozarja, da je treba uporabiti enotne fitosanitarne, veterinarske in okoljske standarde za prehrambene izdelke za potrošnjo v EU, ne glede na to, ali so ti proizvedeni v EU ali tretjih državah, in da je treba mejnim kontrolnim organom, Uradu za prehrano in veterinarstvo in Evropski agenciji za varnost hrane zagotoviti človeške in materialne vire, potrebne za opravljanje te naloge; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da je treba uporabiti enotne fitosanitarne, veterinarske in okoljske standarde za prehrambene izdelke za potrošnjo v EU, ne glede na to, ali so ti proizvedeni v EU ali tretjih državah, in da je treba mejnim kontrolnim organom, Uradu za prehrano in veterinarstvo in Evropski agenciji za varnost hrane zagotoviti človeške in materialne vire, potrebne za opravljanje te naloge;

| 50. | meni, da je ključnega pomena ohraniti učinkovitost in konkurenčnost prehrambenega sektorja glede na dejstvo, da je proizvodnja hrane druga največja industrija EU. Raziskave je treba podpreti z ustreznimi viri, da se zagotovi podpora razvoju izdelkov ter tudi izobraževanju, usposabljanju in svetovalnim storitvam za nove proizvajalce in mlade kmete; |
| --- | --- |

50.

meni, da je ključnega pomena ohraniti učinkovitost in konkurenčnost prehrambenega sektorja glede na dejstvo, da je proizvodnja hrane druga največja industrija EU. Raziskave je treba podpreti z ustreznimi viri, da se zagotovi podpora razvoju izdelkov ter tudi izobraževanju, usposabljanju in svetovalnim storitvam za nove proizvajalce in mlade kmete;

| 51. | meni, da je za čim večje zmanjšanje potreb po prevozu hrane in zmanjšanje sledi ogljika treba dati poudarek spodbujanju proizvodnje EU ter obveščanju potrošnikov in zlasti otrok o koristih uživanja zdrave in lokalno proizvedene hrane. |
| --- | --- |

51.

meni, da je za čim večje zmanjšanje potreb po prevozu hrane in zmanjšanje sledi ogljika treba dati poudarek spodbujanju proizvodnje EU ter obveščanju potrošnikov in zlasti otrok o koristih uživanja zdrave in lokalno proizvedene hrane.

Regionalne posebnosti

ODBOR REGIJ

| 52. | meni, da mora SKP v zadostni meri upoštevati regionalne posebnosti v Evropski uniji ter bolj zaščititi in spodbujati raznolikost kmetijskih dejavnosti in proizvodnih sistemov, vključno z ekološkimi ter tistimi brez gensko spremenjenih organizmov, in se bolje odzivati na regionalne značilnosti (kot so značilnosti regij v Sredozemlju, severnih regij, goratih regij in najbolj oddaljenih regij v EU); |
| --- | --- |

52.

meni, da mora SKP v zadostni meri upoštevati regionalne posebnosti v Evropski uniji ter bolj zaščititi in spodbujati raznolikost kmetijskih dejavnosti in proizvodnih sistemov, vključno z ekološkimi ter tistimi brez gensko spremenjenih organizmov, in se bolje odzivati na regionalne značilnosti (kot so značilnosti regij v Sredozemlju, severnih regij, goratih regij in najbolj oddaljenih regij v EU);

| 53. | opozarja, da morajo biti regije sposobne ohraniti element prehrambene samozadostnosti, vključno s tistimi, kjer so pogoji za poljedelstvo in živinorejo težki, in poudarja neposredno povezavo med visokokakovostno lokalno pridelano hrano in regionalno identiteto, ki jo mora SKP varovati. |
| --- | --- |

53.

opozarja, da morajo biti regije sposobne ohraniti element prehrambene samozadostnosti, vključno s tistimi, kjer so pogoji za poljedelstvo in živinorejo težki, in poudarja neposredno povezavo med visokokakovostno lokalno pridelano hrano in regionalno identiteto, ki jo mora SKP varovati.

Skladnost z drugimi sektorji politik

ODBOR REGIJ

| 54. | je čedalje bolj zaskrbljen glede okoljskih in energetskih vprašanj na sploh in zlasti glede globalnega segrevanja, pri čemer meni, da je ključnega pomena politika rabe zemljišč. Kmetijstvo mora biti inovativno, da se prilagodi učinkom podnebnih sprememb in se bori proti njim; |
| --- | --- |

54.

je čedalje bolj zaskrbljen glede okoljskih in energetskih vprašanj na sploh in zlasti glede globalnega segrevanja, pri čemer meni, da je ključnega pomena politika rabe zemljišč. Kmetijstvo mora biti inovativno, da se prilagodi učinkom podnebnih sprememb in se bori proti njim;

| 55. | meni, da bi SKP morala biti bolje povezana z drugimi ustreznimi politikami EU, kot so energetska politika, regionalna politika, okoljska politika in politika raziskav in razvoja, ter poziva k boljšemu usklajevanju teh politik na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

55.

meni, da bi SKP morala biti bolje povezana z drugimi ustreznimi politikami EU, kot so energetska politika, regionalna politika, okoljska politika in politika raziskav in razvoja, ter poziva k boljšemu usklajevanju teh politik na vseh ravneh upravljanja;

| 56. | meni tudi, da ima SKP tako notranjo kot zunanjo razsežnost, in da mora prihodnja SKP upoštevati vlogo EU v širšem prostoru držav v razvoju tako, da odpira trge, kjer je izvedljivo, in da bi morala na področju živil spodbujati samozadostnost v državah v razvoju s pomočjo prenosa tehnologij in sposobnosti; redne ocene učinka, ki ga ima SKP na države v razvoju, je ključnega pomena. |
| --- | --- |

56.

meni tudi, da ima SKP tako notranjo kot zunanjo razsežnost, in da mora prihodnja SKP upoštevati vlogo EU v širšem prostoru držav v razvoju tako, da odpira trge, kjer je izvedljivo, in da bi morala na področju živil spodbujati samozadostnost v državah v razvoju s pomočjo prenosa tehnologij in sposobnosti; redne ocene učinka, ki ga ima SKP na države v razvoju, je ključnega pomena.

Značilnosti razvoja podeželja

ODBOR REGIJ

| 57. | meni, da bi ocena učinka odločitev EU na podeželje lahko prispevala novo razsežnost k procesu odločanja EU, ki bi omogočila upoštevanje posebnih značilnosti podeželskih območij pri načrtovanju odločitev in spremljanju njihovega izvajanja. Pri oceni učinka na podeželje bi bilo treba upoštevati raznovrstnost podeželskih območij v Evropi in dejstvo, da se znotraj ene same države članice lahko zelo razlikujejo, odvisno od tega, kje ležijo; |
| --- | --- |

57.

meni, da bi ocena učinka odločitev EU na podeželje lahko prispevala novo razsežnost k procesu odločanja EU, ki bi omogočila upoštevanje posebnih značilnosti podeželskih območij pri načrtovanju odločitev in spremljanju njihovega izvajanja. Pri oceni učinka na podeželje bi bilo treba upoštevati raznovrstnost podeželskih območij v Evropi in dejstvo, da se znotraj ene same države članice lahko zelo razlikujejo, odvisno od tega, kje ležijo;

| 58. | meni, da bosta vprašanje obsega „razvoja podeželja“ in vprašanje, kaj je lahko zajeto v drugem stebru, zahtevali jasnejšo opredelitev, v zvezi s tem pa tudi meni, da bi lahko prihodnjo SKP bolje uporabili za ustvarjanje povezav in podporo usklajevanju politik med podeželskimi in mestnimi območji, zlasti v predmestjih, kjer so lahko pritiski na podeželske vire precejšnji. Poleg tega bi morale politike podeželskega razvoja spodbujati in ohranjati kmetovanje na področjih, kjer bi lahko prineslo posebne koristi, kot na primer v mestnih območjih in njihovi okolici ter v redko poseljenih regijah; |
| --- | --- |

58.

meni, da bosta vprašanje obsega „razvoja podeželja“ in vprašanje, kaj je lahko zajeto v drugem stebru, zahtevali jasnejšo opredelitev, v zvezi s tem pa tudi meni, da bi lahko prihodnjo SKP bolje uporabili za ustvarjanje povezav in podporo usklajevanju politik med podeželskimi in mestnimi območji, zlasti v predmestjih, kjer so lahko pritiski na podeželske vire precejšnji. Poleg tega bi morale politike podeželskega razvoja spodbujati in ohranjati kmetovanje na področjih, kjer bi lahko prineslo posebne koristi, kot na primer v mestnih območjih in njihovi okolici ter v redko poseljenih regijah;

| 59. | spodbuja trajnostni razvoj podeželskih območij, ki temelji na pristopu celostnega podeželskega razvoja, z zagotavljanjem osnovnih storitev, kot so izobraževanje, zdravstvene in poštne storitve, ter infrastrukture, kot sta širokopasovni dostop in javni prevoz; |
| --- | --- |

59.

spodbuja trajnostni razvoj podeželskih območij, ki temelji na pristopu celostnega podeželskega razvoja, z zagotavljanjem osnovnih storitev, kot so izobraževanje, zdravstvene in poštne storitve, ter infrastrukture, kot sta širokopasovni dostop in javni prevoz;

| 60. | meni, da je za odzivnejše odločitve, zlasti v zvezi s širšimi vprašanji „razvoja podeželja“, lokalnim in regionalnim oblastem potrebno dati več možnosti za sodelovanje in zagotoviti njihovo večjo vključenost v procesu oblikovanja politik in sprejemanja odločitev; |
| --- | --- |

60.

meni, da je za odzivnejše odločitve, zlasti v zvezi s širšimi vprašanji „razvoja podeželja“, lokalnim in regionalnim oblastem potrebno dati več možnosti za sodelovanje in zagotoviti njihovo večjo vključenost v procesu oblikovanja politik in sprejemanja odločitev;

| 61. | v zvezi s tem se sklicuje na svojo izjavo o razvoju podeželja in lizbonsko strategijo (2) kot na koristen prispevek k premisleku o prihodnosti SKP in razvoju podeželja. |
| --- | --- |

61.

v zvezi s tem se sklicuje na svojo izjavo o razvoju podeželja in lizbonsko strategijo (2) kot na koristen prispevek k premisleku o prihodnosti SKP in razvoju podeželja.

V Bruslju, 7. februarja 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Posebna izdaja Eurobarometra 276: Evropejci, kmetijstvo in skupna kmetijska politika, marec 2007.

1

(2)  Deklaracija Aleksandropolis o razvoju podeželja in lizbonski strategiji, Grčija, junij 2006 (CdR 209/2006).

2

---

| 25.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/31

---

Resolucija Odbora regij za spomladansko zasedanje Evropskega sveta leta 2008 – Strategija za rast in delovna mesta – Kako obvladati „lizbonski paradoks“

(2008/C 105/07)

Ker je Evropski svet na spomladanskem zasedanju leta 2006 Odbor regij zaprosil, da za spomladanski vrh leta 2008 pripravi zbirno poročilo v podporo partnerstvu za rast in delovna mesta in v njem oceni učinke prenovljene lizbonske strategije na lokalni in regionalni ravni ter nakaže smeri razvoja za obdobje po letu 2008.

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja to zaprosilo, saj imajo evropske regije in mesta pomembno vlogo pri izvajanju lizbonske strategije. Pravzaprav so glavni akterji politik s področja inovacij, raziskav in izobraževanja; financirajo več kot 66 % vseh javnih naložb v EU in sredstva iz strukturnih skladov vedno bolj namenjajo doseganju ciljev, povezanih z rastjo in zaposlovanjem; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja to zaprosilo, saj imajo evropske regije in mesta pomembno vlogo pri izvajanju lizbonske strategije. Pravzaprav so glavni akterji politik s področja inovacij, raziskav in izobraževanja; financirajo več kot 66 % vseh javnih naložb v EU in sredstva iz strukturnih skladov vedno bolj namenjajo doseganju ciljev, povezanih z rastjo in zaposlovanjem;

| 2. | opozarja, da Pogodba o reformi EU, sprejeta v Lizboni, teritorialno kohezijo kot tretji cilj Evropske unije prišteva k socialni in ekonomski koheziji; tako odpravljanje teritorialnih razlik, ki zmanjšujejo splošno konkurenčnost gospodarstva EU, postaja prednostna naloga, vloga regij in mest pa je pomembnejša kot kdaj koli prej; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da Pogodba o reformi EU, sprejeta v Lizboni, teritorialno kohezijo kot tretji cilj Evropske unije prišteva k socialni in ekonomski koheziji; tako odpravljanje teritorialnih razlik, ki zmanjšujejo splošno konkurenčnost gospodarstva EU, postaja prednostna naloga, vloga regij in mest pa je pomembnejša kot kdaj koli prej;

| 3. | pozdravlja strateško poročilo Evropske komisije o gospodarskih reformah v Evropi, ki vsebuje oceno napredka posameznih držav članic in osnutek priporočil za vsako državo ter predloga načelne potrditve integriranih smernic in novega lizbonskega programa Skupnosti za obdobje 2008–2010. To strateško poročilo dejansko kaže, da je bil pomen lizbonske strategije v tem, da je določila splošen cilj, tj. večjo rast in več delovnih mest v Evropi. V povezavi s tem poudarja, da je bilo ustanovljenih že več združenj za sodelovanje med regijami, katerih dejavnosti so usmerjene tudi v doseganje ciljev lizbonske strategije, kot je Innovation Alliance, združenje približno 20-ih evropskih regij, ki so na področju inovacij že uspešne, veliko pa jih že izpolnjuje lizbonska merila; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja strateško poročilo Evropske komisije o gospodarskih reformah v Evropi, ki vsebuje oceno napredka posameznih držav članic in osnutek priporočil za vsako državo ter predloga načelne potrditve integriranih smernic in novega lizbonskega programa Skupnosti za obdobje 2008–2010. To strateško poročilo dejansko kaže, da je bil pomen lizbonske strategije v tem, da je določila splošen cilj, tj. večjo rast in več delovnih mest v Evropi. V povezavi s tem poudarja, da je bilo ustanovljenih že več združenj za sodelovanje med regijami, katerih dejavnosti so usmerjene tudi v doseganje ciljev lizbonske strategije, kot je Innovation Alliance, združenje približno 20-ih evropskih regij, ki so na področju inovacij že uspešne, veliko pa jih že izpolnjuje lizbonska merila;

| 4. | vendar poudarja, da vse države članice ne izvajajo reformnih programov tako hitro, kot bi bilo potrebno, in da je treba še veliko storiti za pospešitev reform; |
| --- | --- |

4.

vendar poudarja, da vse države članice ne izvajajo reformnih programov tako hitro, kot bi bilo potrebno, in da je treba še veliko storiti za pospešitev reform;

| 5. | pozdravlja sklep Evropskega sveta iz leta 2006, da OR zaprosi za pripravo poročila o učinkih prenovljene lizbonske strategije na lokalno in regionalno raven in ga tako vključi v izvajanje partnerstva za rast in delovna mesta. Odbor poziva Evropski svet, naj ga na spomladanskem zasedanju pooblasti za redno poročanje o izvajanju lizbonske strategije ter spremljanje ukrepov, sprejetih na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja sklep Evropskega sveta iz leta 2006, da OR zaprosi za pripravo poročila o učinkih prenovljene lizbonske strategije na lokalno in regionalno raven in ga tako vključi v izvajanje partnerstva za rast in delovna mesta. Odbor poziva Evropski svet, naj ga na spomladanskem zasedanju pooblasti za redno poročanje o izvajanju lizbonske strategije ter spremljanje ukrepov, sprejetih na lokalni in regionalni ravni;

| 6. | meni, da bo lahko lizbonska strategija uspešna le, če bodo lokalne in regionalne oblasti popolnoma vključene v procese odločanja, izvajanja in spremljanja. Poleg tega ponovno poudarja svojo pripravljenost, da prispeva k uresničevanju strategije za rast in delovna mesta na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

6.

meni, da bo lahko lizbonska strategija uspešna le, če bodo lokalne in regionalne oblasti popolnoma vključene v procese odločanja, izvajanja in spremljanja. Poleg tega ponovno poudarja svojo pripravljenost, da prispeva k uresničevanju strategije za rast in delovna mesta na lokalni in regionalni ravni;

| 7. | je prepričan, da bo tudi po letu 2010 potrebna evropska strategija za spodbujanje konkurenčnosti Evrope, ki bo na evropski ravni ponudila usklajeno in vključujočo politiko gospodarskih reform za rast in delovna mesta ter omogočila boljše obvladovanje globalnih izzivov, s katerimi se vedno pogosteje srečujejo vse ravni upravljanja v Evropi; |
| --- | --- |

7.

je prepričan, da bo tudi po letu 2010 potrebna evropska strategija za spodbujanje konkurenčnosti Evrope, ki bo na evropski ravni ponudila usklajeno in vključujočo politiko gospodarskih reform za rast in delovna mesta ter omogočila boljše obvladovanje globalnih izzivov, s katerimi se vedno pogosteje srečujejo vse ravni upravljanja v Evropi;

| 8. | ponuja podporo Evropski komisiji pri organizaciji vseevropske kampanje za krepitev ozaveščenosti, s katero bi sedaj in v prihodnje opozarjali na to strategijo in pridobili podporo zanjo. |
| --- | --- |

8.

ponuja podporo Evropski komisiji pri organizaciji vseevropske kampanje za krepitev ozaveščenosti, s katero bi sedaj in v prihodnje opozarjali na to strategijo in pridobili podporo zanjo.

„Lizbonski paradoks“ in sprejetje odgovornosti za izvajanje Lizbonske agende

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je zasnova „delovanja na lokalni ravni“, ki poudarja vlogo lokalne in regionalne ravni, ena glavnih sprememb prenovljene lizbonske strategije, sprejete leta 2005; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je zasnova „delovanja na lokalni ravni“, ki poudarja vlogo lokalne in regionalne ravni, ena glavnih sprememb prenovljene lizbonske strategije, sprejete leta 2005;

| 2. | ugotavlja, da si evropske regije in mesta prizadevajo za doseganje tako rekoč vseh ciljev lizbonske strategije, povezanih z rastjo in delovnimi mesti, vendar hkrati večina regij in mest meni, da sama strategija malo prispeva k uresničevanju teh ciljev; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da si evropske regije in mesta prizadevajo za doseganje tako rekoč vseh ciljev lizbonske strategije, povezanih z rastjo in delovnimi mesti, vendar hkrati večina regij in mest meni, da sama strategija malo prispeva k uresničevanju teh ciljev;

| 3. | obžaluje, da je nastal „lizbonski paradoks“ in znova poudarja, da je odgovornost za izvajanje agende za rast in delovna mesta, ki jo zahteva leta 2005 prenovljena lizbonska strategija, mogoče povečati le, če različne ravni upravljanja (evropska, nacionalne, regionalne in lokalne) sodelujejo z namenom, da bi dosegle ta cilj; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da je nastal „lizbonski paradoks“ in znova poudarja, da je odgovornost za izvajanje agende za rast in delovna mesta, ki jo zahteva leta 2005 prenovljena lizbonska strategija, mogoče povečati le, če različne ravni upravljanja (evropska, nacionalne, regionalne in lokalne) sodelujejo z namenom, da bi dosegle ta cilj;

| 4. | zato poziva k tesnejšemu sodelovanju med različnimi ravnmi upravljanja v skladu z načelom subsidiarnosti; takšno sodelovanje bo omogočilo bolj povezano, bolj usklajeno in učinkovitejšo pripravo politik ter povečalo „dodano vrednost“ vseevropske strategije za rast in delovna mesta. |
| --- | --- |

4.

zato poziva k tesnejšemu sodelovanju med različnimi ravnmi upravljanja v skladu z načelom subsidiarnosti; takšno sodelovanje bo omogočilo bolj povezano, bolj usklajeno in učinkovitejšo pripravo politik ter povečalo „dodano vrednost“ vseevropske strategije za rast in delovna mesta.

Pomanjkljivo izvajanje – regije in mesta v ciklu upravljanja

ODBOR REGIJ

| 5. | znova poudarja, da se lokalne in regionalne oblasti močno zavzemajo za uresničevanje lizbonskih ciljev; veliko jih meni, da okrepitev njihove vloge v procesu izvajanja prinaša nove možnosti; opaža, da je večina lokalnih in regionalnih oblasti nezadovoljnih s svojo vključenostjo v izvajanje, kar kaže, da pomanjkljivosti – kljub nekaterim izboljšavam – ostajajo, zato jih je treba v naslednjem ciklu upravljanja odpraviti; |
| --- | --- |

5.

znova poudarja, da se lokalne in regionalne oblasti močno zavzemajo za uresničevanje lizbonskih ciljev; veliko jih meni, da okrepitev njihove vloge v procesu izvajanja prinaša nove možnosti; opaža, da je večina lokalnih in regionalnih oblasti nezadovoljnih s svojo vključenostjo v izvajanje, kar kaže, da pomanjkljivosti – kljub nekaterim izboljšavam – ostajajo, zato jih je treba v naslednjem ciklu upravljanja odpraviti;

| 6. | priporoča, da Komisija v letnem pregledu in priporočilih za posamezne države sistematično zajame informacije o vključevanju vseh zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

6.

priporoča, da Komisija v letnem pregledu in priporočilih za posamezne države sistematično zajame informacije o vključevanju vseh zainteresiranih strani;

| 7. | ponovno poziva države članice, da v skladu z njihovo ustavno ureditvijo, bolj sistematično vključijo lokalne in regionalne oblasti v vse faze lizbonskega političnega cikla; |
| --- | --- |

7.

ponovno poziva države članice, da v skladu z njihovo ustavno ureditvijo, bolj sistematično vključijo lokalne in regionalne oblasti v vse faze lizbonskega političnega cikla;

| 8. | želi biti povabljen v delovno skupino za lizbonsko metodologijo, ki deluje v okviru odbora za ekonomsko politiko; |
| --- | --- |

8.

želi biti povabljen v delovno skupino za lizbonsko metodologijo, ki deluje v okviru odbora za ekonomsko politiko;

| 9. | priporoča, da se EUROSTAT pooblasti za zagotavljanje vseh pomembnih statističnih podatkov na regionalni ravni, ki bodo omogočili pripravo in objavo poročila o strukturnem spremljanju doseganja ciljev lizbonske strategije. |
| --- | --- |

9.

priporoča, da se EUROSTAT pooblasti za zagotavljanje vseh pomembnih statističnih podatkov na regionalni ravni, ki bodo omogočili pripravo in objavo poročila o strukturnem spremljanju doseganja ciljev lizbonske strategije.

Kozehijska politika je pomemben prispevek k izvajanju strategije za rast in delovna mesta

ODBOR REGIJ

| 10. | meni, da je evropska kohezijska politika pomemben instrument za to, da lahko regije in mesta v Evropi dosežejo cilje strategije za rast in delovna mesta na lokalni in regionalni ravni. V regijah, ki zaostajajo, je kohezijska politika najpomembnejša spremljevalna politika za krepitev konkurenčnosti in zaposlovanja; |
| --- | --- |

10.

meni, da je evropska kohezijska politika pomemben instrument za to, da lahko regije in mesta v Evropi dosežejo cilje strategije za rast in delovna mesta na lokalni in regionalni ravni. V regijah, ki zaostajajo, je kohezijska politika najpomembnejša spremljevalna politika za krepitev konkurenčnosti in zaposlovanja;

| 11. | opaža, da je zahteva po namenskem dodeljevanju sredstev za kohezijsko politiko v novem programskem obdobju 2007–2013 povzročila pomembne in precejšnje spremembe v načrtih porabe regij in mest ter da je večinoma vodila k povečanju izdatkov za inovacije. Nadalje meni, da namensko dodeljevanje sredstev prispeva k uskladitvi lizbonske in göteborške strategije z glavnim ciljem kohezijske politike ter pozdravlja to dejstvo. Hkrati pričakuje, da bo Komisija po oceni izkušenj iz sedanjega programskega obdobja pripravila predloge o tem, kako lahko kohezijska politika v prihodnje prispeva k lizbonski strategiji; |
| --- | --- |

11.

opaža, da je zahteva po namenskem dodeljevanju sredstev za kohezijsko politiko v novem programskem obdobju 2007–2013 povzročila pomembne in precejšnje spremembe v načrtih porabe regij in mest ter da je večinoma vodila k povečanju izdatkov za inovacije. Nadalje meni, da namensko dodeljevanje sredstev prispeva k uskladitvi lizbonske in göteborške strategije z glavnim ciljem kohezijske politike ter pozdravlja to dejstvo. Hkrati pričakuje, da bo Komisija po oceni izkušenj iz sedanjega programskega obdobja pripravila predloge o tem, kako lahko kohezijska politika v prihodnje prispeva k lizbonski strategiji;

| 12. | se strinja s stališčem (1) Evropske komisije, da je nova kohezijska politika 2007–2013 z večjo decentralizacijo upravljanja in z okrepitvijo vloge partnerjev ustvarila temelje za bolj strateški pristop k načrtovanju naložb na podlagi lizbonske strategije in za večjo odgovornost za izvajanje strategije na lokalni in regionalni ravni. Vendar obžaluje, da se je Komisija omejila na tesno sodelovanje z državami članicami, ob uporabi sistemov in postopkov za spremljanje, ocenjevanje in prilagajanje programov spreminjajočim se razmeram in prednostnim nalogam. Komisijo spodbuja, da ustrezno prizna pomembno vlogo, ki jo imajo lahko pri tem regije in mesta; |
| --- | --- |

12.

se strinja s stališčem (1) Evropske komisije, da je nova kohezijska politika 2007–2013 z večjo decentralizacijo upravljanja in z okrepitvijo vloge partnerjev ustvarila temelje za bolj strateški pristop k načrtovanju naložb na podlagi lizbonske strategije in za večjo odgovornost za izvajanje strategije na lokalni in regionalni ravni. Vendar obžaluje, da se je Komisija omejila na tesno sodelovanje z državami članicami, ob uporabi sistemov in postopkov za spremljanje, ocenjevanje in prilagajanje programov spreminjajočim se razmeram in prednostnim nalogam. Komisijo spodbuja, da ustrezno prizna pomembno vlogo, ki jo imajo lahko pri tem regije in mesta;

| 13. | zato poziva k vzpostavitvi mehanizmov za boljše usklajevanje različnih ravni priprave politik, da bi tako razvili učinkovito strategijo vseh oblasti za doseganje lizbonskih ciljev na regionalni in lokalni ravni. Odbor regij je pripravljen, da v sodelovanju z nacionalnimi in evropskimi združenji lokalnih in regionalnih oblasti prispeva k takšnemu usklajenemu in participativnemu pristopu; |
| --- | --- |

13.

zato poziva k vzpostavitvi mehanizmov za boljše usklajevanje različnih ravni priprave politik, da bi tako razvili učinkovito strategijo vseh oblasti za doseganje lizbonskih ciljev na regionalni in lokalni ravni. Odbor regij je pripravljen, da v sodelovanju z nacionalnimi in evropskimi združenji lokalnih in regionalnih oblasti prispeva k takšnemu usklajenemu in participativnemu pristopu;

| 14. | poudarja nove možnosti, ki jih ponuja evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS), ki nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem omogoča, da z razvojem konkretnih projektov v čezmejnih regijah in s projekti v okviru mednacionalnega in medregionalnega sodelovanja vzpostavijo tesnejše teritorialno sodelovanje za boljše, bolj usklajeno in učinkovitejše uresničevanje lizbonskih ciljev na posameznih območjih; |
| --- | --- |

14.

poudarja nove možnosti, ki jih ponuja evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS), ki nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem omogoča, da z razvojem konkretnih projektov v čezmejnih regijah in s projekti v okviru mednacionalnega in medregionalnega sodelovanja vzpostavijo tesnejše teritorialno sodelovanje za boljše, bolj usklajeno in učinkovitejše uresničevanje lizbonskih ciljev na posameznih območjih;

| 15. | glede na pravno podlago ozemeljske kohezije nove Lizbonske pogodbe poziva EU k oblikovanju konkretnih določb in izvajanju ustreznih ukrepov, ki bodo prilagojeni posebnim potrebam najbolj oddaljenih, otoških, gorskih in obalnih regij; |
| --- | --- |

15.

glede na pravno podlago ozemeljske kohezije nove Lizbonske pogodbe poziva EU k oblikovanju konkretnih določb in izvajanju ustreznih ukrepov, ki bodo prilagojeni posebnim potrebam najbolj oddaljenih, otoških, gorskih in obalnih regij;

| 16. | nadalje meni, da bo prihodnji pregled proračuna EU pomagal ponazoriti, da je zaradi posebnih teritorialnih zahtev mogoče premagati izzive in izkoristiti priložnosti evropskih regij in mest le z okrepljeno kohezijsko politiko EU po letu 2013; |
| --- | --- |

16.

nadalje meni, da bo prihodnji pregled proračuna EU pomagal ponazoriti, da je zaradi posebnih teritorialnih zahtev mogoče premagati izzive in izkoristiti priložnosti evropskih regij in mest le z okrepljeno kohezijsko politiko EU po letu 2013;

| 17. | ponovno opozarja, da je treba še naprej omogočati in pospeševati horizontalno usklajevanje strukturnih skladov in drugih evropskih programov financiranja s tega področja, kot so program za konkurenčnost in inovativnost, sedmi okvirni program za raziskave in programi vseživljenjskega učenja, da bi tako čim bolj povečali dodano vrednost evropskih skladov za doseganje lizbonskih ciljev; |
| --- | --- |

17.

ponovno opozarja, da je treba še naprej omogočati in pospeševati horizontalno usklajevanje strukturnih skladov in drugih evropskih programov financiranja s tega področja, kot so program za konkurenčnost in inovativnost, sedmi okvirni program za raziskave in programi vseživljenjskega učenja, da bi tako čim bolj povečali dodano vrednost evropskih skladov za doseganje lizbonskih ciljev;

| 18. | poudarja, da v izredno konkurenčnem 21. stoletju vse ravni – evropska, nacionalne, regionalne in lokalne – potrebujejo gospodarsko dinamiko, ki bo ustvarila stabilno in uspešno družbo povsod v Evropi. Priznava, da lokalne in regionalne oblasti lahko prispevajo k ustvarjanju pogojev, ki spodbujajo rast podjetij na njihovih področjih, ter meni, da prihodnost območij Evrope ne more temeljiti zgolj na dinamiki konkurence. |
| --- | --- |

18.

poudarja, da v izredno konkurenčnem 21. stoletju vse ravni – evropska, nacionalne, regionalne in lokalne – potrebujejo gospodarsko dinamiko, ki bo ustvarila stabilno in uspešno družbo povsod v Evropi. Priznava, da lokalne in regionalne oblasti lahko prispevajo k ustvarjanju pogojev, ki spodbujajo rast podjetij na njihovih področjih, ter meni, da prihodnost območij Evrope ne more temeljiti zgolj na dinamiki konkurence.

Prihodnje prednostne naloge v okviru politik lokalnega in regionalnega razvoja

ODBOR REGIJ

| 19. | poziva EU in države članice, da v svojih razvojnih programih upoštevajo prednostne naloge regij in mest; |
| --- | --- |

19.

poziva EU in države članice, da v svojih razvojnih programih upoštevajo prednostne naloge regij in mest;

| 20. | je prepričan, da je program za lizbonsko strategijo pomemben vzvod za krepitev ozaveščenosti o strategiji za rast in delovna mesta ter da prinaša dodano vrednost v pripravo nacionalnih, regionalnih in lokalnih politik; |
| --- | --- |

20.

je prepričan, da je program za lizbonsko strategijo pomemben vzvod za krepitev ozaveščenosti o strategiji za rast in delovna mesta ter da prinaša dodano vrednost v pripravo nacionalnih, regionalnih in lokalnih politik;

| 21. | pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži slovenskemu predsedstvu EU, Evropskemu svetu na spomladanskem zasedanju leta 2008, Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. |
| --- | --- |

21.

pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži slovenskemu predsedstvu EU, Evropskemu svetu na spomladanskem zasedanju leta 2008, Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.

V Bruslju, 7. februarja 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Sporočilo Lizbonska strategija za rast in delovna mesta, ki jo države članice in regije izvajajo v okviru kohezijske politike EU v obdobju 2007–2013 z dne 11. novembra 2007, str. 11-12, sklepne ugotovitve.

1

Lizbonska strategija za rast in delovna mesta, ki jo države članice in regije izvajajo v okviru kohezijske politike EU v obdobju 2007–2013

---

| 25.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/34

---

Mnenje Odbora regij – Strategija za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo

(2008/C 105/08)

ODBOR REGIJ

| — | meni, da je treba v obravnavo vprašanj javnega zdravja, zlasti prehrane, prekomerne telesne teže in debelosti vključiti vrsto politik, od prehrane do športa, izobraževanja, prometa, proizvodnje in potrošniških vprašanj, pri tem pa je treba posebno pozornost nameniti družbenemu vidiku problema; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba v obravnavo vprašanj javnega zdravja, zlasti prehrane, prekomerne telesne teže in debelosti vključiti vrsto politik, od prehrane do športa, izobraževanja, prometa, proizvodnje in potrošniških vprašanj, pri tem pa je treba posebno pozornost nameniti družbenemu vidiku problema;

| — | meni, da bi bilo treba posvetiti večjo pozornost znanju iz nacionalnih izkušenj na ravni Skupnosti. Tako bi lahko pripomogli k zmanjšanju razlik v delovnih pristopih in k ustvarjanju novih instrumentov za učinkovito odpravljanje škodljivih življenjskih slogov; |
| --- | --- |

—

meni, da bi bilo treba posvetiti večjo pozornost znanju iz nacionalnih izkušenj na ravni Skupnosti. Tako bi lahko pripomogli k zmanjšanju razlik v delovnih pristopih in k ustvarjanju novih instrumentov za učinkovito odpravljanje škodljivih življenjskih slogov;

| — | je prepričan, da je spodbujanje partnerstev najučinkovitejši način za reševanje problemov v zvezi s prehrano, prekomerno težo in debelostjo ter da en sam pristop nikakor ne zadostuje. Edini možni pristop za preprečevanje zdravstvenih težav, za katere je glavni vzrok nepravilna prehrana, je, da vsi udeleženci na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ukrepajo; |
| --- | --- |

—

je prepričan, da je spodbujanje partnerstev najučinkovitejši način za reševanje problemov v zvezi s prehrano, prekomerno težo in debelostjo ter da en sam pristop nikakor ne zadostuje. Edini možni pristop za preprečevanje zdravstvenih težav, za katere je glavni vzrok nepravilna prehrana, je, da vsi udeleženci na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ukrepajo;

| — | Evropsko komisijo poziva, da v naslednjem finančnem obdobju predvidi posebna sredstva, ki bodo lahko uporabljena v okviru strukturnih skladov za dosego ciljev, opisanih v tem mnenju; |
| --- | --- |

—

Evropsko komisijo poziva, da v naslednjem finančnem obdobju predvidi posebna sredstva, ki bodo lahko uporabljena v okviru strukturnih skladov za dosego ciljev, opisanih v tem mnenju;

| — | priporoča, da naj države članice in regije skušajo zaščititi svoje državljane pred medijskimi sporočili, zlasti na televiziji in radiu, ki oglašujejo živila z visoko vsebnostjo maščob ali sladkorja. Države članice in regije bi lahko na primer predpisale visoke „stroške za oglaševanje“ ali celo zahtevale, da oznake za nekatere proizvode navedejo dodatne podatke o njihovih možnih škodljivih učinkih; |
| --- | --- |

—

priporoča, da naj države članice in regije skušajo zaščititi svoje državljane pred medijskimi sporočili, zlasti na televiziji in radiu, ki oglašujejo živila z visoko vsebnostjo maščob ali sladkorja. Države članice in regije bi lahko na primer predpisale visoke „stroške za oglaševanje“ ali celo zahtevale, da oznake za nekatere proizvode navedejo dodatne podatke o njihovih možnih škodljivih učinkih;

| — | podpira močnejše vezi med javnimi telesi in zunanjimi, nezdravstvenimi organi, vključenimi v prehrambeno proizvodnjo (npr. kmetijski sektor) in v distribucijo, s poudarkom na lokalnih operaterjih. |
| --- | --- |

—

podpira močnejše vezi med javnimi telesi in zunanjimi, nezdravstvenimi organi, vključenimi v prehrambeno proizvodnjo (npr. kmetijski sektor) in v distribucijo, s poudarkom na lokalnih operaterjih.

| Poročevalec | : | Mario MAGNANI (IT/ALDE), podpredsednik regionalnega sveta Trentino-Zgornje Poadižje |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Mario MAGNANI (IT/ALDE), podpredsednik regionalnega sveta Trentino-Zgornje Poadižje

Referenčni dokument

Bela knjiga o strategiji za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo

COM(2007) 279 konč.

Politična priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da je zdravje prednostna naloga vseh politik in dejavnosti Skupnosti, ki bi zato morale zagotoviti visoko raven njegovega varovanja. V skladu s členom 152 Pogodbe ES mora imeti Skupnost dejavno vlogo pri zagotavljanju varovanja zdravja ljudi in v skladu z načelom subsidiarnosti sprejeti ukrepe, ki jih države članice ne morejo sprejeti same; |
| --- | --- |

1.

meni, da je zdravje prednostna naloga vseh politik in dejavnosti Skupnosti, ki bi zato morale zagotoviti visoko raven njegovega varovanja. V skladu s členom 152 Pogodbe ES mora imeti Skupnost dejavno vlogo pri zagotavljanju varovanja zdravja ljudi in v skladu z načelom subsidiarnosti sprejeti ukrepe, ki jih države članice ne morejo sprejeti same;

| 2. | poudarja, da bi bilo pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Skupnosti treba upoštevati tudi zahteve varstva potrošnikov. Unija mora glede na to, da lahko podpira zdravo prehrano in zdrav življenjski slog, spodbujati pravico potrošnikov do obveščenosti, izobraževanja in njihovega organiziranja za zaščito njihovih interesov; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi bilo pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Skupnosti treba upoštevati tudi zahteve varstva potrošnikov. Unija mora glede na to, da lahko podpira zdravo prehrano in zdrav življenjski slog, spodbujati pravico potrošnikov do obveščenosti, izobraževanja in njihovega organiziranja za zaščito njihovih interesov;

| 3. | ponovno poudarja, da so ukrepi Skupnosti usmerjeni v izboljšanje javnega zdravja, preprečevanje bolezni in težav ter izkoreninjenje virov nevarnosti za človekovo zdravje ter so dopolnilo nacionalnim politikam; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja, da so ukrepi Skupnosti usmerjeni v izboljšanje javnega zdravja, preprečevanje bolezni in težav ter izkoreninjenje virov nevarnosti za človekovo zdravje ter so dopolnilo nacionalnim politikam;

| 4. | zato poziva Komisijo k upoštevanju pristojnosti držav članic na področju organizacije in zagotavljanja zdravstvenih storitev in zdravstvenega varstva, čeprav lahko v okviru svojih dolžnosti predlaga operativne modele, ki se izvajajo v regijah z najboljšimi rezultati, za večjo učinkovitost ukrepov. Na področju spodbujanja telesne dejavnosti in športa mora Skupnost nujno dopolnjevati ukrepe držav članic ter njihovih lokalnih in regionalnih oblasti ter po možnosti vključiti tudi druge organe, kot so univerze in neuniverzitetna izobraževalna središča; |
| --- | --- |

4.

zato poziva Komisijo k upoštevanju pristojnosti držav članic na področju organizacije in zagotavljanja zdravstvenih storitev in zdravstvenega varstva, čeprav lahko v okviru svojih dolžnosti predlaga operativne modele, ki se izvajajo v regijah z najboljšimi rezultati, za večjo učinkovitost ukrepov. Na področju spodbujanja telesne dejavnosti in športa mora Skupnost nujno dopolnjevati ukrepe držav članic ter njihovih lokalnih in regionalnih oblasti ter po možnosti vključiti tudi druge organe, kot so univerze in neuniverzitetna izobraževalna središča;

| 5. | opaža, da je Svet Komisijo večkrat pozval, naj oblikuje ukrepe na področju prehrane in telesne dejavnosti. Posvetovanje pred pripravo zelene knjige je med drugim pokazalo, da se od EU pričakuje, da na nacionalni, regionalni in lokalni ravni pritegne k sodelovanju različne akterje ter podpre potrebo po zagotovitvi usklajenosti politik Skupnosti in pomen večsektorskega pristopa; |
| --- | --- |

5.

opaža, da je Svet Komisijo večkrat pozval, naj oblikuje ukrepe na področju prehrane in telesne dejavnosti. Posvetovanje pred pripravo zelene knjige je med drugim pokazalo, da se od EU pričakuje, da na nacionalni, regionalni in lokalni ravni pritegne k sodelovanju različne akterje ter podpre potrebo po zagotovitvi usklajenosti politik Skupnosti in pomen večsektorskega pristopa;

| 6. | meni, da je namen obravnavane bele knjige opredeliti usklajen pristop EU, ki bo prispeval k zmanjšanju zdravstvenih težav, ki so posledica slabe prehrane, pomanjkanja telesne dejavnosti, prekomerne telesne teže in debelosti. Prav tako meni, da je oblikovanje metodoloških smernic za spodbujanje vzpostavitve mrež med resnično učinkovitimi in uspešnimi storitvami na lokalni in regionalni ravni ključni instrument; |
| --- | --- |

6.

meni, da je namen obravnavane bele knjige opredeliti usklajen pristop EU, ki bo prispeval k zmanjšanju zdravstvenih težav, ki so posledica slabe prehrane, pomanjkanja telesne dejavnosti, prekomerne telesne teže in debelosti. Prav tako meni, da je oblikovanje metodoloških smernic za spodbujanje vzpostavitve mrež med resnično učinkovitimi in uspešnimi storitvami na lokalni in regionalni ravni ključni instrument;

| 7. | poudarja, da je za čim boljši odziv na težave zaradi prehranjevanja, prekomerne telesne teže in debelosti treba spodbujati dopolnjevanje in vključevanje različnih ustreznih strateških sektorjev (horizontalni pristop) in različnih ravni ukrepanja (vertikalni pristop); |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je za čim boljši odziv na težave zaradi prehranjevanja, prekomerne telesne teže in debelosti treba spodbujati dopolnjevanje in vključevanje različnih ustreznih strateških sektorjev (horizontalni pristop) in različnih ravni ukrepanja (vertikalni pristop);

| 8. | se strinja s cilji bele knjige in ocenjuje, da je vloga lokalnih in regionalnih oblasti bistvena za izvajanje projektov za zmanjšanje težav, ki so posledica nepravilne prehrane in življenjskega sloga na vseh ravneh; |
| --- | --- |

8.

se strinja s cilji bele knjige in ocenjuje, da je vloga lokalnih in regionalnih oblasti bistvena za izvajanje projektov za zmanjšanje težav, ki so posledica nepravilne prehrane in življenjskega sloga na vseh ravneh;

| 9. | pozdravlja stališče Komisije, da se na različnih področjih glavni ukrepi ne sprejemajo le na nacionalni ali lokalni ravni, temveč tudi na mednarodni, ki jo zaznamuje sodelovanje med skupnostmi iz različnih držav z enakimi kulturnimi, ozemeljskimi in družbenimi značilnostmi; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja stališče Komisije, da se na različnih področjih glavni ukrepi ne sprejemajo le na nacionalni ali lokalni ravni, temveč tudi na mednarodni, ki jo zaznamuje sodelovanje med skupnostmi iz različnih držav z enakimi kulturnimi, ozemeljskimi in družbenimi značilnostmi;

| 10. | zato priporoča, da naj bodo javni ukrepi EU na teh področjih namenjeni dopolnitvi, izboljšanju in širjenju ukrepov na nacionalni ali regionalni ravni odločanja ali pa obravnavanju problemov, ki so sami po sebi v pristojnosti Skupnosti; |
| --- | --- |

10.

zato priporoča, da naj bodo javni ukrepi EU na teh področjih namenjeni dopolnitvi, izboljšanju in širjenju ukrepov na nacionalni ali regionalni ravni odločanja ali pa obravnavanju problemov, ki so sami po sebi v pristojnosti Skupnosti;

| 11. | je prepričan, da so strategije lahko učinkovite le, če jih podpirajo dejavnosti na regionalni ravni in praktične pobude lokalnih oblasti, zato meni, da je na podlagi člena 152 Pogodbe ES zaželeno v dejavnosti EU vključiti regionalne in lokalne institucije; |
| --- | --- |

11.

je prepričan, da so strategije lahko učinkovite le, če jih podpirajo dejavnosti na regionalni ravni in praktične pobude lokalnih oblasti, zato meni, da je na podlagi člena 152 Pogodbe ES zaželeno v dejavnosti EU vključiti regionalne in lokalne institucije;

| 12. | poudarja, da za probleme v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo v različnih državah članicah ni nujno potrebna enotna rešitev na evropski ravni; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da za probleme v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo v različnih državah članicah ni nujno potrebna enotna rešitev na evropski ravni;

| 13. | pozdravlja velik pomen, ki ga Komisija pripisuje raznolikosti prehrane v državah članicah in razlikam v uporabljenih političnih pristopih v Evropi. Dejansko je bistveno, da se ukrepi še naprej razvijajo na regionalni in lokalni ravni, saj je to upravna raven, ki je najbliže državljanom: pri ukrepih na teh ravneh se lahko veljavni splošni pristopi prilagodijo določenim lokalnim značilnostim; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja velik pomen, ki ga Komisija pripisuje raznolikosti prehrane v državah članicah in razlikam v uporabljenih političnih pristopih v Evropi. Dejansko je bistveno, da se ukrepi še naprej razvijajo na regionalni in lokalni ravni, saj je to upravna raven, ki je najbliže državljanom: pri ukrepih na teh ravneh se lahko veljavni splošni pristopi prilagodijo določenim lokalnim značilnostim;

| 14. | meni, da je preprečevanje zdravstvenih težav dolgoročna naloga, zato je treba financiranje ukrepov za zmanjševanje prekomerne telesne teže in debelosti obravnavati z večletne perspektive. |
| --- | --- |

14.

meni, da je preprečevanje zdravstvenih težav dolgoročna naloga, zato je treba financiranje ukrepov za zmanjševanje prekomerne telesne teže in debelosti obravnavati z večletne perspektive.

Glede načel ukrepanja

ODBOR REGIJ

| 15. | meni, da je treba v obravnavo vprašanj javnega zdravja, zlasti prehrane, prekomerne telesne teže in debelosti vključiti vrsto politik, od prehrane in potrošnikov do športa, izobraževanja, prometa, proizvodnje in potrošniških vprašanj, pri tem pa je treba posebno pozornost nameniti družbenemu vidiku problema. Kljub temu poudarja, da ima vidik zdravja zelo velik učinek na javne finance in kakovost življenja; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba v obravnavo vprašanj javnega zdravja, zlasti prehrane, prekomerne telesne teže in debelosti vključiti vrsto politik, od prehrane in potrošnikov do športa, izobraževanja, prometa, proizvodnje in potrošniških vprašanj, pri tem pa je treba posebno pozornost nameniti družbenemu vidiku problema. Kljub temu poudarja, da ima vidik zdravja zelo velik učinek na javne finance in kakovost življenja;

| 16. | opozarja, da je napačna opredelitev možnih zainteresiranih strani, predvsem v javnem sektorju, resen problem. Izvajanje projektov, za katere so tehnični in gospodarski viri dejansko na voljo, in zagotavljanje obstoja jasno določenih protokolov sodelovanja in povezovanja zahteva odziv na dve prednostni nalogi: redno katalogiziranje obstoječih virov, zlasti v sektorju javnega zdravja, in pripravo protokolov o sodelovanju pred načrti za kakršen koli ukrep; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da je napačna opredelitev možnih zainteresiranih strani, predvsem v javnem sektorju, resen problem. Izvajanje projektov, za katere so tehnični in gospodarski viri dejansko na voljo, in zagotavljanje obstoja jasno določenih protokolov sodelovanja in povezovanja zahteva odziv na dve prednostni nalogi: redno katalogiziranje obstoječih virov, zlasti v sektorju javnega zdravja, in pripravo protokolov o sodelovanju pred načrti za kakršen koli ukrep;

| 17. | meni, da je primarno preprečevanje, torej izogibanje razvoju bolezni, najučinkovitejši pristop za zdravstvene probleme v zvezi s prekomerno telesno težo, debelostjo, srčno-žilnimi boleznimi, diabetesom, kapjo itd. Znanstveno je dokazano, da imata življenjski slog in prehrana odločilno vlogo pri tem, ali ta patološka stanja preprečimo ali ne. Osebe s prekomerno telesno težo ali debele osebe morajo biti vključene v sekundarne preventivne projekte za nadzor komplikacij ali, z drugimi besedami, za zdravljenje debelosti; |
| --- | --- |

17.

meni, da je primarno preprečevanje, torej izogibanje razvoju bolezni, najučinkovitejši pristop za zdravstvene probleme v zvezi s prekomerno telesno težo, debelostjo, srčno-žilnimi boleznimi, diabetesom, kapjo itd. Znanstveno je dokazano, da imata življenjski slog in prehrana odločilno vlogo pri tem, ali ta patološka stanja preprečimo ali ne. Osebe s prekomerno telesno težo ali debele osebe morajo biti vključene v sekundarne preventivne projekte za nadzor komplikacij ali, z drugimi besedami, za zdravljenje debelosti;

| 18. | meni, da je v tem smislu nujno potrebno neposredno vplivati tako na dejavnike za zdravo in pravilno prehrano kot na vse tiste dejavnike, ki prispevajo k vzdrževanju primerne telesne teže. Sem spadajo telesna dejavnost, kultura, navade in običaji, obveščenost, socialno-ekonomsko ozadje, kmetijska proizvodnja, prehrambena industrija, infrastruktura in promet; |
| --- | --- |

18.

meni, da je v tem smislu nujno potrebno neposredno vplivati tako na dejavnike za zdravo in pravilno prehrano kot na vse tiste dejavnike, ki prispevajo k vzdrževanju primerne telesne teže. Sem spadajo telesna dejavnost, kultura, navade in običaji, obveščenost, socialno-ekonomsko ozadje, kmetijska proizvodnja, prehrambena industrija, infrastruktura in promet;

| 19. | je mnenja, da morajo biti ukrepi namenjeni reševanju temeljnih vzrokov za zdravstvena tveganja in da bi se morali nanašati na različna področja vladne politike in na več ravni oblasti, pri čemer je jasno, da sta regionalna in lokalna raven bistvenega pomena za uspešnost teh ukrepov; |
| --- | --- |

19.

je mnenja, da morajo biti ukrepi namenjeni reševanju temeljnih vzrokov za zdravstvena tveganja in da bi se morali nanašati na različna področja vladne politike in na več ravni oblasti, pri čemer je jasno, da sta regionalna in lokalna raven bistvenega pomena za uspešnost teh ukrepov;

| 20. | je prepričan, da je ključnega pomena, da Komisija v strategijo vključi tudi zasebne akterje, kot sta prehrambena industrija in civilna družba, ter akterje na lokalni ravni, na primer šole, druga izobraževalna središča in zdravstvene organizacije, v okviru katerih bi bilo treba oblikovati ali okrepiti posebne storitve; |
| --- | --- |

20.

je prepričan, da je ključnega pomena, da Komisija v strategijo vključi tudi zasebne akterje, kot sta prehrambena industrija in civilna družba, ter akterje na lokalni ravni, na primer šole, druga izobraževalna središča in zdravstvene organizacije, v okviru katerih bi bilo treba oblikovati ali okrepiti posebne storitve;

| 21. | meni, da bi bilo treba posvetiti večjo pozornost kroženju znanja iz nacionalnih izkušenj na ravni Skupnosti, na primer na podlagi specializiranih podiplomskih študijev na področju znanosti o živilih. Tako bi lahko pripomogli k zmanjšanju razlik v delovnih pristopih in k ustvarjanju novih instrumentov za učinkovito odpravljanje škodljivih življenjskih slogov; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi bilo treba posvetiti večjo pozornost kroženju znanja iz nacionalnih izkušenj na ravni Skupnosti, na primer na podlagi specializiranih podiplomskih študijev na področju znanosti o živilih. Tako bi lahko pripomogli k zmanjšanju razlik v delovnih pristopih in k ustvarjanju novih instrumentov za učinkovito odpravljanje škodljivih življenjskih slogov;

| 22. | poudarja pomen obsežnega spremljanja v naslednjih letih. Meni, da so potrebna posebna prizadevanja, da se nemudoma opredelijo strokovni in državni akterji, ki bodo za to odgovorni. Poleg tega je prepričan, da je nujno treba prilagoditi parametre, ki jih uporabljajo statistični inštituti pri zbiranju podatkov o prehranskih navadah prebivalstva. Za te raziskave so potrebni kvantitativni podatki, četudi približni, zato Odbor meni, da je pomembno spremljati in meriti učinke sprejetih ukrepov. |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen obsežnega spremljanja v naslednjih letih. Meni, da so potrebna posebna prizadevanja, da se nemudoma opredelijo strokovni in državni akterji, ki bodo za to odgovorni. Poleg tega je prepričan, da je nujno treba prilagoditi parametre, ki jih uporabljajo statistični inštituti pri zbiranju podatkov o prehranskih navadah prebivalstva. Za te raziskave so potrebni kvantitativni podatki, četudi približni, zato Odbor meni, da je pomembno spremljati in meriti učinke sprejetih ukrepov.

Glede partnerskega pristopa

ODBOR REGIJ

| 23. | je prepričan, da je spodbujanje partnerstev najučinkovitejši način za reševanje problemov v zvezi s prehrano, prekomerno težo in debelostjo ter da en sam pristop nikakor ne zadostuje. Edini možni pristop za preprečevanje zdravstvenih težav, za katere je glavni vzrok nepravilna prehrana, je, da vsi udeleženci na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ukrepajo; |
| --- | --- |

23.

je prepričan, da je spodbujanje partnerstev najučinkovitejši način za reševanje problemov v zvezi s prehrano, prekomerno težo in debelostjo ter da en sam pristop nikakor ne zadostuje. Edini možni pristop za preprečevanje zdravstvenih težav, za katere je glavni vzrok nepravilna prehrana, je, da vsi udeleženci na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ukrepajo;

| 24. | meni, da bo lahko samo pristop, ki predvideva partnerstvo med javnimi akterji ter med njimi in zasebnimi akterji, vključno z organizacijami potrošnikov, povzročil kulturne, okoljske in gospodarske spremembe, ki bodo vplivale na ravnanja in navade, škodljiva za zdravje. Usklajevanje in nadzor bi morala kljub vsemu biti naloga uradnih javnih organov; |
| --- | --- |

24.

meni, da bo lahko samo pristop, ki predvideva partnerstvo med javnimi akterji ter med njimi in zasebnimi akterji, vključno z organizacijami potrošnikov, povzročil kulturne, okoljske in gospodarske spremembe, ki bodo vplivale na ravnanja in navade, škodljiva za zdravje. Usklajevanje in nadzor bi morala kljub vsemu biti naloga uradnih javnih organov;

| 25. | poudarja, da bi morali biti ukrepi za spodbujanje zdravih prehranjevalnih navad na socialnem področju – delno tudi zaradi premostitve družbeno-gospodarske vrzeli med prebivalstvom – usmerjeni na posameznike, poleg tega pa bi jih morali dopolnjevati „strukturni“ ukrepi, ki bi vključevali vse zadevne zainteresirane strani. Pobude za oblikovanje zavesti morajo biti povezane z ukrepi za zagotovitev lažjega dostopa do zdravih živil; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi morali biti ukrepi za spodbujanje zdravih prehranjevalnih navad na socialnem področju – delno tudi zaradi premostitve družbeno-gospodarske vrzeli med prebivalstvom – usmerjeni na posameznike, poleg tega pa bi jih morali dopolnjevati „strukturni“ ukrepi, ki bi vključevali vse zadevne zainteresirane strani. Pobude za oblikovanje zavesti morajo biti povezane z ukrepi za zagotovitev lažjega dostopa do zdravih živil;

| 26. | meni, da je nujno treba ustvariti povezavo med nosilci odločitev na področju zdravja, gospodarstva, kmetijstva in socialnih politik ter proizvajalci, prodajalci na drobno in potrošniki; |
| --- | --- |

26.

meni, da je nujno treba ustvariti povezavo med nosilci odločitev na področju zdravja, gospodarstva, kmetijstva in socialnih politik ter proizvajalci, prodajalci na drobno in potrošniki;

| 27. | zato je mnenja, da je treba razviti partnerstva za ukrepe na evropski ravni in okrepiti lokalne mreže za ukrepanje v prihodnosti s širjenjem specifičnih metodoloških in znanstvenih smernic. Poleg tega bi bilo treba podpreti uvedbo znanosti o živilih kot priporočenega predmeta na univerzitetnih programih, povezanih z živili. |
| --- | --- |

27.

zato je mnenja, da je treba razviti partnerstva za ukrepe na evropski ravni in okrepiti lokalne mreže za ukrepanje v prihodnosti s širjenjem specifičnih metodoloških in znanstvenih smernic. Poleg tega bi bilo treba podpreti uvedbo znanosti o živilih kot priporočenega predmeta na univerzitetnih programih, povezanih z živili.

Krepitev lokalnih mrež in vloga politik Skupnosti

ODBOR REGIJ

| 28. | pozdravlja in podpira zamisel, da bi morala biti EU prav tako odgovorna za usklajevanje prizadevanj držav članic EU, in sicer z zagotavljanjem smernic za obveščanje potrošnikov, predlogov za zdravo in uravnoteženo prehrano in telesno dejavnost, pri čemer bi jo znanstveno podpirali odbori in Evropska agencija za varno prehrano; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja in podpira zamisel, da bi morala biti EU prav tako odgovorna za usklajevanje prizadevanj držav članic EU, in sicer z zagotavljanjem smernic za obveščanje potrošnikov, predlogov za zdravo in uravnoteženo prehrano in telesno dejavnost, pri čemer bi jo znanstveno podpirali odbori in Evropska agencija za varno prehrano;

| 29. | ocenjuje, da je treba upoštevati izkušnje in dobre prakse, pridobljene oziroma razvite v okviru programa Evropske mreže zdravih šol (ENHPS); |
| --- | --- |

29.

ocenjuje, da je treba upoštevati izkušnje in dobre prakse, pridobljene oziroma razvite v okviru programa Evropske mreže zdravih šol (ENHPS);

| 30. | zato meni, da mora v tem okviru EU ukrepati – s spremljanjem prizadevanj držav članic – in spodbuditi širjenje in primerjavo izkušenj, da se bo razvila dinamika, ki bo pripeljala do splošne uvedbe in uporabe najbolj učinkovitih modelov; |
| --- | --- |

30.

zato meni, da mora v tem okviru EU ukrepati – s spremljanjem prizadevanj držav članic – in spodbuditi širjenje in primerjavo izkušenj, da se bo razvila dinamika, ki bo pripeljala do splošne uvedbe in uporabe najbolj učinkovitih modelov;

| 31. | poudarja pomen organizacije letnega srečanja evropskih regij, ki so oblikovale in izvajajo najboljše preventivne modele. Komisija bi morala v tem okviru razmisliti o vzpostavitvi podatkovne baze, ki bi državam članicam omogočala lahek dostop do različnih izkušenj; |
| --- | --- |

31.

poudarja pomen organizacije letnega srečanja evropskih regij, ki so oblikovale in izvajajo najboljše preventivne modele. Komisija bi morala v tem okviru razmisliti o vzpostavitvi podatkovne baze, ki bi državam članicam omogočala lahek dostop do različnih izkušenj;

| 32. | Evropsko komisijo poziva, da v naslednjem finančnem obdobju predvidi posebna sredstva, ki bodo lahko uporabljena v okviru strukturnih skladov za dosego ciljev, opisanih v tem mnenju. |
| --- | --- |

32.

Evropsko komisijo poziva, da v naslednjem finančnem obdobju predvidi posebna sredstva, ki bodo lahko uporabljena v okviru strukturnih skladov za dosego ciljev, opisanih v tem mnenju.

Ukrepi držav članic

ODBOR REGIJ

| 33. | pozdravlja ugotovitev Komisije, da bi morali biti ukrepi, sprejeti v okviru njenih pristojnosti, namenjeni podpori ali dopolnjevanju ukrepov držav članic. Opozarja na to, da člen 152(2) Pogodbe o ES predvideva, da bi morala Skupnost spodbuditi sodelovanje med državami članicami na tem področju in, če je potrebno, podpreti njihove ukrepe. Strinja se, da bi Komisija v tesni povezavi z državami članicami lahko dala koristne pobude za pospeševanje takšnega usklajevanja. Poudarja tudi potrebo po tem, da države članice svoje ukrepe osredotočijo predvsem na vprašanja, povezana s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja ugotovitev Komisije, da bi morali biti ukrepi, sprejeti v okviru njenih pristojnosti, namenjeni podpori ali dopolnjevanju ukrepov držav članic. Opozarja na to, da člen 152(2) Pogodbe o ES predvideva, da bi morala Skupnost spodbuditi sodelovanje med državami članicami na tem področju in, če je potrebno, podpreti njihove ukrepe. Strinja se, da bi Komisija v tesni povezavi z državami članicami lahko dala koristne pobude za pospeševanje takšnega usklajevanja. Poudarja tudi potrebo po tem, da države članice svoje ukrepe osredotočijo predvsem na vprašanja, povezana s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo;

| 34. | v tem smislu priporoča, da naj države članice in regije skušajo zaščititi svoje državljane pred medijskimi sporočili, zlasti na televiziji in radiu, ki oglašujejo živila z visoko vsebnostjo maščob ali sladkorja. Predpisale bi lahko na primer visoke „stroške za oglaševanje“ ali celo zahtevale, da oznake za nekatere proizvode navedejo dodatne podatke o njihovih možnih škodljivih učinkih (npr. obvezna navedba prisotnosti transmaščob, odstotek nasičenih, mononenasičenih in polinenasičenih maščob). Prav tako meni, da bi bil lahko nadaljnji izvedljiv ukrep zagotovitev gospodarskih spodbud za uporabo „zdravih“ sestavin in strogih gospodarskih kazni za uporabo neustreznih ali hranilno neuravnoteženih živil; |
| --- | --- |

34.

v tem smislu priporoča, da naj države članice in regije skušajo zaščititi svoje državljane pred medijskimi sporočili, zlasti na televiziji in radiu, ki oglašujejo živila z visoko vsebnostjo maščob ali sladkorja. Predpisale bi lahko na primer visoke „stroške za oglaševanje“ ali celo zahtevale, da oznake za nekatere proizvode navedejo dodatne podatke o njihovih možnih škodljivih učinkih (npr. obvezna navedba prisotnosti transmaščob, odstotek nasičenih, mononenasičenih in polinenasičenih maščob). Prav tako meni, da bi bil lahko nadaljnji izvedljiv ukrep zagotovitev gospodarskih spodbud za uporabo „zdravih“ sestavin in strogih gospodarskih kazni za uporabo neustreznih ali hranilno neuravnoteženih živil;

| 35. | meni, da je za zagotavljanje informacij o zdravem načinu življenja – predvsem za ciljno skupino otrok in mladih – še posebno koristno širjenje informacij prek interneta. Izkušnje iz že izvedenih projektov so pozitivne in kažejo, da so učinki v primerjavi s stroški zelo veliki. |
| --- | --- |

35.

meni, da je za zagotavljanje informacij o zdravem načinu življenja – predvsem za ciljno skupino otrok in mladih – še posebno koristno širjenje informacij prek interneta. Izkušnje iz že izvedenih projektov so pozitivne in kažejo, da so učinki v primerjavi s stroški zelo veliki.

Ukrepi regionalnih in lokalnih oblasti

ODBOR REGIJ

| 36. | poziva lokalne in regionalne oblasti, da predlagajo „zdrave alternative“ nezdravim vedenjskim vzorcem z uporabo pristopa po „življenjskih obdobjih“ in obveščanjem javnosti o zdravih načinih prehranjevanja, ki bi se jih morali držati celo življenje; |
| --- | --- |

36.

poziva lokalne in regionalne oblasti, da predlagajo „zdrave alternative“ nezdravim vedenjskim vzorcem z uporabo pristopa po „življenjskih obdobjih“ in obveščanjem javnosti o zdravih načinih prehranjevanja, ki bi se jih morali držati celo življenje;

| 37. | poudarja, da bi bilo treba programe usposabljanja in obveščanja izvajati v vseh regijah, da bi preprečili pretirano in hitro pridobivanje telesne teže pri nosečnicah, saj to neposredno in zelo jasno vpliva na nerojenega otroka in njegovo težo v prihodnosti. Poudarja tudi, da je pomembno preprečiti prekomerno pridobivanje teže v prvih petih mesecih življenja in v zgodnjih šolskih letih, saj to vpliva na nagnjenost k prekomerni telesni teži v prihodnosti; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bi bilo treba programe usposabljanja in obveščanja izvajati v vseh regijah, da bi preprečili pretirano in hitro pridobivanje telesne teže pri nosečnicah, saj to neposredno in zelo jasno vpliva na nerojenega otroka in njegovo težo v prihodnosti. Poudarja tudi, da je pomembno preprečiti prekomerno pridobivanje teže v prvih petih mesecih življenja in v zgodnjih šolskih letih, saj to vpliva na nagnjenost k prekomerni telesni teži v prihodnosti;

| 38. | priporoča, da se prizadevanja usmerijo tako k množičnemu kot k vrhunskemu mladinskemu športu in da bi morala oba temeljiti na vrednotah, ki temeljijo na zabavi, igri in pravici vsakogar, da sodeluje v skladu s svojimi zmožnostmi. Tako bi spodbudili telesno dejavnost ne le za posameznike, ampak za celotno družino. Če je namreč aktivna družina, so aktivni tudi otroci; |
| --- | --- |

38.

priporoča, da se prizadevanja usmerijo tako k množičnemu kot k vrhunskemu mladinskemu športu in da bi morala oba temeljiti na vrednotah, ki temeljijo na zabavi, igri in pravici vsakogar, da sodeluje v skladu s svojimi zmožnostmi. Tako bi spodbudili telesno dejavnost ne le za posameznike, ampak za celotno družino. Če je namreč aktivna družina, so aktivni tudi otroci;

| 39. | opozarja, da se je treba spopasti z družbo lagodja: kultura industrijske proizvodnje hrane je past, ki je uživanje v hrani spremenila v izbiro med mastnimi in sladkimi živili na eni in omejevalnimi dietami na drugi strani; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da se je treba spopasti z družbo lagodja: kultura industrijske proizvodnje hrane je past, ki je uživanje v hrani spremenila v izbiro med mastnimi in sladkimi živili na eni in omejevalnimi dietami na drugi strani;

| 40. | z obžalovanjem ugotavlja, da je uživanje v telesnem gibanju pogosto omejeno na izvajanje vadbe, ki je prisilna in se zato mnogim upira; |
| --- | --- |

40.

z obžalovanjem ugotavlja, da je uživanje v telesnem gibanju pogosto omejeno na izvajanje vadbe, ki je prisilna in se zato mnogim upira;

| 41. | ponovno izraža podporo igri otrok in mladih: kot poudarja bela knjiga, je bistvenega pomena izboljšati poznavanje odločilnih dejavnikov, ki vplivajo na izbiro prehrane in vedenja, vendar je treba izbrati sodoben pristop za spodbujanje nove družbene kulture, na kakršni je nekoč temeljila tradicionalna družba, ki debelosti in bolezni zaradi nezdravega življenjskega sloga skoraj ni poznala; |
| --- | --- |

41.

ponovno izraža podporo igri otrok in mladih: kot poudarja bela knjiga, je bistvenega pomena izboljšati poznavanje odločilnih dejavnikov, ki vplivajo na izbiro prehrane in vedenja, vendar je treba izbrati sodoben pristop za spodbujanje nove družbene kulture, na kakršni je nekoč temeljila tradicionalna družba, ki debelosti in bolezni zaradi nezdravega življenjskega sloga skoraj ni poznala;

| 42. | spodbuja ponovno pridobivanje fizičnega prostora za ljudi: spodbujati je treba otroško igro prek šolskih struktur in z namenjanjem prostora za igro doma in v mestih. Odstranjevanje parkirišč in njihovo spreminjanje v igrišča ne bi pripomoglo le k preprečevanju prekomerne telesne teže in debelosti, temveč tudi k preprečevanju visokega pritiska in srčno-žilnih bolezni, ki so najpogostejši vzrok smrti v Evropi; |
| --- | --- |

42.

spodbuja ponovno pridobivanje fizičnega prostora za ljudi: spodbujati je treba otroško igro prek šolskih struktur in z namenjanjem prostora za igro doma in v mestih. Odstranjevanje parkirišč in njihovo spreminjanje v igrišča ne bi pripomoglo le k preprečevanju prekomerne telesne teže in debelosti, temveč tudi k preprečevanju visokega pritiska in srčno-žilnih bolezni, ki so najpogostejši vzrok smrti v Evropi;

| 43. | priporoča, da naj bo zagotavljanje „varnih“ pešpoti do šol vseh vrst in ravni, varnih športnih objektov, otroških igrišč in objektov za rekreacijo del prostorskega načrtovanja. |
| --- | --- |

43.

priporoča, da naj bo zagotavljanje „varnih“ pešpoti do šol vseh vrst in ravni, varnih športnih objektov, otroških igrišč in objektov za rekreacijo del prostorskega načrtovanja.

Spodbujanje zdrave prehrane

ODBOR REGIJ

| 44. | poziva k dejavnemu sodelovanju pri projektu „Zdrava mesta“, ki ga podpira Svetovna zdravstvena organizacija. Pri tem projektu ne gre le za zdravo prehranjevanje ljudi, temveč tudi za ohranjanje zdravega okolja, aktivno življenje v družbi in telesno gibanje vseh vrst kot vira zdravja; |
| --- | --- |

44.

poziva k dejavnemu sodelovanju pri projektu „Zdrava mesta“, ki ga podpira Svetovna zdravstvena organizacija. Pri tem projektu ne gre le za zdravo prehranjevanje ljudi, temveč tudi za ohranjanje zdravega okolja, aktivno življenje v družbi in telesno gibanje vseh vrst kot vira zdravja;

| 45. | meni, da je treba načrtovati izobraževalne programe za redno prehrano (ki temeljijo na načelu: manj maščob živalskega izvora, več sadja in zelenjave) in pripraviti regionalne smernice v sodelovanju z Evropsko komisijo; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba načrtovati izobraževalne programe za redno prehrano (ki temeljijo na načelu: manj maščob živalskega izvora, več sadja in zelenjave) in pripraviti regionalne smernice v sodelovanju z Evropsko komisijo;

| 46. | meni, da je zelo pomembno potrošnike bolje seznanjati z vplivom njihove prehrane in načina življenja na njihovo zdravje ter da jih je treba zaščititi pred varljivimi ali vsaj zahrbtnimi reklamnimi oglasi. EU bi se lahko v tem pogledu obrnila na znanstveno pristojnost Evropske agencije za varnost živil (EFSA), npr. glede sestave določenih živil, uporabe dodatkov ali resničnosti oglasnih sporočil in informacij na embalaži; |
| --- | --- |

46.

meni, da je zelo pomembno potrošnike bolje seznanjati z vplivom njihove prehrane in načina življenja na njihovo zdravje ter da jih je treba zaščititi pred varljivimi ali vsaj zahrbtnimi reklamnimi oglasi. EU bi se lahko v tem pogledu obrnila na znanstveno pristojnost Evropske agencije za varnost živil (EFSA), npr. glede sestave določenih živil, uporabe dodatkov ali resničnosti oglasnih sporočil in informacij na embalaži;

| 47. | priporoča izvajanje izobraževalnih programov o prehrani v šolah vseh vrst in ravni, zlasti na predšolski in osnovnošolski ravni; |
| --- | --- |

47.

priporoča izvajanje izobraževalnih programov o prehrani v šolah vseh vrst in ravni, zlasti na predšolski in osnovnošolski ravni;

| 48. | za spodbujanje zdravega prehranjevanja od šolskih let naprej poziva neposredno vključevanje akterjev na področju šolske prehrane, družin, učiteljev, pediatrov in šolske zdravstvene službe, ki lahko igrajo pomembno vlogo v izobraževanju o prehrani; |
| --- | --- |

48.

za spodbujanje zdravega prehranjevanja od šolskih let naprej poziva neposredno vključevanje akterjev na področju šolske prehrane, družin, učiteljev, pediatrov in šolske zdravstvene službe, ki lahko igrajo pomembno vlogo v izobraževanju o prehrani;

| 49. | meni, da je pomembno spremljati prekomerno telesno težo/debelost, zlasti šolskih otrok, in oceniti morebitne preventivne pobude, ki se izvajajo, ter se osredotočiti posebej na motnje v prehranjevanju. |
| --- | --- |

49.

meni, da je pomembno spremljati prekomerno telesno težo/debelost, zlasti šolskih otrok, in oceniti morebitne preventivne pobude, ki se izvajajo, ter se osredotočiti posebej na motnje v prehranjevanju.

Spodbujanje telesne dejavnosti

ODBOR REGIJ

| 50. | pozdravlja izvajanje obsežnih, zelo intenzivnih informativnih kampanj, ki uporabljajo glavna sredstva obveščanja, in podpira pripravo informativnih smernic za splošno javnost, ki spodbujajo tudi vsakdanjo telesno dejavnost, h kateri ne spadajo zaprti in/ali specializirani prostori za vadbo (telovadnice); |
| --- | --- |

50.

pozdravlja izvajanje obsežnih, zelo intenzivnih informativnih kampanj, ki uporabljajo glavna sredstva obveščanja, in podpira pripravo informativnih smernic za splošno javnost, ki spodbujajo tudi vsakdanjo telesno dejavnost, h kateri ne spadajo zaprti in/ali specializirani prostori za vadbo (telovadnice);

| 51. | poziva regionalne in lokalne oblasti k izvajanju pobud, namenjenih spodbujanju telesne dejavnosti, npr. s plakati na strateških točkah (kot je dostop do dvigal) v javnih stavbah, s katerimi bi ljudem priporočali uporabo stopnic; |
| --- | --- |

51.

poziva regionalne in lokalne oblasti k izvajanju pobud, namenjenih spodbujanju telesne dejavnosti, npr. s plakati na strateških točkah (kot je dostop do dvigal) v javnih stavbah, s katerimi bi ljudem priporočali uporabo stopnic;

| 52. | poziva k večji ozaveščenosti o pomenu telesne dejavnosti v šolskih programih, že od osnovnih šol. Učitelji morajo biti zato primerno obveščeni in jih je treba spodbuditi k uporabi strukturnih virov, ki so na voljo v vseh šolah, da se da telesni dejavnosti veljavo in vrednost; |
| --- | --- |

52.

poziva k večji ozaveščenosti o pomenu telesne dejavnosti v šolskih programih, že od osnovnih šol. Učitelji morajo biti zato primerno obveščeni in jih je treba spodbuditi k uporabi strukturnih virov, ki so na voljo v vseh šolah, da se da telesni dejavnosti veljavo in vrednost;

| 53. | pozdravlja povečanje ponudbe organiziranih telesnih dejavnosti za odrasle, ki vključuje sodelovanje javnih agencij z lokalnimi organi ali združenji. Poudarja potrebo po lažjem dostopu do dejavnosti (članarina, urniki, prilagojeni ciljni skupini) in po spremljanju kakovosti predlaganih dejavnosti (vrsta dejavnosti, trajanje, ustrezni prostori, prevoz za lažji dostop, usposabljanje in izobraževanje inštruktorjev); |
| --- | --- |

53.

pozdravlja povečanje ponudbe organiziranih telesnih dejavnosti za odrasle, ki vključuje sodelovanje javnih agencij z lokalnimi organi ali združenji. Poudarja potrebo po lažjem dostopu do dejavnosti (članarina, urniki, prilagojeni ciljni skupini) in po spremljanju kakovosti predlaganih dejavnosti (vrsta dejavnosti, trajanje, ustrezni prostori, prevoz za lažji dostop, usposabljanje in izobraževanje inštruktorjev);

| 54. | meni, da lahko regionalne in lokalne oblasti prav tako spodbujajo telesno dejavnost za splošno javnost z uporabo virov lokalnega okolja, z gradnjo mestnih infrastruktur (kolesarske steze, sprehajališča, varen nemotoriziran prevoz) in s spodbujanjem dejavnosti zunaj mest (kolesarjenje in hoja), ki morajo upoštevati tudi pravico do mobilnosti invalidnih oseb in biti zato v celoti dostopni; |
| --- | --- |

54.

meni, da lahko regionalne in lokalne oblasti prav tako spodbujajo telesno dejavnost za splošno javnost z uporabo virov lokalnega okolja, z gradnjo mestnih infrastruktur (kolesarske steze, sprehajališča, varen nemotoriziran prevoz) in s spodbujanjem dejavnosti zunaj mest (kolesarjenje in hoja), ki morajo upoštevati tudi pravico do mobilnosti invalidnih oseb in biti zato v celoti dostopni;

| 55. | podpira potrebo po izobraževanju akterjev na področju zdravstva o pomenu spodbujanja telesne dejavnosti v splošni javnosti; če želijo splošni zdravniki ustrezno zagotavljati takojšnje svetovanje, morajo biti seznanjeni z mednarodnimi priporočili, katerih učinkovitost je znanstveno dokazana, in biti sposobni zagotoviti informacije o vrsti dejavnosti, ki jo svetujejo, ter o možnostih za ukvarjanje z njo na svojih območjih delovanja. Osnovno usposabljanje in izpopolnjevanje za zdravstvene delavce – zlasti zdravnike – bi moralo vključevati spodbujanje zdravja. |
| --- | --- |

55.

podpira potrebo po izobraževanju akterjev na področju zdravstva o pomenu spodbujanja telesne dejavnosti v splošni javnosti; če želijo splošni zdravniki ustrezno zagotavljati takojšnje svetovanje, morajo biti seznanjeni z mednarodnimi priporočili, katerih učinkovitost je znanstveno dokazana, in biti sposobni zagotoviti informacije o vrsti dejavnosti, ki jo svetujejo, ter o možnostih za ukvarjanje z njo na svojih območjih delovanja. Osnovno usposabljanje in izpopolnjevanje za zdravstvene delavce – zlasti zdravnike – bi moralo vključevati spodbujanje zdravja.

Vloga zasebnega sektorja

ODBOR REGIJ

| 56. | meni, da imajo zasebni operaterji odločilno vlogo pri spodbujanju izbire potrošnikov in pri ponujanju možnosti, da izberejo zdrav življenjski slog: ukrepi na tem področju lahko dopolnjujejo vladne politike in zakonodajne pobude na evropski in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

56.

meni, da imajo zasebni operaterji odločilno vlogo pri spodbujanju izbire potrošnikov in pri ponujanju možnosti, da izberejo zdrav življenjski slog: ukrepi na tem področju lahko dopolnjujejo vladne politike in zakonodajne pobude na evropski in nacionalni ravni;

| 57. | odobrava – da bi s tem spodbudili partnerski pristop, ki ga predlaga Komisija – vključitev upraviteljev velikih zbirališč (npr. nakupovalnih centrov), dobaviteljev in distributerjev v proizvajanje zdravih jedi z jasno oznako na jedilnikih; |
| --- | --- |

57.

odobrava – da bi s tem spodbudili partnerski pristop, ki ga predlaga Komisija – vključitev upraviteljev velikih zbirališč (npr. nakupovalnih centrov), dobaviteljev in distributerjev v proizvajanje zdravih jedi z jasno oznako na jedilnikih;

| 58. | spodbuja prehrambeno industrijo, naj prostovoljno ali prek sodelovanja s potrošniškimi združenji oblikuje „kodekse ravnanja“ in/ali „spremeni“ kalorijsko in prehransko sestavo svojih izdelkov z oblikovanjem spodbud – vključno z gospodarskimi – za podjetja, ki se odločijo delovati v tej smeri; |
| --- | --- |

58.

spodbuja prehrambeno industrijo, naj prostovoljno ali prek sodelovanja s potrošniškimi združenji oblikuje „kodekse ravnanja“ in/ali „spremeni“ kalorijsko in prehransko sestavo svojih izdelkov z oblikovanjem spodbud – vključno z gospodarskimi – za podjetja, ki se odločijo delovati v tej smeri;

| 59. | je prepričan, da bi lahko mediji – televizija, radio, internet in tisk – prek partnerstev sodelovali v izobraževalnih kampanjah o prehrani in se s kodeksi zavezali k samoregulaciji „škodljivega“ oglaševanja; |
| --- | --- |

59.

je prepričan, da bi lahko mediji – televizija, radio, internet in tisk – prek partnerstev sodelovali v izobraževalnih kampanjah o prehrani in se s kodeksi zavezali k samoregulaciji „škodljivega“ oglaševanja;

| 60. | podpira močnejše vezi med javnimi telesi in zunanjimi, nezdravstvenimi organi, vključenimi v prehrambeno proizvodnjo (npr. kmetijski sektor) in v distribucijo, s poudarkom na lokalnih operaterjih. |
| --- | --- |

60.

podpira močnejše vezi med javnimi telesi in zunanjimi, nezdravstvenimi organi, vključenimi v prehrambeno proizvodnjo (npr. kmetijski sektor) in v distribucijo, s poudarkom na lokalnih operaterjih.

Mednarodno sodelovanje

ODBOR REGIJ

| 61. | poudarja, da morajo v skladu s členom 152(3) Pogodbe ES Skupnost in države članice na področju javnega zdravja pospeševati sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da morajo v skladu s členom 152(3) Pogodbe ES Skupnost in države članice na področju javnega zdravja pospeševati sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami;

| 62. | meni, da bi morale regije delovati usklajeno in v sodelovanju z nacionalnimi ministrstvi (za zdravje, socialno politiko, izobraževanje itd.). Zato priporoča tudi sodelovanje z regionalnim uradom za Evropo Svetovne zdravstvene organizacije (SZO): SZO je že predlagala usklajevanje z drugimi mednarodnimi organizacijami (FAO, UNICEF, ILO in OECD) pri podpori izvajanja pobud za opredelitev potreb posameznih regij, opredelitev situacije, trendov in uporabljenih strategij, ter zbiranje, analizo in širjenje znanstvenih dokazov za učinkovitost sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

62.

meni, da bi morale regije delovati usklajeno in v sodelovanju z nacionalnimi ministrstvi (za zdravje, socialno politiko, izobraževanje itd.). Zato priporoča tudi sodelovanje z regionalnim uradom za Evropo Svetovne zdravstvene organizacije (SZO): SZO je že predlagala usklajevanje z drugimi mednarodnimi organizacijami (FAO, UNICEF, ILO in OECD) pri podpori izvajanja pobud za opredelitev potreb posameznih regij, opredelitev situacije, trendov in uporabljenih strategij, ter zbiranje, analizo in širjenje znanstvenih dokazov za učinkovitost sprejetih ukrepov;

| 63. | poleg tega meni, da je treba sodelovati s SZO pri pripravi sistema za nadzor prehrane in telesne dejavnosti, deloma zaradi sprejetja drugega akcijskega načrta za živila in prehrano; |
| --- | --- |

63.

poleg tega meni, da je treba sodelovati s SZO pri pripravi sistema za nadzor prehrane in telesne dejavnosti, deloma zaradi sprejetja drugega akcijskega načrta za živila in prehrano;

| 64. | poudarja poseben pomen sodelovanja z državami, ki so že pripravile lastne strategije za obravnavo debelosti, za izmenjavo izkušenj in znanja; |
| --- | --- |

64.

poudarja poseben pomen sodelovanja z državami, ki so že pripravile lastne strategije za obravnavo debelosti, za izmenjavo izkušenj in znanja;

| 65. | poudarja, da je treba v celoti izkoristiti znanje o lokalnih navadah in življenjskem slogu, ki preprečujejo prekomerno telesno težo, debelost in motnje presnove (diabetes, degenerativna obolenja). Pri tem opozarja, da je SZO spodbudila poskuse za ponovno uporabo tradicionalnih oblik zdravljenja in zdravega načina življenja pri različnih ljudstvih in etničnih skupinah; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je treba v celoti izkoristiti znanje o lokalnih navadah in življenjskem slogu, ki preprečujejo prekomerno telesno težo, debelost in motnje presnove (diabetes, degenerativna obolenja). Pri tem opozarja, da je SZO spodbudila poskuse za ponovno uporabo tradicionalnih oblik zdravljenja in zdravega načina življenja pri različnih ljudstvih in etničnih skupinah;

| 66. | podpira izvajanje epidemioloških študij prekomerne telesne teže, debelosti in diabetesa, saj gre za motnje, ki bi jih morali obravnavati kot resnično nujne. |
| --- | --- |

66.

podpira izvajanje epidemioloških študij prekomerne telesne teže, debelosti in diabetesa, saj gre za motnje, ki bi jih morali obravnavati kot resnično nujne.

V Bruslju, 6. februarja 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/40

---

Mnenje Odbora regij – Bela knjiga o športu

(2008/C 105/09)

ODBOR REGIJ

| — | opozarja, da je šport pomembno sredstvo za spodbujanje vključevanja vseh skupin prebivalstva, in ugotavlja, da šport spodbuja delavnost posameznika in posreduje temeljne vrednote, kot so pravičnost, strpnost in solidarnost; |
| --- | --- |

—

opozarja, da je šport pomembno sredstvo za spodbujanje vključevanja vseh skupin prebivalstva, in ugotavlja, da šport spodbuja delavnost posameznika in posreduje temeljne vrednote, kot so pravičnost, strpnost in solidarnost;

| — | meni, da je krepko in zdravo prebivalstvo – tako mladi kot starejši, moški in ženske – temelj in gonilo gospodarske rasti, konkurenčnosti in na splošno večje blaginje v Evropi ter da tako prispeva k doseganju ciljev lizbonske strategije; |
| --- | --- |

—

meni, da je krepko in zdravo prebivalstvo – tako mladi kot starejši, moški in ženske – temelj in gonilo gospodarske rasti, konkurenčnosti in na splošno večje blaginje v Evropi ter da tako prispeva k doseganju ciljev lizbonske strategije;

| — | zato pozdravlja Belo knjigo o športu kot prispevek Komisije k spodbujanju športa kot izobraževalnega, zdravstvenega, družbenega in gospodarskopolitičnega pojava, ki pomembno prispeva k strateškima ciljema solidarnosti in blaginje Evropske unije; |
| --- | --- |

—

zato pozdravlja Belo knjigo o športu kot prispevek Komisije k spodbujanju športa kot izobraževalnega, zdravstvenega, družbenega in gospodarskopolitičnega pojava, ki pomembno prispeva k strateškima ciljema solidarnosti in blaginje Evropske unije;

| — | vendar zaskrbljeno ugotavlja, da cilji, ki jih Komisija navaja v Beli knjigi o športu, vsebujejo jasno vidne težnje po širjenju pristojnosti EU na področju športa, cilji teh teženj pa presegajo vsebine Izjave iz Nice in sedanje pogodbene določbe; |
| --- | --- |

—

vendar zaskrbljeno ugotavlja, da cilji, ki jih Komisija navaja v Beli knjigi o športu, vsebujejo jasno vidne težnje po širjenju pristojnosti EU na področju športa, cilji teh teženj pa presegajo vsebine Izjave iz Nice in sedanje pogodbene določbe;

| — | se strinja s Komisijo, da lahko strukturirani dialog z akterji na področju športa v okviru športnega foruma EU in v okviru tematskih razprav bistveno prispeva k evropski razpravi o športu. Odbor regij meni, da je potrebno, da se v skladu s svojo vlogo sam dejavno vključi v oblikovanje dialoga. |
| --- | --- |

—

se strinja s Komisijo, da lahko strukturirani dialog z akterji na področju športa v okviru športnega foruma EU in v okviru tematskih razprav bistveno prispeva k evropski razpravi o športu. Odbor regij meni, da je potrebno, da se v skladu s svojo vlogo sam dejavno vključi v oblikovanje dialoga.

| Poročevalka | : | Helma KUHN-THEIS (DE/EPP), poslanka posarskega deželnega zbora |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

Helma KUHN-THEIS (DE/EPP), poslanka posarskega deželnega zbora

Referenčni dokument

Bela knjiga o športu (predložila Komisija)

COM(2007) 391 konč. – SEK(2007) 932 – SEK(2007) 934 – SEK(2007) 935 – SEK(2007) 936

Politična priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | ugotavlja, da je šport sestavni del evropske družbe in vsakdanjega življenja mnogih državljank in državljanov; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je šport sestavni del evropske družbe in vsakdanjega življenja mnogih državljank in državljanov;

| 2. | potrjuje, da šport spodbuja zdravje in prispeva k preprečevanju bolezni – predvsem tistih, ki nastanejo zaradi pomanjkanja gibanja in nepravilne prehrane; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da šport spodbuja zdravje in prispeva k preprečevanju bolezni – predvsem tistih, ki nastanejo zaradi pomanjkanja gibanja in nepravilne prehrane;

| 3. | poudarja, da šport celovito oblikuje mlajše generacije ter podpira vzgojni proces otrok in mladih v razvite, odgovorne in značajne osebnosti; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da šport celovito oblikuje mlajše generacije ter podpira vzgojni proces otrok in mladih v razvite, odgovorne in značajne osebnosti;

| 4. | opozarja, da je šport pomembno sredstvo za spodbujanje vključevanja vseh skupin prebivalstva: druženje tujcev in domačinov, invalidnih in neinvalidnih oseb, mladih in starih je na malokaterem področju družbenega življenja tako lahko izvedljivo kot v športu; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je šport pomembno sredstvo za spodbujanje vključevanja vseh skupin prebivalstva: druženje tujcev in domačinov, invalidnih in neinvalidnih oseb, mladih in starih je na malokaterem področju družbenega življenja tako lahko izvedljivo kot v športu;

| 5. | meni, da je krepko in zdravo prebivalstvo – tako mladi kot starejši, moški in ženske – temelj in gonilo gospodarske rasti, konkurenčnosti in na splošno večje blaginje v Evropi ter da tako prispeva k doseganju ciljev lizbonske strategije; |
| --- | --- |

5.

meni, da je krepko in zdravo prebivalstvo – tako mladi kot starejši, moški in ženske – temelj in gonilo gospodarske rasti, konkurenčnosti in na splošno večje blaginje v Evropi ter da tako prispeva k doseganju ciljev lizbonske strategije;

| 6. | ugotavlja, da šport spodbuja delavnost posameznika in posreduje temeljne vrednote, kot so pravičnost, strpnost in solidarnost; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da šport spodbuja delavnost posameznika in posreduje temeljne vrednote, kot so pravičnost, strpnost in solidarnost;

| 7. | zato pozdravlja Belo knjigo o športu kot prispevek Komisije k spodbujanju športa kot izobraževalnega, zdravstvenega, družbenega in gospodarskopolitičnega pojava, ki pomembno prispeva k strateškima ciljema solidarnosti in blaginje Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

zato pozdravlja Belo knjigo o športu kot prispevek Komisije k spodbujanju športa kot izobraževalnega, zdravstvenega, družbenega in gospodarskopolitičnega pojava, ki pomembno prispeva k strateškima ciljema solidarnosti in blaginje Evropske unije;

| 8. | meni, da se šport v evropski družbi sooča tudi z novimi nevarnostmi in izzivi evropske družbe, kot so gospodarski pritiski, izkoriščanje mladih športnikov, doping, rasizem, nasilje, korupcija in pranje denarja; |
| --- | --- |

8.

meni, da se šport v evropski družbi sooča tudi z novimi nevarnostmi in izzivi evropske družbe, kot so gospodarski pritiski, izkoriščanje mladih športnikov, doping, rasizem, nasilje, korupcija in pranje denarja;

| 9. | vendar zaskrbljeno ugotavlja, da cilji, ki jih Komisija navaja v Beli knjigi o športu, vsebujejo jasno vidne težnje po širjenju pristojnosti EU na področju športa, cilji teh teženj pa presegajo vsebine Izjave iz Nice in sedanje pogodbene določbe. Avtonomije športnih organizacij in pristojnosti držav članic ter regionalnih in lokalnih oblasti ne bi smeli postavljati pod vprašaj. Zato posebej poudarja, da so pristojnosti Skupnosti na področju športa omejene; |
| --- | --- |

9.

vendar zaskrbljeno ugotavlja, da cilji, ki jih Komisija navaja v Beli knjigi o športu, vsebujejo jasno vidne težnje po širjenju pristojnosti EU na področju športa, cilji teh teženj pa presegajo vsebine Izjave iz Nice in sedanje pogodbene določbe. Avtonomije športnih organizacij in pristojnosti držav članic ter regionalnih in lokalnih oblasti ne bi smeli postavljati pod vprašaj. Zato posebej poudarja, da so pristojnosti Skupnosti na področju športa omejene;

| 10. | bi bil ob upoštevanju navedenega vendarle zadovoljen, če bi Komisija s podpornimi, usklajevalnimi in dopolnilnimi ukrepi brez poseganja v avtonomijo in pristojnost držav članic in športnih organizacij pomagala športu v državah članicah in spodbudila njegove socialne, vzgojne, zdravstvene in kulturne vrednote; |
| --- | --- |

10.

bi bil ob upoštevanju navedenega vendarle zadovoljen, če bi Komisija s podpornimi, usklajevalnimi in dopolnilnimi ukrepi brez poseganja v avtonomijo in pristojnost držav članic in športnih organizacij pomagala športu v državah članicah in spodbudila njegove socialne, vzgojne, zdravstvene in kulturne vrednote;

| 11. | predlaga, da se v proračunu EU za leto 2009 predvidi proračunska postavka za pripravljalne ukrepe in pilotne projekte za izvajanje Bele knjige o športu, saj do leta 2011 ne bo mogoče izvajati samostojnega podpornega programa EU; poleg tega predlaga, naj se široko razširjajo informacije o sedanjih in prihodnjih možnostih za natečaje, dostopne športu; |
| --- | --- |

11.

predlaga, da se v proračunu EU za leto 2009 predvidi proračunska postavka za pripravljalne ukrepe in pilotne projekte za izvajanje Bele knjige o športu, saj do leta 2011 ne bo mogoče izvajati samostojnega podpornega programa EU; poleg tega predlaga, naj se široko razširjajo informacije o sedanjih in prihodnjih možnostih za natečaje, dostopne športu;

| 12. | podpira intenzivnejše vključevanje športa v politike in podporne programe EU kot doslej. Po mnenju Odbora regij je vključitev športa v Pogodbo o spremembi Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zadostna pravna podlaga za to, da se ga v prihodnjem obdobju podpore po letu 2013 izrecno upošteva pri podpornih, usklajevalnih in dopolnilnih ukrepih; |
| --- | --- |

12.

podpira intenzivnejše vključevanje športa v politike in podporne programe EU kot doslej. Po mnenju Odbora regij je vključitev športa v Pogodbo o spremembi Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zadostna pravna podlaga za to, da se ga v prihodnjem obdobju podpore po letu 2013 izrecno upošteva pri podpornih, usklajevalnih in dopolnilnih ukrepih;

| 13. | prosi svoje člane, da zahteve iz Bele knjige o športu v zvezi z vključitvijo športa v izvajanje podpornih instrumentov EU iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja podprejo na regionalni ravni; |
| --- | --- |

13.

prosi svoje člane, da zahteve iz Bele knjige o športu v zvezi z vključitvijo športa v izvajanje podpornih instrumentov EU iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja podprejo na regionalni ravni;

| 14. | izraža zadovoljstvo, da Bela knjiga o športu vključevanje športa v druga politična področja opredeljuje kot eno glavnih nalog, in poziva Komisijo, da redno poroča o njenem izvajanju. |
| --- | --- |

14.

izraža zadovoljstvo, da Bela knjiga o športu vključevanje športa v druga politična področja opredeljuje kot eno glavnih nalog, in poziva Komisijo, da redno poroča o njenem izvajanju.

V zvezi s spodbujanjem javnega zdravja s fizično aktivnostjo

ODBOR REGIJ

| 15. | meni, da je Komisija prepoznala problem in da s svojima dopolnjujočima se belima knjigama o športu ter o strategiji za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo mednarodno opozarja na potrebo po ukrepanju in predlaga možne rešitve; |
| --- | --- |

15.

meni, da je Komisija prepoznala problem in da s svojima dopolnjujočima se belima knjigama o športu ter o strategiji za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo mednarodno opozarja na potrebo po ukrepanju in predlaga možne rešitve;

| 16. | meni, da je sodelovanje športnih organizacij pri izboljšanju javnega zdravja s pomočjo telesne dejavnosti samoumevno, saj športne organizacije v klubih in društvih dosežejo veliko ciljno skupino. Odbor zagovarja namen Komisije, da bi bolj kot doslej idejno in finančno spodbujala vzpostavljanje mrež za izmenjavo izkušenj zlasti v zvezi z najboljšimi praksami, ki so se izkazale pri mladih, in s posebnim poudarkom na množičnem športu; poleg tega poudarja pomen sodelovanja med sektorji na tem področju, saj lahko skupno delovanje na ravni Skupnosti koristi nacionalnim vladnim strukturam, ki so razdeljene na več sektorjev (šport, zdravje, izobraževanje); |
| --- | --- |

16.

meni, da je sodelovanje športnih organizacij pri izboljšanju javnega zdravja s pomočjo telesne dejavnosti samoumevno, saj športne organizacije v klubih in društvih dosežejo veliko ciljno skupino. Odbor zagovarja namen Komisije, da bi bolj kot doslej idejno in finančno spodbujala vzpostavljanje mrež za izmenjavo izkušenj zlasti v zvezi z najboljšimi praksami, ki so se izkazale pri mladih, in s posebnim poudarkom na množičnem športu; poleg tega poudarja pomen sodelovanja med sektorji na tem področju, saj lahko skupno delovanje na ravni Skupnosti koristi nacionalnim vladnim strukturam, ki so razdeljene na več sektorjev (šport, zdravje, izobraževanje);

| 17. | hkrati želi Komisijo spodbuditi, naj poveča vrednost spontanega in neorganiziranega športa in se zavzame za to, da bodo športne organizacije in državne oblasti oblikovale najboljše možne pogoje za razvoj teh dejavnosti. |
| --- | --- |

17.

hkrati želi Komisijo spodbuditi, naj poveča vrednost spontanega in neorganiziranega športa in se zavzame za to, da bodo športne organizacije in državne oblasti oblikovale najboljše možne pogoje za razvoj teh dejavnosti.

V zvezi z združitvijo moči v boju proti dopingu

ODBOR REGIJ

| 18. | meni, da pričakovanja, ki pretežno temeljijo na komercialni in družbeni osnovi in nimajo ustreznih etičnih temeljev, tudi na drugih življenjskih področjih skrivajo veliko nevarnost za uporabo nedovoljenih sredstev za povečanje učinkovitosti; |
| --- | --- |

18.

meni, da pričakovanja, ki pretežno temeljijo na komercialni in družbeni osnovi in nimajo ustreznih etičnih temeljev, tudi na drugih življenjskih področjih skrivajo veliko nevarnost za uporabo nedovoljenih sredstev za povečanje učinkovitosti;

| 19. | ugotavlja, da doping resno škoduje duhu poštene igre v športu in podobi športa ter ogroža zdravje posameznika. Prav tako povzroča izgubo motivacije pri drugih športnikih; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da doping resno škoduje duhu poštene igre v športu in podobi športa ter ogroža zdravje posameznika. Prav tako povzroča izgubo motivacije pri drugih športnikih;

| 20. | meni, da družba pri športnih dosežkih nima visokih pričakovanj le do profesionalnih športnikov. Tudi v amaterskem športu, ki je predhodnik profesionalnega, in pri spodbujanju mladih se je zato nevarnost spremljajočega dopinga do danes zelo povečala; |
| --- | --- |

20.

meni, da družba pri športnih dosežkih nima visokih pričakovanj le do profesionalnih športnikov. Tudi v amaterskem športu, ki je predhodnik profesionalnega, in pri spodbujanju mladih se je zato nevarnost spremljajočega dopinga do danes zelo povečala;

| 21. | meni, da bo zaveze za šport brez dopinga mogoče uresničiti le z učinkovitimi kontrolami dopinga. Zato si je treba za boj proti dopingu prizadevati po vsej EU in po vsem svetu; |
| --- | --- |

21.

meni, da bo zaveze za šport brez dopinga mogoče uresničiti le z učinkovitimi kontrolami dopinga. Zato si je treba za boj proti dopingu prizadevati po vsej EU in po vsem svetu;

| 22. | priporoča bolje usklajen pristop k boju proti dopingu v EU; pri tem bi bilo treba upoštevati konvencijo Unesca o dopingu v športu in potrebo po strokovno dejansko neodvisni instituciji za nadzor proti dopingu; |
| --- | --- |

22.

priporoča bolje usklajen pristop k boju proti dopingu v EU; pri tem bi bilo treba upoštevati konvencijo Unesca o dopingu v športu in potrebo po strokovno dejansko neodvisni instituciji za nadzor proti dopingu;

| 23. | meni, da so lokalne in regionalne oblasti in organizacije posebej primerne, da s pomočjo informativnih kampanj o dopingu pritegnejo potrebno pozornost šol, športnih društev in športnega področja nasploh, ter tako širijo znanje o tej temi. Odbor jih k temu poziva ter potrjuje in krepi svoj namen, da bi na lokalni in regionalni ravni spremljal in podpiral take dejavnosti. |
| --- | --- |

23.

meni, da so lokalne in regionalne oblasti in organizacije posebej primerne, da s pomočjo informativnih kampanj o dopingu pritegnejo potrebno pozornost šol, športnih društev in športnega področja nasploh, ter tako širijo znanje o tej temi. Odbor jih k temu poziva ter potrjuje in krepi svoj namen, da bi na lokalni in regionalni ravni spremljal in podpiral take dejavnosti.

V zvezi s spodbujanjem vloge športa na področju izobraževanja in usposabljanja

ODBOR REGIJ

| 24. | pozdravlja in zagovarja podporo in spodbujanje športa in telesnega gibanja s pomočjo različnih političnih pobud Komisije ter podelitvijo ustreznega znaka šolam, ki si posebej prizadevajo za razvoj telesnih dejavnosti, ter športnim društvom, ki prav posebej skrbijo za kakovost svoje ponudbe; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja in zagovarja podporo in spodbujanje športa in telesnega gibanja s pomočjo različnih političnih pobud Komisije ter podelitvijo ustreznega znaka šolam, ki si posebej prizadevajo za razvoj telesnih dejavnosti, ter športnim društvom, ki prav posebej skrbijo za kakovost svoje ponudbe;

| 25. | poudarja posebni pomen gibanja, igre in športa v predšolskem obdobju za psihični, fizični, kognitivni in socialni razvoj otrok in mladih kot nepogrešljivih elementov celovitega vzgojnega in izobraževalnega procesa. Zato poziva Komisijo, naj da predšolski fizični dejavnosti poseben pomen; |
| --- | --- |

25.

poudarja posebni pomen gibanja, igre in športa v predšolskem obdobju za psihični, fizični, kognitivni in socialni razvoj otrok in mladih kot nepogrešljivih elementov celovitega vzgojnega in izobraževalnega procesa. Zato poziva Komisijo, naj da predšolski fizični dejavnosti poseben pomen;

| 26. | vendar opozarja, da je treba pri vseh podpornih, usklajevalnih in dopolnilnih ukrepih Komisije na področju izobraževanja in športa upoštevati pristojnosti držav članic oz. v državah članicah pristojnih podnacionalnih ravni. |
| --- | --- |

26.

vendar opozarja, da je treba pri vseh podpornih, usklajevalnih in dopolnilnih ukrepih Komisije na področju izobraževanja in športa upoštevati pristojnosti držav članic oz. v državah članicah pristojnih podnacionalnih ravni.

V zvezi s spodbujanjem prostovoljnega dela in aktivnega državljanstva skozi šport

ODBOR REGIJ

| 27. | poudarja posebni pomen prostovoljnega dela in poziva Komisijo, naj že od vsega začetka upošteva prostovoljstvo v športu. Poleg tega opozarja na nevarnost, da bi šport obravnavali kot čisto gospodarsko dejavnost, saj to ne bi primerno odražalo celotne podobe športa. Profesionalni šport predstavlja le delček celotnega športnega gibanja, kar je v Beli knjigi o športu premalo izraženo; |
| --- | --- |

27.

poudarja posebni pomen prostovoljnega dela in poziva Komisijo, naj že od vsega začetka upošteva prostovoljstvo v športu. Poleg tega opozarja na nevarnost, da bi šport obravnavali kot čisto gospodarsko dejavnost, saj to ne bi primerno odražalo celotne podobe športa. Profesionalni šport predstavlja le delček celotnega športnega gibanja, kar je v Beli knjigi o športu premalo izraženo;

| 28. | meni, da je prizadevanje državljanov prav na področju športa neposredno povezano z razvojem skupnosti in je poleg športnih ciljev usmerjeno tudi v dosego socialnih ciljev in v razvoj občutka za skupnost; |
| --- | --- |

28.

meni, da je prizadevanje državljanov prav na področju športa neposredno povezano z razvojem skupnosti in je poleg športnih ciljev usmerjeno tudi v dosego socialnih ciljev in v razvoj občutka za skupnost;

| 29. | meni, da je v zvezi s spodbujanjem množičnega športa program Evropa za državljane ukrep, ki ga je vredno pozdraviti; |
| --- | --- |

29.

meni, da je v zvezi s spodbujanjem množičnega športa program Evropa za državljane ukrep, ki ga je vredno pozdraviti;

| 30. | v zvezi s programom Mladi v akciji podpira predlog Komisije o spodbujanju mladih k prostovoljnemu delu na področju športa; |
| --- | --- |

30.

v zvezi s programom Mladi v akciji podpira predlog Komisije o spodbujanju mladih k prostovoljnemu delu na področju športa;

| 31. | pozdravlja dejstvo, da bo Komisija naročila evropsko študijo o prostovoljnem delu na področju športa, saj bo to uporaben instrument za prihodnje oblikovanje nalog ter varno načrtovanje na področju prostovoljnega dela v športu. |
| --- | --- |

31.

pozdravlja dejstvo, da bo Komisija naročila evropsko študijo o prostovoljnem delu na področju športa, saj bo to uporaben instrument za prihodnje oblikovanje nalog ter varno načrtovanje na področju prostovoljnega dela v športu.

V zvezi z izkoriščanjem potenciala športa za socialno vključenost, integracijo in enake možnosti

ODBOR REGIJ

| 32. | meni, da je treba upoštevati posebno vlogo, ki jo ima šport za invalide; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba upoštevati posebno vlogo, ki jo ima šport za invalide;

| 33. | zato poziva države članice, lokalne in regionalne oblasti in športne organizacije, naj upoštevajo potrebe invalidov in zagotovijo, da bodo kraji in prostori za športne prireditve dostopni invalidom; |
| --- | --- |

33.

zato poziva države članice, lokalne in regionalne oblasti in športne organizacije, naj upoštevajo potrebe invalidov in zagotovijo, da bodo kraji in prostori za športne prireditve dostopni invalidom;

| 34. | meni, da je treba spodbujati usposabljanje trenerjev, prostovoljcev in osebja športnih društev in organizacij, da bodo lahko sprejeli invalide; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba spodbujati usposabljanje trenerjev, prostovoljcev in osebja športnih društev in organizacij, da bodo lahko sprejeli invalide;

| 35. | meni, da lahko starejši s športom čim dalj ohranjajo svoje telesne in duševne zmožnosti in ostanejo samostojni, da tako v kar največji meri živijo brez pomoči drugih. Biti in ostati mobilen pomeni, da starejši ohranjajo svoje socialne stike in da lahko sami odločajo o svoji udeležbi v družbenem življenju. K temu lahko usmerjeno prispevajo tudi športne ponudbe; |
| --- | --- |

35.

meni, da lahko starejši s športom čim dalj ohranjajo svoje telesne in duševne zmožnosti in ostanejo samostojni, da tako v kar največji meri živijo brez pomoči drugih. Biti in ostati mobilen pomeni, da starejši ohranjajo svoje socialne stike in da lahko sami odločajo o svoji udeležbi v družbenem življenju. K temu lahko usmerjeno prispevajo tudi športne ponudbe;

| 36. | se strinja, da naj države članice pri svojih načrtih za Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski sklad za vključevanje izkoriščajo moč vključevanja, ki jo ima šport. |
| --- | --- |

36.

se strinja, da naj države članice pri svojih načrtih za Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski sklad za vključevanje izkoriščajo moč vključevanja, ki jo ima šport.

V zvezi z boljšo zaščito in učinkovitejšim bojem proti rasizmu in nasilju

ODBOR REGIJ

| 37. | pozdravlja že obstoječa prizadevanja na nacionalni in mednarodni ravni, da bi z oblikovanjem centralnih informacijskih točk ter v sodelovanju med policijskimi organi in športnimi združenji preprečevali nasilne in rasistične izgrede na področju športa; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja že obstoječa prizadevanja na nacionalni in mednarodni ravni, da bi z oblikovanjem centralnih informacijskih točk ter v sodelovanju med policijskimi organi in športnimi združenji preprečevali nasilne in rasistične izgrede na področju športa;

| 38. | ugotavlja, da je svetovno prvenstvo v nogometu leta 2006 v Nemčiji pokazalo, da je tako sodelovanje učinkovito in da je že privedlo do dobrih rezultatov. |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da je svetovno prvenstvo v nogometu leta 2006 v Nemčiji pokazalo, da je tako sodelovanje učinkovito in da je že privedlo do dobrih rezultatov.

V zvezi s širjenjem naših vrednot v drugih delih sveta

ODBOR REGIJ

| 39. | poziva Komisijo, naj močneje spodbuja šport kot instrument svoje razvojne politike; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj močneje spodbuja šport kot instrument svoje razvojne politike;

| 40. | zato predlaga, naj se izkušnje in spoznanja Združenih narodov in držav članic iz Mednarodnega leta športa in telesne vzgoje kot sredstva za spodbujanje izobraževanja, zdravja, razvoja in miru 2005 izkoristijo in morebiti še naprej uporabljajo v sedanjih projektih in ukrepih; |
| --- | --- |

40.

zato predlaga, naj se izkušnje in spoznanja Združenih narodov in držav članic iz Mednarodnega leta športa in telesne vzgoje kot sredstva za spodbujanje izobraževanja, zdravja, razvoja in miru 2005 izkoristijo in morebiti še naprej uporabljajo v sedanjih projektih in ukrepih;

| 41. | med vidiki subsidiarnosti ne vidi potrebe po enotni ureditvi priseljevanja športnikov iz tretjih držav po vsej EU ali potrebe, da bi bilo priseljevanje teh športnikov predmet ustreznih krožnih migracijskih mehanizmov. Za priseljevanje športnic in športnikov bodo zato še naprej odgovorne države članice. |
| --- | --- |

41.

med vidiki subsidiarnosti ne vidi potrebe po enotni ureditvi priseljevanja športnikov iz tretjih držav po vsej EU ali potrebe, da bi bilo priseljevanje teh športnikov predmet ustreznih krožnih migracijskih mehanizmov. Za priseljevanje športnic in športnikov bodo zato še naprej odgovorne države članice.

V zvezi s podporo trajnostnemu razvoju

ODBOR REGIJ

| 42. | zagovarja, naj evropski organizatorji in prireditelji športnih prireditev opredelijo okoljske cilje; zagovarja tudi zahtevo Komisije po udeležbi v sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojanje (EMAS) oz. sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje ter njegovo promoviranje na velikih športnih prireditvah; |
| --- | --- |

42.

zagovarja, naj evropski organizatorji in prireditelji športnih prireditev opredelijo okoljske cilje; zagovarja tudi zahtevo Komisije po udeležbi v sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojanje (EMAS) oz. sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje ter njegovo promoviranje na velikih športnih prireditvah;

| 43. | pozdravlja predlog Komisije, da bi se šport upošteval kot del novega programa LIFE+. |
| --- | --- |

43.

pozdravlja predlog Komisije, da bi se šport upošteval kot del novega programa LIFE+.

V zvezi z ekonomskim vidikom športa

ODBOR REGIJ

| 44. | opozarja, da se gospodarska moč športa za turizem ne kaže le pri večjih športnih prireditvah, temveč da tudi aktivni šport v okviru turizma za sprostitev veliko prispeva k regionalnemu razvoju in posebej k strukturnim spremembam. Strateški koncepti regij imajo pri tem velik delež. Zato bi morala Komisija še naprej podpirati prizadevanja regij, da bi svoj strukturni razvoj pospešile z ukrepi, prilagojenimi regionalnim potrebam; spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj del strukturnih skladov, s katerim razpolagajo, vložijo tudi v športne in rekreacijske objekte. |
| --- | --- |

44.

opozarja, da se gospodarska moč športa za turizem ne kaže le pri večjih športnih prireditvah, temveč da tudi aktivni šport v okviru turizma za sprostitev veliko prispeva k regionalnemu razvoju in posebej k strukturnim spremembam. Strateški koncepti regij imajo pri tem velik delež. Zato bi morala Komisija še naprej podpirati prizadevanja regij, da bi svoj strukturni razvoj pospešile z ukrepi, prilagojenimi regionalnim potrebam; spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj del strukturnih skladov, s katerim razpolagajo, vložijo tudi v športne in rekreacijske objekte.

V zvezi s prehodom na športno politiko, ki temelji na dokazih

ODBOR REGIJ

| 45. | je zaskrbljen zaradi izražene želje po boljši podatkovni podlagi, ne da bi Komisija z državami članicami in evropskimi regijami uskladila stališče o ciljih takega ukrepa; |
| --- | --- |

45.

je zaskrbljen zaradi izražene želje po boljši podatkovni podlagi, ne da bi Komisija z državami članicami in evropskimi regijami uskladila stališče o ciljih takega ukrepa;

| 46. | opozarja, da bi dodatno pripravljanje statistik o športu in statistik, povezanih s športom, ki je samo sebi namen in ni resnično potrebno, da bi dokazali koristnost športa, povzročilo dodatno administrativno obremenitev, ki bi se ji bilo treba zaradi prizadevanj za zmanjšanje birokracije tudi na evropski ravni nujno izogniti; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da bi dodatno pripravljanje statistik o športu in statistik, povezanih s športom, ki je samo sebi namen in ni resnično potrebno, da bi dokazali koristnost športa, povzročilo dodatno administrativno obremenitev, ki bi se ji bilo treba zaradi prizadevanj za zmanjšanje birokracije tudi na evropski ravni nujno izogniti;

| 47. | zato poziva Komisijo, naj okrepi dialog z državami članicami in zlasti tudi z regijami, da se bo že pri prvem koraku sporazumela o ciljih take nove podatkovne podlage. Cilj mora biti čim večje zmanjšanje upravne obremenitve, povezane s pripravo statistik; |
| --- | --- |

47.

zato poziva Komisijo, naj okrepi dialog z državami članicami in zlasti tudi z regijami, da se bo že pri prvem koraku sporazumela o ciljih take nove podatkovne podlage. Cilj mora biti čim večje zmanjšanje upravne obremenitve, povezane s pripravo statistik;

| 48. | se je seznanil, da bo Komisija naročila študijo o oceni neposrednega in posrednega prispevka športa k lizbonski agendi. Toda sprašuje se, ali zaradi pomanjkljive podatkovne podlage ni omejena znanstveno podprta ocena prispevka športa k lizbonski agendi. Odbor regij poziva Komisijo, naj ga obvesti o rezultatih študije. |
| --- | --- |

48.

se je seznanil, da bo Komisija naročila študijo o oceni neposrednega in posrednega prispevka športa k lizbonski agendi. Toda sprašuje se, ali zaradi pomanjkljive podatkovne podlage ni omejena znanstveno podprta ocena prispevka športa k lizbonski agendi. Odbor regij poziva Komisijo, naj ga obvesti o rezultatih študije.

V zvezi z boljšo zagotovitvijo javne podpore za šport

ODBOR REGIJ

| 49. | ocenjuje modele trajnostnega financiranja za dolgoročno podporo športnim organizacijam kot nenadomestljivo podlago za spodbujanje športa v državah članicah; |
| --- | --- |

49.

ocenjuje modele trajnostnega financiranja za dolgoročno podporo športnim organizacijam kot nenadomestljivo podlago za spodbujanje športa v državah članicah;

| 50. | meni, da je državna podpora množičnega športa nujno potrebna, in opozarja, da se v številnih državah članicah šport v veliki meri financira iz neposrednih ali posrednih prispevkov (davkov in prispevkov) državnih ali državno dovoljenih loterij in športnih stav; |
| --- | --- |

50.

meni, da je državna podpora množičnega športa nujno potrebna, in opozarja, da se v številnih državah članicah šport v veliki meri financira iz neposrednih ali posrednih prispevkov (davkov in prispevkov) državnih ali državno dovoljenih loterij in športnih stav;

| 51. | v tem smislu poudarja, da so sedanji državni monopoli na področju iger na srečo in športnih stav, ki izhajajo iz splošnega interesa, kot je preprečevanje odvisnosti od igranja in vzdrževanje javnega reda, in te cilje tudi dosledno izpolnjujejo, po ustaljeni sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti v skladu z evropskim pravom. Odbor meni, da je v teh primerih smiselno, da se denar iz načeloma nezaželenih iger na srečo porabi v splošno koristne namene (npr. v športu); |
| --- | --- |

51.

v tem smislu poudarja, da so sedanji državni monopoli na področju iger na srečo in športnih stav, ki izhajajo iz splošnega interesa, kot je preprečevanje odvisnosti od igranja in vzdrževanje javnega reda, in te cilje tudi dosledno izpolnjujejo, po ustaljeni sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti v skladu z evropskim pravom. Odbor meni, da je v teh primerih smiselno, da se denar iz načeloma nezaželenih iger na srečo porabi v splošno koristne namene (npr. v športu);

| 52. | izraža zadovoljstvo, da bo Evropska komisija naročila neodvisno študijo o financiranju množičnega športa v državah članicah, in poziva Komisijo, naj počaka na rezultate te študije, preden sprejme politične odločitve, ki bi lahko ogrozile državno podporo množičnemu športu; |
| --- | --- |

52.

izraža zadovoljstvo, da bo Evropska komisija naročila neodvisno študijo o financiranju množičnega športa v državah članicah, in poziva Komisijo, naj počaka na rezultate te študije, preden sprejme politične odločitve, ki bi lahko ogrozile državno podporo množičnemu športu;

| 53. | priporoča Komisiji, naj opozori, da bi bilo treba razviti natančne metode, z namenom ugotoviti vpliv državne podpore športu. Nacionalni, regionalni in lokalni ukrepi so različno strukturirani. Na podlagi študij in primerjav je treba oceniti, kakšen pomen imajo državni podporni ukrepi za razvoj športa; |
| --- | --- |

53.

priporoča Komisiji, naj opozori, da bi bilo treba razviti natančne metode, z namenom ugotoviti vpliv državne podpore športu. Nacionalni, regionalni in lokalni ukrepi so različno strukturirani. Na podlagi študij in primerjav je treba oceniti, kakšen pomen imajo državni podporni ukrepi za razvoj športa;

| 54. | podpira Komisijo v njeni želji, da bi si prizadevala za ohranitev sedanjih možnosti za nižje stopnje DDV na področju športa. |
| --- | --- |

54.

podpira Komisijo v njeni želji, da bi si prizadevala za ohranitev sedanjih možnosti za nižje stopnje DDV na področju športa.

V zvezi z organizacijo športa

ODBOR REGIJ

| 55. | tako kot Komisija priznava avtonomijo športnih organizacij in reprezentativnih struktur in v Beli knjigi o športu pogreša poudarek pomena take avtonomije, kot je predstavljena in kot je bila sprejeta v izjavi iz Nice. |
| --- | --- |

55.

tako kot Komisija priznava avtonomijo športnih organizacij in reprezentativnih struktur in v Beli knjigi o športu pogreša poudarek pomena take avtonomije, kot je predstavljena in kot je bila sprejeta v izjavi iz Nice.

V zvezi s posebnostmi športa

ODBOR REGIJ

| 56. | vidi v posebnostih športa temeljno in bistveno lastnost športa in v tem smislu v Beli knjigi o športu pogreša jasne izjave o tem. Skrbi ga, da v prizadevanjih za upoštevanje posebnosti športa obravnava posameznih primerov z vidika športnih organizacij ne bo zadovoljiva in da bo še povečala sedanjo pravno negotovost. |
| --- | --- |

56.

vidi v posebnostih športa temeljno in bistveno lastnost športa in v tem smislu v Beli knjigi o športu pogreša jasne izjave o tem. Skrbi ga, da v prizadevanjih za upoštevanje posebnosti športa obravnava posameznih primerov z vidika športnih organizacij ne bo zadovoljiva in da bo še povečala sedanjo pravno negotovost.

V zvezi s prostim gibanjem in narodnostjo

ODBOR REGIJ

| 57. | meni, da so primeri omejene in sorazmerne omejitve prostega gibanja, navedeni v Beli knjigi o športu, smiselni, imajo svoj cilj in so zaradi posebnosti športa potrebni. |
| --- | --- |

57.

meni, da so primeri omejene in sorazmerne omejitve prostega gibanja, navedeni v Beli knjigi o športu, smiselni, imajo svoj cilj in so zaradi posebnosti športa potrebni.

V zvezi s prestopi

ODBOR REGIJ

| 58. | meni, da so pravila o prestopu nujna za zagotovitev konkurenčnega ravnovesja med športnimi društvi. |
| --- | --- |

58.

meni, da so pravila o prestopu nujna za zagotovitev konkurenčnega ravnovesja med športnimi društvi.

V zvezi z zastopniki igralcev

ODBOR REGIJ

| 59. | izraža zadovoljstvo, da bo Komisija izvedla oceno vplivov za zagotovitev jasnega pregleda dejavnosti zastopnikov igralcev v EU; |
| --- | --- |

59.

izraža zadovoljstvo, da bo Komisija izvedla oceno vplivov za zagotovitev jasnega pregleda dejavnosti zastopnikov igralcev v EU;

| 60. | za primer, da bodo potrebni ukrepi na ravni EU, predlaga, da se državni in klubski ukrepi uskladijo skupaj z mednarodnimi združenji. |
| --- | --- |

60.

za primer, da bodo potrebni ukrepi na ravni EU, predlaga, da se državni in klubski ukrepi uskladijo skupaj z mednarodnimi združenji.

V zvezi z zaščito mladoletnikov

ODBOR REGIJ

| 61. | poziva Komisijo, naj sodelovanju z državami članicami in športnimi organizacijami pri zaščiti mladih, predlagani v Beli knjigi o športu, nameni veliko prednost. |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj sodelovanju z državami članicami in športnimi organizacijami pri zaščiti mladih, predlagani v Beli knjigi o športu, nameni veliko prednost.

V zvezi s korupcijo, pranjem denarja in drugimi oblikami finančnega kriminala

ODBOR REGIJ

| 62. | pozdravlja namen Komisije, da podpre organe za zatiranje korupcije in še naprej spremlja izvajanje zakonodaje EU za boj proti pranju denarja na področju športa. |
| --- | --- |

62.

pozdravlja namen Komisije, da podpre organe za zatiranje korupcije in še naprej spremlja izvajanje zakonodaje EU za boj proti pranju denarja na področju športa.

V zvezi s sistemom dodeljevanja licenc klubom

ODBOR REGIJ

| 63. | se strinja, da se sisteme za dodeljevanje licenc razvija kot samostojno nalogo športnih organizacij, pod pogojem, da so usklajeni s predpisi o konkurenci in notranjem trgu. |
| --- | --- |

63.

se strinja, da se sisteme za dodeljevanje licenc razvija kot samostojno nalogo športnih organizacij, pod pogojem, da so usklajeni s predpisi o konkurenci in notranjem trgu.

V zvezi z mediji

ODBOR REGIJ

| 64. | izraža zadovoljstvo, da bo Komisija bo še naprej podpirala pravico do informacij in širokega dostopa državljanov do prenosa športnih prireditev; |
| --- | --- |

64.

izraža zadovoljstvo, da bo Komisija bo še naprej podpirala pravico do informacij in širokega dostopa državljanov do prenosa športnih prireditev;

| 65. | zato meni, da so sedanje evropske ureditve kratkega poročanja pomembno sredstvo za zagotovitev prostega pretoka informacij in raznolikosti mnenj, ki se je obneslo; |
| --- | --- |

65.

zato meni, da so sedanje evropske ureditve kratkega poročanja pomembno sredstvo za zagotovitev prostega pretoka informacij in raznolikosti mnenj, ki se je obneslo;

| 66. | zato se zavzema za to, da se pri naslednjih ocenah evropskega pravnega okvira za avdiovizualne medije preveri, ali in v kakšni meri je primerno razširiti pravico do kratkega poročanja tudi na druge vrste medijev, npr. radio; |
| --- | --- |

66.

zato se zavzema za to, da se pri naslednjih ocenah evropskega pravnega okvira za avdiovizualne medije preveri, ali in v kakšni meri je primerno razširiti pravico do kratkega poročanja tudi na druge vrste medijev, npr. radio;

| 67. | poudarja svojo podporo sistemu javne radiotelevizije, ki ima funkcijo zagotavljanja raznolikosti. Javna radiotelevizija mora zaradi svoje odgovornosti kot gospodarsko neodvisna javna storitev svoj publicistični uspeh iskati prav na področju poročanja o manj znanih vrstah športa, tj. tudi izven meja poročanja o dogodkih, zanimivih za množice. |
| --- | --- |

67.

poudarja svojo podporo sistemu javne radiotelevizije, ki ima funkcijo zagotavljanja raznolikosti. Javna radiotelevizija mora zaradi svoje odgovornosti kot gospodarsko neodvisna javna storitev svoj publicistični uspeh iskati prav na področju poročanja o manj znanih vrstah športa, tj. tudi izven meja poročanja o dogodkih, zanimivih za množice.

V zvezi s strukturiranim dialogom

ODBOR REGIJ

| 68. | se strinja s Komisijo, da lahko strukturirani dialog z akterji na področju športa v okviru športnega foruma EU in v okviru tematskih razprav bistveno prispeva k evropski razpravi o športu. Odbor regij meni, da je potrebno, da se v skladu s svojo vlogo sam dejavno vključi v oblikovanje dialoga; v tem smislu opozarja zlasti na to, da je potreben forum za predstavnike različnih vrst športa in predstavnike lastnikov javnih športnih stadionov, da bi se dogovorili o sedanji in prihodnji potrebi po športnih stadionih in igriščih. Odbor upa, da bo Komisija za to uporabila strukturirani dialog; |
| --- | --- |

68.

se strinja s Komisijo, da lahko strukturirani dialog z akterji na področju športa v okviru športnega foruma EU in v okviru tematskih razprav bistveno prispeva k evropski razpravi o športu. Odbor regij meni, da je potrebno, da se v skladu s svojo vlogo sam dejavno vključi v oblikovanje dialoga; v tem smislu opozarja zlasti na to, da je potreben forum za predstavnike različnih vrst športa in predstavnike lastnikov javnih športnih stadionov, da bi se dogovorili o sedanji in prihodnji potrebi po športnih stadionih in igriščih. Odbor upa, da bo Komisija za to uporabila strukturirani dialog;

| 69. | spodbuja organiziranje strokovnih seminarjev, da bi tako evropske športne organizacije obveščali in seznanjali z uporabo pravnega reda EU; |
| --- | --- |

69.

spodbuja organiziranje strokovnih seminarjev, da bi tako evropske športne organizacije obveščali in seznanjali z uporabo pravnega reda EU;

| 70. | predlaga organizacijo konferenc o športu in regionalnem razvoju, ki bi prikazale pozitiven vpliv športa na regionalni razvoj in pokazale postopke, ki so lahko za vzor; |
| --- | --- |

70.

predlaga organizacijo konferenc o športu in regionalnem razvoju, ki bi prikazale pozitiven vpliv športa na regionalni razvoj in pokazale postopke, ki so lahko za vzor;

| 71. | poziva Komisijo, naj spodbuja in trajnostno podpira razvoj čezmejnih medregionalnih društev in projektov (npr. evropsko medregionalno sodelovanje na področju športa v veliki regiji SaarLorLux, tj. Posarja, Lorene in Luksemburga); |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj spodbuja in trajnostno podpira razvoj čezmejnih medregionalnih društev in projektov (npr. evropsko medregionalno sodelovanje na področju športa v veliki regiji SaarLorLux, tj. Posarja, Lorene in Luksemburga);

V zvezi s sodelovanjem z državami članicami

ODBOR REGIJ

| 72. | meni, da je treba športno gibanje zunaj državnega okvira, podobno kot v Svetu Evrope, bolje vključiti v dialog med Evropsko komisijo in državami članicami; |
| --- | --- |

72.

meni, da je treba športno gibanje zunaj državnega okvira, podobno kot v Svetu Evrope, bolje vključiti v dialog med Evropsko komisijo in državami članicami;

| 73. | v tem smislu opozarja, da je treba v okviru sodelovanja upoštevati pristojnosti držav članic na področju športa. |
| --- | --- |

73.

v tem smislu opozarja, da je treba v okviru sodelovanja upoštevati pristojnosti držav članic na področju športa.

V Bruslju, 7. februarja 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/46 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/46

---

Mnenje Odbora regij – Sinergija Črnega morja – Nova pobuda za regionalno sodelovanje

(2008/C 105/10)

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja namen Komisije, da s pobudo sinergija Črnega morja poveča učinkovitost ukrepov za regionalni in lokalni razvoj. V ta namen naj bi izkoristili najboljše lokalne in regionalne prakse ter spodbujali njihovo razširjanje, izmenjavo in mrežno povezovanje; vendar hkrati meni, da bi lahko precej bolj poudarili pomen lokalnih in regionalnih oblasti za uspešno izvajanje te strategije; |
| --- | --- |

—

pozdravlja namen Komisije, da s pobudo sinergija Črnega morja poveča učinkovitost ukrepov za regionalni in lokalni razvoj. V ta namen naj bi izkoristili najboljše lokalne in regionalne prakse ter spodbujali njihovo razširjanje, izmenjavo in mrežno povezovanje; vendar hkrati meni, da bi lahko precej bolj poudarili pomen lokalnih in regionalnih oblasti za uspešno izvajanje te strategije;

| — | pozdravlja nedavni napredek širitvenega procesa ter pristop Bolgarije in Romunije k EU 1. januarja 2007, pa tudi pristopna pogajanja s Turčijo kot korake k demokratičnemu in stabilnemu razvoju črnomorske regije, ki zagotavljajo večjo stabilnost, varnost in blaginjo tako EU kot črnomorskih držav; |
| --- | --- |

—

pozdravlja nedavni napredek širitvenega procesa ter pristop Bolgarije in Romunije k EU 1. januarja 2007, pa tudi pristopna pogajanja s Turčijo kot korake k demokratičnemu in stabilnemu razvoju črnomorske regije, ki zagotavljajo večjo stabilnost, varnost in blaginjo tako EU kot črnomorskih držav;

| — | podpira oblikovanje „pomorske identitete“ črnomorske regije za vse udeležence različnih pomorskih dejavnosti. Potrebna so prizadevanja za obvladovanje okoljskih problemov in razvoj turizma, pri tem pa je treba podpreti tradicionalne kulture ter učinkoviteje ohranjati pomorsko kulturno in naravno dediščino; |
| --- | --- |

—

podpira oblikovanje „pomorske identitete“ črnomorske regije za vse udeležence različnih pomorskih dejavnosti. Potrebna so prizadevanja za obvladovanje okoljskih problemov in razvoj turizma, pri tem pa je treba podpreti tradicionalne kulture ter učinkoviteje ohranjati pomorsko kulturno in naravno dediščino;

| — | poziva Evropsko komisijo, naj okrepi vlogo prometa v okviru prihodnje pomorske politike, saj je prevoz ena najpomembnejših medsektorskih pomorskih dejavnosti; |
| --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, naj okrepi vlogo prometa v okviru prihodnje pomorske politike, saj je prevoz ena najpomembnejših medsektorskih pomorskih dejavnosti;

| — | poudarja pomen vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti črnomorske regije v pripravo okvira in izvajanje politik Skupnosti, ki so povezane z migracijami; pri tem se je treba osredotočiti na boljše upravljanje migracijskih tokov, da bi bili popolnoma zakoniti, hkrati pa bi bile v celoti zagotovljene človekove pravice in varnost državljanov, zlasti s pomočjo obsežnega in učinkovitega vzajemnega sodelovanja sil in organov, pristojnih za njihovo zaščito; |
| --- | --- |

—

poudarja pomen vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti črnomorske regije v pripravo okvira in izvajanje politik Skupnosti, ki so povezane z migracijami; pri tem se je treba osredotočiti na boljše upravljanje migracijskih tokov, da bi bili popolnoma zakoniti, hkrati pa bi bile v celoti zagotovljene človekove pravice in varnost državljanov, zlasti s pomočjo obsežnega in učinkovitega vzajemnega sodelovanja sil in organov, pristojnih za njihovo zaščito;

| — | izraža podporo nastajajoči črnomorski evroregiji, ki naj bi spodbujala sodelovanje na lokalni in regionalni ravni med državami v tej regiji ter podpirala demokratično stabilnost, dobro upravljanje in trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

—

izraža podporo nastajajoči črnomorski evroregiji, ki naj bi spodbujala sodelovanje na lokalni in regionalni ravni med državami v tej regiji ter podpirala demokratično stabilnost, dobro upravljanje in trajnostni razvoj.

| Poročevalec | : | Krasimir MIREV (BG/PES), župan mesta Targovište |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Krasimir MIREV (BG/PES), župan mesta Targovište

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Sinergija Črnega morja – nova pobuda za regionalno sodelovanje

COM(2007) 160 konč.

Politična priporočila

Splošna politična priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja namen Komisije, da s pobudo sinergija Črnega morja poveča učinkovitost ukrepov za regionalni in lokalni razvoj. V ta namen naj bi izkoristili najboljše lokalne in regionalne prakse ter spodbujali njihovo razširjanje, izmenjavo in mrežno povezovanje; vendar hkrati meni, da bi lahko precej bolj poudarili pomen lokalnih in regionalnih oblasti za uspešno izvajanje te strategije. Ti ukrepi, ki so politični instrumenti Skupnosti za posodobitev gospodarstva, večjo učinkovitost in približevanje Evropske unije državljanom, naj bi torej dobili novo spodbudo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja namen Komisije, da s pobudo sinergija Črnega morja poveča učinkovitost ukrepov za regionalni in lokalni razvoj. V ta namen naj bi izkoristili najboljše lokalne in regionalne prakse ter spodbujali njihovo razširjanje, izmenjavo in mrežno povezovanje; vendar hkrati meni, da bi lahko precej bolj poudarili pomen lokalnih in regionalnih oblasti za uspešno izvajanje te strategije. Ti ukrepi, ki so politični instrumenti Skupnosti za posodobitev gospodarstva, večjo učinkovitost in približevanje Evropske unije državljanom, naj bi torej dobili novo spodbudo;

| 2. | pozdravlja nedavni napredek širitvenega procesa ter pristop Bolgarije in Romunije k EU 1. januarja 2007, pa tudi pristopna pogajanja s Turčijo kot korake k demokratičnemu in stabilnemu razvoju črnomorske regije, ki zagotavljajo večjo stabilnost, varnost in blaginjo tako EU kot črnomorskih držav; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja nedavni napredek širitvenega procesa ter pristop Bolgarije in Romunije k EU 1. januarja 2007, pa tudi pristopna pogajanja s Turčijo kot korake k demokratičnemu in stabilnemu razvoju črnomorske regije, ki zagotavljajo večjo stabilnost, varnost in blaginjo tako EU kot črnomorskih držav;

| 3. | poudarja pomen regionalnega in lokalnega vidika širitvenega procesa in priznava odločilno vlogo regionalne in lokalne politike pri zagotavljanju notranje stabilnosti, ki je v celoti odvisna od osnovne demokracije; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen regionalnega in lokalnega vidika širitvenega procesa in priznava odločilno vlogo regionalne in lokalne politike pri zagotavljanju notranje stabilnosti, ki je v celoti odvisna od osnovne demokracije;

| 4. | poudarja podporo pristopnemu procesu, evropski sosedski politiki in strateškemu partnerstvu z Rusko federacijo ter poudarja svoja prizadevanja in prizadevanja drugih evropskih institucij za podporo partnerstva na območju Črnega morja po vzoru evro-mediteranskega partnerstva ter partnerstev na območju Baltskega in Severnega morja; |
| --- | --- |

4.

poudarja podporo pristopnemu procesu, evropski sosedski politiki in strateškemu partnerstvu z Rusko federacijo ter poudarja svoja prizadevanja in prizadevanja drugih evropskih institucij za podporo partnerstva na območju Črnega morja po vzoru evro-mediteranskega partnerstva ter partnerstev na območju Baltskega in Severnega morja;

| 5. | ugotavlja, da imajo regionalne in lokalne oblasti v črnomorski regiji odločilno vlogo na naslednjih področjih: proces prehoda v demokracijo in dobro upravljanje, krepitev upravnih zmogljivosti, utrditev miru, medkulturni in medverski dialog, migracija, boj proti kriminalu, energija, promet in načrtovanje infrastrukture ter urbanistično načrtovanje in razvoj podeželja, in poudarja tudi pozitivno vlogo, ki jo lahko ima sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti s civilno družbo na vseh področjih, ki so v interesu skupnosti; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da imajo regionalne in lokalne oblasti v črnomorski regiji odločilno vlogo na naslednjih področjih: proces prehoda v demokracijo in dobro upravljanje, krepitev upravnih zmogljivosti, utrditev miru, medkulturni in medverski dialog, migracija, boj proti kriminalu, energija, promet in načrtovanje infrastrukture ter urbanistično načrtovanje in razvoj podeželja, in poudarja tudi pozitivno vlogo, ki jo lahko ima sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti s civilno družbo na vseh področjih, ki so v interesu skupnosti;

| 6. | poudarja, da je pobuda sinergija Črnega morja neposredno povezana z institucionalno vlogo Odbora regij, zato je bistvenega pomena, da se izkoristijo njegove možnosti za delovanje in sodelovanje; poziva k vključitvi Odbora kot organa, ki zagotavlja enotno zastopanje regionalnih in lokalnih oblasti Evropske unije, v izvajanje pobude; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je pobuda sinergija Črnega morja neposredno povezana z institucionalno vlogo Odbora regij, zato je bistvenega pomena, da se izkoristijo njegove možnosti za delovanje in sodelovanje; poziva k vključitvi Odbora kot organa, ki zagotavlja enotno zastopanje regionalnih in lokalnih oblasti Evropske unije, v izvajanje pobude;

| 7. | se strinja z Evropsko komisijo, da med državami v črnomorski regiji kljub precejšnjim pozitivnim spremembam v zadnjih nekaj letih še obstajajo razlike v hitrosti gospodarskih reform in kakovosti upravljanja; |
| --- | --- |

7.

se strinja z Evropsko komisijo, da med državami v črnomorski regiji kljub precejšnjim pozitivnim spremembam v zadnjih nekaj letih še obstajajo razlike v hitrosti gospodarskih reform in kakovosti upravljanja;

| 8. | se zaveda, da namen Komisije ni predlagati nove strategije Črnega morja, temveč oblikovati glavne smernice EU za razvoj te regije, za učenje, sodelovanje in razširjanje najboljših praks na regionalni in lokalni ravni, na podlagi ozemeljskega sodelovanja ter s ciljem doseči lizbonske in göteborške cilje. Vendar pa Odbor meni, da je treba za uspeh te pobude v politiki okrepiti regionalno razsežnost. |
| --- | --- |

8.

se zaveda, da namen Komisije ni predlagati nove strategije Črnega morja, temveč oblikovati glavne smernice EU za razvoj te regije, za učenje, sodelovanje in razširjanje najboljših praks na regionalni in lokalni ravni, na podlagi ozemeljskega sodelovanja ter s ciljem doseči lizbonske in göteborške cilje. Vendar pa Odbor meni, da je treba za uspeh te pobude v politiki okrepiti regionalno razsežnost.

Okolje, promet, energetika in pomorska politika

ODBOR REGIJ

| 9. | opozarja na kritične okoljske razmere v črnomorski regiji, še posebej v delti Donave in drugih naravnih parkih tega območja, zlasti pa na vedno večjo evtrofikacijo (tj. povečana osnovna produktivnost katerega koli ekološkega sistema), ki negativno vpliva na biotsko raznovrstnost, močvirnata območja in ribištvo, ter povečuje onesnaženost, ki jo povzročajo nafta in odpadne vode; |
| --- | --- |

9.

opozarja na kritične okoljske razmere v črnomorski regiji, še posebej v delti Donave in drugih naravnih parkih tega območja, zlasti pa na vedno večjo evtrofikacijo (tj. povečana osnovna produktivnost katerega koli ekološkega sistema), ki negativno vpliva na biotsko raznovrstnost, močvirnata območja in ribištvo, ter povečuje onesnaženost, ki jo povzročajo nafta in odpadne vode;

| 10. | opozarja, da je potrebna temeljitejša analiza potencialnih nevarnosti za okolje v črnomorski regiji (in za reke, ki tečejo v to regijo). Te nevarnosti nastajajo med drugim zaradi podnebnih sprememb in z njimi povezanega tveganja naravnih nesreč; na te težave se je treba ustrezno odzvati in podpreti projekte za čezmejno sodelovanje, ki jih sofinancira Evropska unija in so namenjeni izboljšanju upravljanja izrednih razmer na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je potrebna temeljitejša analiza potencialnih nevarnosti za okolje v črnomorski regiji (in za reke, ki tečejo v to regijo). Te nevarnosti nastajajo med drugim zaradi podnebnih sprememb in z njimi povezanega tveganja naravnih nesreč; na te težave se je treba ustrezno odzvati in podpreti projekte za čezmejno sodelovanje, ki jih sofinancira Evropska unija in so namenjeni izboljšanju upravljanja izrednih razmer na področju civilne zaščite;

| 11. | poziva Evropsko komisijo, da podpre uporabo obnovljivih virov energije, kot sta energija vetra in valovanja. Podpreti je treba dodatne raziskave in inovacije na tem področju; |
| --- | --- |

11.

poziva Evropsko komisijo, da podpre uporabo obnovljivih virov energije, kot sta energija vetra in valovanja. Podpreti je treba dodatne raziskave in inovacije na tem področju;

| 12. | poziva EU in nacionalne vlade, da okrepijo prizadevanja za pomembne znanstvene in tehnološke dosežke na področju pomorskih raziskav, npr. „modre“ biotehnologije (uporaba biotehnologije za morja in vode), navigacijskih sistemov in turističnih dejavnosti, pri tem pa upoštevajo sedanje in potencialne prihodnje nevarnosti, zlasti v zvezi s podnebnimi in drugimi spremembami, izginevanjem ribjih staležev, netrajnostnim turizmom in demografskimi spremembami v strukturi obalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

12.

poziva EU in nacionalne vlade, da okrepijo prizadevanja za pomembne znanstvene in tehnološke dosežke na področju pomorskih raziskav, npr. „modre“ biotehnologije (uporaba biotehnologije za morja in vode), navigacijskih sistemov in turističnih dejavnosti, pri tem pa upoštevajo sedanje in potencialne prihodnje nevarnosti, zlasti v zvezi s podnebnimi in drugimi spremembami, izginevanjem ribjih staležev, netrajnostnim turizmom in demografskimi spremembami v strukturi obalnega prebivalstva;

| 13. | opozarja na potrebo po boljšem ohranjanju pomorske dediščine, pri čemer je treba upoštevati možen porast turizma, ki je povezan z razvojem tradicionalnih kultur; |
| --- | --- |

13.

opozarja na potrebo po boljšem ohranjanju pomorske dediščine, pri čemer je treba upoštevati možen porast turizma, ki je povezan z razvojem tradicionalnih kultur;

| 14. | podpira oblikovanje „pomorske identitete“ črnomorske regije za vse udeležence različnih pomorskih dejavnosti. Potrebna so prizadevanja za obvladovanje okoljskih problemov in razvoj turizma, pri tem pa je treba podpreti tradicionalne kulture ter učinkoviteje ohranjati pomorsko kulturno in naravno dediščino; |
| --- | --- |

14.

podpira oblikovanje „pomorske identitete“ črnomorske regije za vse udeležence različnih pomorskih dejavnosti. Potrebna so prizadevanja za obvladovanje okoljskih problemov in razvoj turizma, pri tem pa je treba podpreti tradicionalne kulture ter učinkoviteje ohranjati pomorsko kulturno in naravno dediščino;

| 15. | priporoča, da Evropska komisija in nacionalne vlade podprejo pripravo zanesljive regionalne podatkovne baze, pri čemer bi uporabili sedanje informacije in podrobne podatke o gospodarskih in okoljskih vidikih posameznih morskih virov ter njihovih učinkov s socialnega vidika; |
| --- | --- |

15.

priporoča, da Evropska komisija in nacionalne vlade podprejo pripravo zanesljive regionalne podatkovne baze, pri čemer bi uporabili sedanje informacije in podrobne podatke o gospodarskih in okoljskih vidikih posameznih morskih virov ter njihovih učinkov s socialnega vidika;

| 16. | priporoča ocenjevanje in usklajevanje posebnih strateških načrtov po vzorcu načrtov, pripravljenih v okviru Tematske strategije za varstvo in ohranjanje morskega okolja, ki se zavzema za oblikovanje večjih morskih regij, zlasti za delno zaprte morske bazene, kot je Črno morje. Načrte bi morale pripraviti države članice na predlog Evropske komisije; |
| --- | --- |

16.

priporoča ocenjevanje in usklajevanje posebnih strateških načrtov po vzorcu načrtov, pripravljenih v okviru Tematske strategije za varstvo in ohranjanje morskega okolja, ki se zavzema za oblikovanje večjih morskih regij, zlasti za delno zaprte morske bazene, kot je Črno morje. Načrte bi morale pripraviti države članice na predlog Evropske komisije;

| 17. | poziva Evropsko komisijo, naj okrepi vlogo prometa v okviru prihodnje pomorske politike, saj je prevoz ena najpomembnejših medsektorskih pomorskih dejavnosti; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko komisijo, naj okrepi vlogo prometa v okviru prihodnje pomorske politike, saj je prevoz ena najpomembnejših medsektorskih pomorskih dejavnosti;

| 18. | poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k izvajanju skrbnejšega spremljanja onesnaževanja na glavnih pomorskih poteh, in meni, da bi lahko v ta namen uspešno uporabljali novo tehnologijo globalnega nadzora okolja in varnosti GMES (Global Monitoring of Environment and Security); |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k izvajanju skrbnejšega spremljanja onesnaževanja na glavnih pomorskih poteh, in meni, da bi lahko v ta namen uspešno uporabljali novo tehnologijo globalnega nadzora okolja in varnosti GMES (Global Monitoring of Environment and Security);

| 19. | predlaga ponovno okrepitev prizadevanj za dokončanje morskih terminalov, in sicer najprej tistih z jasnimi intermodalnimi lastnostmi, saj nekateri projekti TEN-T, ki vplivajo na pomorsko razsežnost, zaostajajo; |
| --- | --- |

19.

predlaga ponovno okrepitev prizadevanj za dokončanje morskih terminalov, in sicer najprej tistih z jasnimi intermodalnimi lastnostmi, saj nekateri projekti TEN-T, ki vplivajo na pomorsko razsežnost, zaostajajo;

| 20. | priporoča okrepitev vloge strateških pristanišč, kar je prednostna naloga za razvoj prihodnje pomorske politike, in hkrati naročilo študije o povezavah med glavnimi in sekundarnimi pristanišči ter o morebitni delokalizaciji in dekoncentraciji nekaterih pristaniških dejavnosti v manjša središča; |
| --- | --- |

20.

priporoča okrepitev vloge strateških pristanišč, kar je prednostna naloga za razvoj prihodnje pomorske politike, in hkrati naročilo študije o povezavah med glavnimi in sekundarnimi pristanišči ter o morebitni delokalizaciji in dekoncentraciji nekaterih pristaniških dejavnosti v manjša središča;

| 21. | predlaga EU in nacionalnim vladam, da na podlagi dobro opredeljenih okoljevarstvenih standardov uredijo dejavnosti pridobivanja tradicionalnih energetskih virov iz morja, kot sta nafta in plin, in učinkovito spremljajo te dejavnosti, da bi tako podprle pobude za razvoj ali izboljšanje zmogljivosti pristanišč za zajetje z nafto onesnažene vode ter spodbujale tehnološke inovacije v pomorskem prometu in pri ravnanju z nafto, tudi z uporabo naftovodov, ki so speljani po kopnem; |
| --- | --- |

21.

predlaga EU in nacionalnim vladam, da na podlagi dobro opredeljenih okoljevarstvenih standardov uredijo dejavnosti pridobivanja tradicionalnih energetskih virov iz morja, kot sta nafta in plin, in učinkovito spremljajo te dejavnosti, da bi tako podprle pobude za razvoj ali izboljšanje zmogljivosti pristanišč za zajetje z nafto onesnažene vode ter spodbujale tehnološke inovacije v pomorskem prometu in pri ravnanju z nafto, tudi z uporabo naftovodov, ki so speljani po kopnem;

| 22. | priporoča boljše varovanje pomorskih plovnih poti ter proučitev možnosti za uvedbo obvezne pilotaže za tankerje in druge ladje z nevarnim tovorom ter splošne obvezne pilotaže v ozkih morskih prehodih; |
| --- | --- |

22.

priporoča boljše varovanje pomorskih plovnih poti ter proučitev možnosti za uvedbo obvezne pilotaže za tankerje in druge ladje z nevarnim tovorom ter splošne obvezne pilotaže v ozkih morskih prehodih;

| 23. | opaža potrebo po ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in podpira shemo trgovanja z emisijskimi dovoljenji; |
| --- | --- |

23.

opaža potrebo po ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in podpira shemo trgovanja z emisijskimi dovoljenji;

| 24. | priporoča pripravo scenarijev ukrepov za varovanje obale, ki bodo morda potrebni in ki bi temeljili na različnih napovedih o dvigu morske gladine in spremembah vremenskih razmer; |
| --- | --- |

24.

priporoča pripravo scenarijev ukrepov za varovanje obale, ki bodo morda potrebni in ki bi temeljili na različnih napovedih o dvigu morske gladine in spremembah vremenskih razmer;

| 25. | poziva EU in nacionalne vlade, da usklajujejo dejavnosti obmorskih regij in tem pomagajo pri opredeljevanju načinov učinkovitega varstva okolja, zlasti pa pri vzpostavljanju čezregionalnih in/ali čeznacionalnih zaščitenih morskih območij ter razvoju konkretnih predlogov za bistveno zmanjšanje radioaktivnih odpadkov in onesnaževanja, ki ga povzročajo ladje (predvsem zaradi odpadnih plinov, odplak in odpadne vode). Poleg tega poziva EU in nacionalne vlade, da podprejo prizadevanja za ohranitev kakovosti obalnih in morskih ekoloških sistemov ter habitatov, pri tem pa upoštevajo dejstvo, da lahko gospodarske aktivnosti bistveno vplivajo na morsko okolje, zlasti s spuščanjem hranil v morje. |
| --- | --- |

25.

poziva EU in nacionalne vlade, da usklajujejo dejavnosti obmorskih regij in tem pomagajo pri opredeljevanju načinov učinkovitega varstva okolja, zlasti pa pri vzpostavljanju čezregionalnih in/ali čeznacionalnih zaščitenih morskih območij ter razvoju konkretnih predlogov za bistveno zmanjšanje radioaktivnih odpadkov in onesnaževanja, ki ga povzročajo ladje (predvsem zaradi odpadnih plinov, odplak in odpadne vode). Poleg tega poziva EU in nacionalne vlade, da podprejo prizadevanja za ohranitev kakovosti obalnih in morskih ekoloških sistemov ter habitatov, pri tem pa upoštevajo dejstvo, da lahko gospodarske aktivnosti bistveno vplivajo na morsko okolje, zlasti s spuščanjem hranil v morje.

Izobraževanje, kulturna raznolikost in medverski dialog

ODBOR REGIJ

| 26. | poudarja bistveno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri podpori in splošnem priznavanju kultur skupnosti v črnomorski regiji ter poziva Evropsko komisijo, da lokalnim in regionalnim oblastem pomaga pri sodelovanju v novih kulturnih programih EU („Kultura 2007“); |
| --- | --- |

26.

poudarja bistveno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri podpori in splošnem priznavanju kultur skupnosti v črnomorski regiji ter poziva Evropsko komisijo, da lokalnim in regionalnim oblastem pomaga pri sodelovanju v novih kulturnih programih EU („Kultura 2007“);

| 27. | ugotavlja, da kulturni razvoj in kulturna raznolikost državam v tej regiji prinaša socialne in ekonomske koristi ter tako prispeva k doseganju lizbonskih ciljev; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da kulturni razvoj in kulturna raznolikost državam v tej regiji prinaša socialne in ekonomske koristi ter tako prispeva k doseganju lizbonskih ciljev;

| 28. | poudarja, da je treba okrepiti medkulturno sodelovanje in medverski dialog, da bi kulturno raznolikost uporabili kot sredstvo za povezovanje ljudi v večjezični in večkulturni Evropi; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba okrepiti medkulturno sodelovanje in medverski dialog, da bi kulturno raznolikost uporabili kot sredstvo za povezovanje ljudi v večjezični in večkulturni Evropi;

| 29. | ugotavlja, da so potrebna usmerjena prizadevanja na regionalni in lokalni ravni za vzpostavitev zaupanja v regijo in mirno rešitev „zamrznjenih sporov“ prek posebnih programov sodelovanja; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da so potrebna usmerjena prizadevanja na regionalni in lokalni ravni za vzpostavitev zaupanja v regijo in mirno rešitev „zamrznjenih sporov“ prek posebnih programov sodelovanja;

| 30. | ponovno opozarja na potrebo po ohranjanju večjezičnega pristopa v razširjeni Evropi, saj je to bistveno za vključevanje državljanov v skupne evropske politične projekte; |
| --- | --- |

30.

ponovno opozarja na potrebo po ohranjanju večjezičnega pristopa v razširjeni Evropi, saj je to bistveno za vključevanje državljanov v skupne evropske politične projekte;

| 31. | poziva EU in nacionalne vlade, da podprejo programe in projekte za medregionalno sodelovanje mladih na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

31.

poziva EU in nacionalne vlade, da podprejo programe in projekte za medregionalno sodelovanje mladih na lokalni in regionalni ravni.

Migracije, zaposlovanje in socialne zadeve

ODBOR REGIJ

| 32. | poudarja pomen vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti črnomorske regije v pripravo okvira in izvajanje politik Skupnosti, ki so povezane z migracijami; pri tem se je treba osredotočiti na boljše upravljanje migracijskih tokov, da bi bili popolnoma zakoniti, hkrati pa bi bile v celoti zagotovljene človekove pravice in varnost državljanov, zlasti s pomočjo obsežnega in učinkovitega vzajemnega sodelovanja sil in organov, pristojnih za njihovo zaščito; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti črnomorske regije v pripravo okvira in izvajanje politik Skupnosti, ki so povezane z migracijami; pri tem se je treba osredotočiti na boljše upravljanje migracijskih tokov, da bi bili popolnoma zakoniti, hkrati pa bi bile v celoti zagotovljene človekove pravice in varnost državljanov, zlasti s pomočjo obsežnega in učinkovitega vzajemnega sodelovanja sil in organov, pristojnih za njihovo zaščito;

| 33. | podpira politične instrumente EU, katerih cilj je s programi, namenjenimi posebej lokalnim in regionalnim skupnostim, podpreti dejavnosti, ki so usmerjene v spodbujanje socialnega vključevanja migrantov; |
| --- | --- |

33.

podpira politične instrumente EU, katerih cilj je s programi, namenjenimi posebej lokalnim in regionalnim skupnostim, podpreti dejavnosti, ki so usmerjene v spodbujanje socialnega vključevanja migrantov;

| 34. | pozdravlja pobude za boj proti nezakonitemu priseljevanju, ki jih načrtuje Evropska komisija, in podporo izmenjave najboljših praks na tem področju; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja pobude za boj proti nezakonitemu priseljevanju, ki jih načrtuje Evropska komisija, in podporo izmenjave najboljših praks na tem področju;

| 35. | podpira vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti črnomorske regije v razvoj in izvajanje migracijskih politik Skupnosti ter ugotavlja, da lahko priprava okvira za skupne politične programe na področju migracij zagotovi prihodnji gospodarski razvoj z večjo gospodarsko rastjo in večjo blaginjo v tej regiji; |
| --- | --- |

35.

podpira vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti črnomorske regije v razvoj in izvajanje migracijskih politik Skupnosti ter ugotavlja, da lahko priprava okvira za skupne politične programe na področju migracij zagotovi prihodnji gospodarski razvoj z večjo gospodarsko rastjo in večjo blaginjo v tej regiji;

| 36. | podpira pobude EU za enake možnosti na lokalni in regionalni ravni ter poziva nacionalne vlade, da te pobude podprejo. |
| --- | --- |

36.

podpira pobude EU za enake možnosti na lokalni in regionalni ravni ter poziva nacionalne vlade, da te pobude podprejo.

Dobro upravljanje, regionalne pobude in mrežno povezovanje

ODBOR REGIJ

| 37. | ceni, kar je bilo v regiji doseženo od leta 1989 s pobudami, kot sta Organizacija za črnomorsko gospodarsko sodelovanje BSEC (Black Sea Economic Cooperation) in Parlamentarna skupščina Organizacije za črnomorsko gospodarsko sodelovanje PABSEC (Parliamentary Assembly of the Black Sea Economic Cooperation); |
| --- | --- |

37.

ceni, kar je bilo v regiji doseženo od leta 1989 s pobudami, kot sta Organizacija za črnomorsko gospodarsko sodelovanje BSEC (Black Sea Economic Cooperation) in Parlamentarna skupščina Organizacije za črnomorsko gospodarsko sodelovanje PABSEC (Parliamentary Assembly of the Black Sea Economic Cooperation);

| 38. | poudarja potrebo po razvoju in usklajevanju izkušenj, pridobljenih s sedanjimi regionalnimi pobudami z dodano evropsko vrednostjo, ki povezujejo črnomorsko regijo z EU, kot je Donavski proces sodelovanja. Pri tem mora biti v ospredju dopolnjevanje ozemeljskega in tematskega vidika; |
| --- | --- |

38.

poudarja potrebo po razvoju in usklajevanju izkušenj, pridobljenih s sedanjimi regionalnimi pobudami z dodano evropsko vrednostjo, ki povezujejo črnomorsko regijo z EU, kot je Donavski proces sodelovanja. Pri tem mora biti v ospredju dopolnjevanje ozemeljskega in tematskega vidika;

| 39. | priporoča boljše usklajevanje različnih pobud na nacionalni in regionalni ravni v regiji ter – kjer je to mogoče – opredelitev področij posameznih pobud, s čimer bi se izognili prekrivanju in dosegli konkretne rezultate; |
| --- | --- |

39.

priporoča boljše usklajevanje različnih pobud na nacionalni in regionalni ravni v regiji ter – kjer je to mogoče – opredelitev področij posameznih pobud, s čimer bi se izognili prekrivanju in dosegli konkretne rezultate;

| 40. | priporoča razširjanje sedanjih regionalnih in lokalnih primerov najboljše prakse, zlasti glede lokalnih gospodarskih grozdov, mrežnega povezovanja na področju raziskav, javno-zasebnih partnerstev, prostorskega načrtovanja in dobrega upravljanja. Nadalje priporoča spodbujanje in podporo lokalnih in regionalnih oblasti v državah črnomorske regije pri razvoju takšnih primerov najboljših praks; |
| --- | --- |

40.

priporoča razširjanje sedanjih regionalnih in lokalnih primerov najboljše prakse, zlasti glede lokalnih gospodarskih grozdov, mrežnega povezovanja na področju raziskav, javno-zasebnih partnerstev, prostorskega načrtovanja in dobrega upravljanja. Nadalje priporoča spodbujanje in podporo lokalnih in regionalnih oblasti v državah črnomorske regije pri razvoju takšnih primerov najboljših praks;

| 41. | se strinja s pristopom Evropskega parlamenta in Komisije glede vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri komunikaciji, ki omogoča soglasje javnosti in prispeva k večji preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

41.

se strinja s pristopom Evropskega parlamenta in Komisije glede vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri komunikaciji, ki omogoča soglasje javnosti in prispeva k večji preglednosti in odgovornosti;

| 42. | pozdravlja vse ustrezne ukrepe EU, ki prispevajo k razvoju posameznih držav, na primer z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter zagotavljanjem pomoči pri vzpostavljanju učinkovitih upravnih struktur, kar je proces, v katerega mora biti na vsak način vključena tudi regionalna in lokalna raven; v tej povezavi prav tako pozdravlja vse ustrezne pobude za podporo neodvisnega razvoja političnega in gospodarskega sodelovanja v regiji; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja vse ustrezne ukrepe EU, ki prispevajo k razvoju posameznih držav, na primer z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter zagotavljanjem pomoči pri vzpostavljanju učinkovitih upravnih struktur, kar je proces, v katerega mora biti na vsak način vključena tudi regionalna in lokalna raven; v tej povezavi prav tako pozdravlja vse ustrezne pobude za podporo neodvisnega razvoja političnega in gospodarskega sodelovanja v regiji;

| 43. | poziva EU in nacionalne vlade, da podprejo programe in projekte za mobilnost administrativnega osebja, zaposlenega na regionalni in lokalni ravni, kot instrumente vzpostavljanja tesnejših stikov, izmenjave izkušenj in doseganja boljših rezultatov; |
| --- | --- |

43.

poziva EU in nacionalne vlade, da podprejo programe in projekte za mobilnost administrativnega osebja, zaposlenega na regionalni in lokalni ravni, kot instrumente vzpostavljanja tesnejših stikov, izmenjave izkušenj in doseganja boljših rezultatov;

| 44. | priporoča vključitev organizacij, ki povezujejo lokalno izvoljene predstavnike in jim omogočajo, da predstavijo svoje probleme v pogovorih, ki so del tekočega političnega dialoga med EU in državami v regiji; |
| --- | --- |

44.

priporoča vključitev organizacij, ki povezujejo lokalno izvoljene predstavnike in jim omogočajo, da predstavijo svoje probleme v pogovorih, ki so del tekočega političnega dialoga med EU in državami v regiji;

| 45. | poziva nacionalne vlade v tej regiji k spoštovanju načel Evropske listine lokalne samouprave. |
| --- | --- |

45.

poziva nacionalne vlade v tej regiji k spoštovanju načel Evropske listine lokalne samouprave.

Čezmejno in medregionalno sodelovanje

ODBOR REGIJ

| 46. | poudarja pozitivno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti, zlasti župani, pri razvoju civilne družbe v regiji, zlasti na območjih, kjer nacionalne oblasti nimajo močne demokratične tradicije; |
| --- | --- |

46.

poudarja pozitivno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti, zlasti župani, pri razvoju civilne družbe v regiji, zlasti na območjih, kjer nacionalne oblasti nimajo močne demokratične tradicije;

| 47. | izraža podporo nastajajoči črnomorski evroregiji, ki naj bi spodbujala sodelovanje na lokalni in regionalni ravni med državami v tej regiji ter podpirala demokratično stabilnost, dobro upravljanje in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

47.

izraža podporo nastajajoči črnomorski evroregiji, ki naj bi spodbujala sodelovanje na lokalni in regionalni ravni med državami v tej regiji ter podpirala demokratično stabilnost, dobro upravljanje in trajnostni razvoj;

| 48. | ugotavlja, da je v okviru sporazuma o sodelovanju, o katerem sta se dogovorila Svet Evrope in Odbor regij, veliko možnosti za sodelovanje med obema institucijama; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da je v okviru sporazuma o sodelovanju, o katerem sta se dogovorila Svet Evrope in Odbor regij, veliko možnosti za sodelovanje med obema institucijama;

| 49. | opozarja na koristno vlogo sedanjih delovnih skupin pri podpori lokalnim in regionalnim oblastem držav kandidatk in držav, ki so zaprosile za status kandidatke, pri njihovih prizadevanjih za ustvarjanje priložnosti in razvoj potrebnega političnega dialoga med EU, državami, ki so zaprosile za status kandidatke, in državami kandidatkami; |
| --- | --- |

49.

opozarja na koristno vlogo sedanjih delovnih skupin pri podpori lokalnim in regionalnim oblastem držav kandidatk in držav, ki so zaprosile za status kandidatke, pri njihovih prizadevanjih za ustvarjanje priložnosti in razvoj potrebnega političnega dialoga med EU, državami, ki so zaprosile za status kandidatke, in državami kandidatkami;

| 50. | se strinja s predlogom Evropske komisije, da naj bi bila pobuda organizirana na lokalni ravni v regiji, s partnerji, ki si bodo delili odgovornost za njeno izvajanje; se zavzema za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v ta proces, saj bo to olajšalo stalen razvoj stikov med mesti in občinami v črnomorski regiji, univerzami, kulturnimi akterji in organizacijami civilne družbe, tudi potrošniškimi organizacijami. |
| --- | --- |

50.

se strinja s predlogom Evropske komisije, da naj bi bila pobuda organizirana na lokalni ravni v regiji, s partnerji, ki si bodo delili odgovornost za njeno izvajanje; se zavzema za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v ta proces, saj bo to olajšalo stalen razvoj stikov med mesti in občinami v črnomorski regiji, univerzami, kulturnimi akterji in organizacijami civilne družbe, tudi potrošniškimi organizacijami.

V Bruslju, 7. februarja 2008

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---