# Jurnalul Oficial C 75/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 75 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5126 martie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 75

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5126 martie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Consiliu |
| 2008/C 075/01 | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților Guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 17 martie 2008 cu privire la situația persoanelor cu handicap în Uniunea Europeană | 1 |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2008/C 075/02 | Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2007-2010 | 5 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

2008/C 075/01

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților Guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 17 martie 2008 cu privire la situația persoanelor cu handicap în Uniunea Europeană

1

AVIZE

Consiliu

2008/C 075/02

Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2007-2010

5

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 075/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  ) | 9 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 075/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  )

1

9

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2008/C 075/04 | Decizia Consiliului din 17 martie 2008 de numire și înlocuire a unor membri ai Consiliului de administrație al Centrului european pentru dezvoltarea formării profesionale | 10 |
| | Comisie |
| 2008/C 075/05 | Rata de schimb a monedei euro | 12 |
| 2008/C 075/06 | Rata de schimb a monedei euro | 13 |
| 2008/C 075/07 | Avizul Comitetului Consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante prezentat cu ocazia celei de-a 423-a întâlniri din 9 februarie 2007 privind o un proiect de decizie în cazul COMP/E-1/38.823 — Ascensoare și scări rulante | 14 |
| 2008/C 075/08 | Raport final al consilierului-audiator privind procedura în cazul COMP/E-1/38.823 — Ascensoare și scări rulante (în conformitate cu articolele 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21) | 15 |
| 2008/C 075/09 | Avizul Comitetului Consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante prezentat cu ocazia celei de-a 424-a întâlniri din 16 februarie 2007 privind un proiect de decizie în cazul COMP/E-1/38.823 — Ascensoare și scări rulante | 18 |
| 2008/C 075/10 | Rezumat al deciziei Comisiei din 21 februarie 2007 privind o procedură prevăzută de articolul 81 din Tratatul de instituire a Comunității Europene (Cazul COMP/E-1/38.823 — Ascensoare și scări rulante) [notificată cu numărul C(2007) 512 final] | 19 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2008/C 075/04

Decizia Consiliului din 17 martie 2008 de numire și înlocuire a unor membri ai Consiliului de administrație al Centrului european pentru dezvoltarea formării profesionale

10

Comisie

2008/C 075/05

Rata de schimb a monedei euro

12

2008/C 075/06

Rata de schimb a monedei euro

13

2008/C 075/07

Avizul Comitetului Consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante prezentat cu ocazia celei de-a 423-a întâlniri din 9 februarie 2007 privind o un proiect de decizie în cazul COMP/E-1/38.823 — Ascensoare și scări rulante

14

2008/C 075/08

Raport final al consilierului-audiator privind procedura în cazul COMP/E-1/38.823 — Ascensoare și scări rulante (în conformitate cu articolele 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

(în conformitate cu articolele 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

15

2008/C 075/09

Avizul Comitetului Consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante prezentat cu ocazia celei de-a 424-a întâlniri din 16 februarie 2007 privind un proiect de decizie în cazul COMP/E-1/38.823 — Ascensoare și scări rulante

18

2008/C 075/10

Rezumat al deciziei Comisiei din 21 februarie 2007 privind o procedură prevăzută de articolul 81 din Tratatul de instituire a Comunității Europene (Cazul COMP/E-1/38.823 — Ascensoare și scări rulante) [notificată cu numărul C(2007) 512 final]

[notificată cu numărul C(2007) 512 final]

19

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisie |
| 2008/C 075/11 | Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping | 25 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

2008/C 075/11

Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 075/12 | Anunț | s3 |

2008/C 075/12

Anunț

Anunț

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

| 26.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/1

---

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților Guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 17 martie 2008 cu privire la situația persoanelor cu handicap în Uniunea Europeană

(2008/C 75/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

reamintind faptul că:

| 1. | Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (denumită în continuare „Convenția ONU”) adoptată de Adunarea Generală la cea de-a 61-a sa sesiune din decembrie 2006 confirmă faptul că handicapul face parte dintre temele din sfera drepturilor omului și reprezintă o chestiune de drept și, în plus, vizează să garanteze faptul că persoanele cu handicap se bucură de drepturile omului în condiții egale cu ceilalți; |
| --- | --- |

1.

Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (denumită în continuare „Convenția ONU”) adoptată de Adunarea Generală la cea de-a 61-a sa sesiune din decembrie 2006 confirmă faptul că handicapul face parte dintre temele din sfera drepturilor omului și reprezintă o chestiune de drept și, în plus, vizează să garanteze faptul că persoanele cu handicap se bucură de drepturile omului în condiții egale cu ceilalți;

| 2. | declarația privind persoanele cu handicap anexată la Tratatul de la Amsterdam prevede faptul că instituțiile comunitare trebuie să țină seama de nevoile persoanelor cu handicap în elaborarea măsurilor prevăzute la articolul 95 din tratat; |
| --- | --- |

2.

declarația privind persoanele cu handicap anexată la Tratatul de la Amsterdam prevede faptul că instituțiile comunitare trebuie să țină seama de nevoile persoanelor cu handicap în elaborarea măsurilor prevăzute la articolul 95 din tratat;

| 3. | în decembrie 2003, Consiliul a adoptat concluzii privind continuarea acțiunilor întreprinse pe parcursul Anului european al persoanelor cu handicap, stabilind integrarea socială amplă și asigurarea deplină a egalității de șanse pentru persoanele cu handicap drept obiective ale Planului de acțiune pentru persoanele cu handicap pentru perioada 2004-2010; |
| --- | --- |

3.

în decembrie 2003, Consiliul a adoptat concluzii privind continuarea acțiunilor întreprinse pe parcursul Anului european al persoanelor cu handicap, stabilind integrarea socială amplă și asigurarea deplină a egalității de șanse pentru persoanele cu handicap drept obiective ale Planului de acțiune pentru persoanele cu handicap pentru perioada 2004-2010;

| 4. | Planul european pentru persoanele cu handicap 2004-2010 evidențiază trei obiective operaționale: punerea integrală în aplicare a directivei privind egalitatea în ocuparea forței de muncă (1), integrarea cu succes a chestiunilor legate de handicap în politicile comunitare relevante și ameliorarea accesibilității pentru toți; |
| --- | --- |

4.

Planul european pentru persoanele cu handicap 2004-2010 evidențiază trei obiective operaționale: punerea integrală în aplicare a directivei privind egalitatea în ocuparea forței de muncă (1), integrarea cu succes a chestiunilor legate de handicap în politicile comunitare relevante și ameliorarea accesibilității pentru toți;

| 5. | principiile de bază menite să garanteze faptul că persoanele cu handicap se bucură în mod egal și efectiv de drepturile și libertățile omului în conformitate cu Convenția ONU sunt: demnitatea și autonomia individuală, nediscriminarea, participarea și integrarea deplină și efectivă în societate și în câmpul muncii, respectarea diferenței, egalitatea de șanse, accesul, egalitatea între femei și bărbați și respectarea deplină a drepturilor omului pentru copii; |
| --- | --- |

5.

principiile de bază menite să garanteze faptul că persoanele cu handicap se bucură în mod egal și efectiv de drepturile și libertățile omului în conformitate cu Convenția ONU sunt: demnitatea și autonomia individuală, nediscriminarea, participarea și integrarea deplină și efectivă în societate și în câmpul muncii, respectarea diferenței, egalitatea de șanse, accesul, egalitatea între femei și bărbați și respectarea deplină a drepturilor omului pentru copii;

| 6. | la prima reuniune ministerială informală privind chestiunile legate de handicap din 11 iunie 2007, Convenția ONU a fost confirmată drept un pas fundamental către promovarea, protejarea și realizarea deplină a drepturilor și libertăților fundamentale ale omului pentru toate persoanele cu handicap. Miniștrii s-au angajat să dezvolte în continuare politici prin care să asigure punerea integrală în aplicare a Convenției și au invitat Comisia Europeană să se asigure că noile priorități ale Planului european de acțiune pentru persoanele cu handicap contribuie la punerea eficientă în aplicare a Convenției ONU; |
| --- | --- |

6.

la prima reuniune ministerială informală privind chestiunile legate de handicap din 11 iunie 2007, Convenția ONU a fost confirmată drept un pas fundamental către promovarea, protejarea și realizarea deplină a drepturilor și libertăților fundamentale ale omului pentru toate persoanele cu handicap. Miniștrii s-au angajat să dezvolte în continuare politici prin care să asigure punerea integrală în aplicare a Convenției și au invitat Comisia Europeană să se asigure că noile priorități ale Planului european de acțiune pentru persoanele cu handicap contribuie la punerea eficientă în aplicare a Convenției ONU;

| 7. | În Rezoluția sa privind continuarea acțiunilor întreprinse pe parcursul Anului european al egalității de șanse pentru toți (2007) (2) adoptată în decembrie 2007, Consiliul a invitat Comisia și statele membre, în conformitate cu competențele ce le revin, să continue procesul de semnare, încheiere și ratificare a Convenției ONU; |
| --- | --- |

7.

În Rezoluția sa privind continuarea acțiunilor întreprinse pe parcursul Anului european al egalității de șanse pentru toți (2007) (2) adoptată în decembrie 2007, Consiliul a invitat Comisia și statele membre, în conformitate cu competențele ce le revin, să continue procesul de semnare, încheiere și ratificare a Convenției ONU;

salută:

| 1. | Comunicarea Comisiei privind situația persoanelor cu handicap în Uniunea Europeană: Planul european de acțiune 2008-2009 care descrie în termeni concreți angajamentul european de a garanta că persoanele cu handicap sunt tratate ca cetățeni și actori socio-economici activi care contribuie la construirea unei Europe durabile și unite, care oferă șanse egale tuturor. Toate acțiunile propuse în acest plan au ca scop îndeplinirea necesităților individuale și diverse ale persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

1.

Comunicarea Comisiei privind situația persoanelor cu handicap în Uniunea Europeană: Planul european de acțiune 2008-2009 care descrie în termeni concreți angajamentul european de a garanta că persoanele cu handicap sunt tratate ca cetățeni și actori socio-economici activi care contribuie la construirea unei Europe durabile și unite, care oferă șanse egale tuturor. Toate acțiunile propuse în acest plan au ca scop îndeplinirea necesităților individuale și diverse ale persoanelor cu handicap;

| 2. | rezultatele obținute în ceea ce privește punerea în aplicare a celei de-a doua faze a Planului european de acțiune pentru persoanele cu handicap (2006-2007), care evidențiază demnitatea, drepturile fundamentale, protecția împotriva discriminării, echitatea și coeziunea socială. În prezent, este recunoscut la scară largă faptul că integrarea este un element esențial pentru evoluția abordării chestiunilor legate de handicap și, prin urmare, Planul de acțiune pentru persoanele cu handicap a încurajat activitatea și a promovat accesul la serviciile sociale, încurajând în același timp accesul la bunuri și servicii; |
| --- | --- |

2.

rezultatele obținute în ceea ce privește punerea în aplicare a celei de-a doua faze a Planului european de acțiune pentru persoanele cu handicap (2006-2007), care evidențiază demnitatea, drepturile fundamentale, protecția împotriva discriminării, echitatea și coeziunea socială. În prezent, este recunoscut la scară largă faptul că integrarea este un element esențial pentru evoluția abordării chestiunilor legate de handicap și, prin urmare, Planul de acțiune pentru persoanele cu handicap a încurajat activitatea și a promovat accesul la serviciile sociale, încurajând în același timp accesul la bunuri și servicii;

| 3. | consultarea publică a Comisiei cu privire la noi măsuri de combatere a discriminării menite să abordeze discriminarea pe motive de sex, religie, convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală în alte domenii decât ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

3.

consultarea publică a Comisiei cu privire la noi măsuri de combatere a discriminării menite să abordeze discriminarea pe motive de sex, religie, convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală în alte domenii decât ocuparea forței de muncă;

| 4. | progresele înregistrate de statele membre și de Comunitatea Europeană în urma semnării Convenției ONU; |
| --- | --- |

4.

progresele înregistrate de statele membre și de Comunitatea Europeană în urma semnării Convenției ONU;

| 5. | convergența Planului european de acțiune pentru persoanele cu handicap și a Convenției ONU; |
| --- | --- |

5.

convergența Planului european de acțiune pentru persoanele cu handicap și a Convenției ONU;

recunoaște faptul că:

| 1. | persoanele cu handicap sunt adesea dezavantajate și marginalizate, în special în ceea ce privește ocuparea unui loc de muncă. Accesul insuficient la piața muncii poate însemna faptul că persoanele cu handicap se află în situații vulnerabile în societate și sunt expuse unor riscuri serioase de discriminare, sărăcie și excludere socială; |
| --- | --- |

1.

persoanele cu handicap sunt adesea dezavantajate și marginalizate, în special în ceea ce privește ocuparea unui loc de muncă. Accesul insuficient la piața muncii poate însemna faptul că persoanele cu handicap se află în situații vulnerabile în societate și sunt expuse unor riscuri serioase de discriminare, sărăcie și excludere socială;

| 2. | cu toate că în unele state membre rata șomajului în rândul persoanelor cu handicap este în continuare ridicată, în alte state membre, ratele de ocupare a forței de muncă sunt în creștere. Aceasta dovedește faptul că eforturile, atât la nivel național, cât și la nivel european, sunt din ce în ce mai eficiente și că acestea ar trebui continuate și sporite; |
| --- | --- |

2.

cu toate că în unele state membre rata șomajului în rândul persoanelor cu handicap este în continuare ridicată, în alte state membre, ratele de ocupare a forței de muncă sunt în creștere. Aceasta dovedește faptul că eforturile, atât la nivel național, cât și la nivel european, sunt din ce în ce mai eficiente și că acestea ar trebui continuate și sporite;

| 3. | analiza celor mai recente date confirmă relația strânsă dintre handicap și înaintarea în vârstă. Numărul persoanelor cu vârstă înaintată, inclusiv al celor de vârstă înaintată cu handicap, este în creștere, iar necesitatea accesului la bunuri, servicii și infrastructură la nivel comunitar este tot mai ridicată. Sectorul serviciilor sociale este în expansiune, iar satisfacerea necesităților populației pe cale de îmbătrânire va presupune de asemenea, crearea de noi locuri de muncă; |
| --- | --- |

3.

analiza celor mai recente date confirmă relația strânsă dintre handicap și înaintarea în vârstă. Numărul persoanelor cu vârstă înaintată, inclusiv al celor de vârstă înaintată cu handicap, este în creștere, iar necesitatea accesului la bunuri, servicii și infrastructură la nivel comunitar este tot mai ridicată. Sectorul serviciilor sociale este în expansiune, iar satisfacerea necesităților populației pe cale de îmbătrânire va presupune de asemenea, crearea de noi locuri de muncă;

| 4. | având în vedere efectul cumulativ al problemelor legate de sex și handicap, adesea femeile cu handicap se confruntă cu forme multiple de discriminare, au un grad mai scăzut de independență, un acces mai redus la educație, formare, ocuparea unui loc de muncă și servicii de sănătate și, prin urmare, se confruntă mai des cu un risc crescut de excludere, sărăcie și abuz; |
| --- | --- |

4.

având în vedere efectul cumulativ al problemelor legate de sex și handicap, adesea femeile cu handicap se confruntă cu forme multiple de discriminare, au un grad mai scăzut de independență, un acces mai redus la educație, formare, ocuparea unui loc de muncă și servicii de sănătate și, prin urmare, se confruntă mai des cu un risc crescut de excludere, sărăcie și abuz;

subliniază faptul că:

| 1. | Strategia UE pentru persoanele cu handicap evidențiază importanța accesului egal la o educație integrată de calitate și la învățare de-a lungul vieții, care sunt esențiale pentru a permite persoanelor cu handicap să se integreze pe deplin în societate și să își îmbunătățească calitatea vieții; |
| --- | --- |

1.

Strategia UE pentru persoanele cu handicap evidențiază importanța accesului egal la o educație integrată de calitate și la învățare de-a lungul vieții, care sunt esențiale pentru a permite persoanelor cu handicap să se integreze pe deplin în societate și să își îmbunătățească calitatea vieții;

| 2. | mediile antropice, transportul și tehnologia informației și comunicațiilor (TIC) accesibile, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale, sunt esențiale pentru crearea unei societăți care să asigure un acces veritabil la drepturi egale, oferind cetățenilor săi autonomie reală și mijloace pentru a duce o viață economică și socială activă și independentă. Acest acces reprezintă piatra de temelie a unei societăți bazate pe integrare și pe nediscriminare; |
| --- | --- |

2.

mediile antropice, transportul și tehnologia informației și comunicațiilor (TIC) accesibile, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale, sunt esențiale pentru crearea unei societăți care să asigure un acces veritabil la drepturi egale, oferind cetățenilor săi autonomie reală și mijloace pentru a duce o viață economică și socială activă și independentă. Acest acces reprezintă piatra de temelie a unei societăți bazate pe integrare și pe nediscriminare;

| 3. | statisticile privind persoanele cu handicap sunt necesare pentru a alcătui o imagine de ansamblu a situației persoanelor cu handicap în Europa. Aceste date statistice și de cercetare permit elaborarea și punerea în aplicare a unor politici avizate pentru persoanele cu handicap la toate nivelurile de guvernare; |
| --- | --- |

3.

statisticile privind persoanele cu handicap sunt necesare pentru a alcătui o imagine de ansamblu a situației persoanelor cu handicap în Europa. Aceste date statistice și de cercetare permit elaborarea și punerea în aplicare a unor politici avizate pentru persoanele cu handicap la toate nivelurile de guvernare;

| 4. | ar trebui ca statele membre să recunoască faptul că persoanele cu handicap și organizațiile acestora la nivel local, regional și național joacă un rol consultativ important în luarea deciziilor privind chestiunile legate de handicap și pot, de asemenea, contribui la punerea în aplicare a deciziilor; |
| --- | --- |

4.

ar trebui ca statele membre să recunoască faptul că persoanele cu handicap și organizațiile acestora la nivel local, regional și național joacă un rol consultativ important în luarea deciziilor privind chestiunile legate de handicap și pot, de asemenea, contribui la punerea în aplicare a deciziilor;

invită Comisia:

| 1. | să intensifice eforturile de prevenire și combatere a discriminării pe motive de handicap, atât pe piața muncii cât și în afara ei, prin promovarea accesului la piața muncii și la bunuri și servicii, în conformitate cu strategia-cadru pentru nediscriminare; |
| --- | --- |

1.

să intensifice eforturile de prevenire și combatere a discriminării pe motive de handicap, atât pe piața muncii cât și în afara ei, prin promovarea accesului la piața muncii și la bunuri și servicii, în conformitate cu strategia-cadru pentru nediscriminare;

| 2. | să prezinte cât mai curând posibil o propunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției ONU și de punere în aplicare a Convenției în sferele de competență ale Comunității; |
| --- | --- |

2.

să prezinte cât mai curând posibil o propunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției ONU și de punere în aplicare a Convenției în sferele de competență ale Comunității;

| 3. | să sprijine punerea eficientă în aplicare a Convenției ONU la toate nivelurile de guvernare, în special în urma încheierii acesteia de către Comunitate și a ratificării sale de către statele membre, inclusiv prin creșterea gradului de conștientizare și prin finanțarea activităților în cadrul programelor comunitare existente, precum programul Progress (3); |
| --- | --- |

3.

să sprijine punerea eficientă în aplicare a Convenției ONU la toate nivelurile de guvernare, în special în urma încheierii acesteia de către Comunitate și a ratificării sale de către statele membre, inclusiv prin creșterea gradului de conștientizare și prin finanțarea activităților în cadrul programelor comunitare existente, precum programul Progress (3);

invită statele membre și Comisia, în conformitate cu competențele ce le revin, să garanteze:

| 1. | că persoanele cu handicap se bucură pe deplin de drepturile omului prin:






  (a) | ratificarea și încheierea și, ulterior, punerea în aplicare a Convenției ONU, inclusiv a soluțiilor europene comune în cadrul unei abordări coerente și coordonate privind punerea în aplicare a Convenției Națiunilor Unite; |
| --- | --- | --- |

1.

că persoanele cu handicap se bucură pe deplin de drepturile omului prin:

(a)

ratificarea și încheierea și, ulterior, punerea în aplicare a Convenției ONU, inclusiv a soluțiilor europene comune în cadrul unei abordări coerente și coordonate privind punerea în aplicare a Convenției Națiunilor Unite;

| (b) | continuarea dezvoltării unei combinații cuprinzătoare a tuturor instrumentelor adecvate în vederea eliminării discriminării precum și a includerii persoanelor cu handicap în societate, pe baza abordării axate pe drepturile omului și a integrării chestiunilor legate de handicap; |
| --- | --- |

(b)

continuarea dezvoltării unei combinații cuprinzătoare a tuturor instrumentelor adecvate în vederea eliminării discriminării precum și a includerii persoanelor cu handicap în societate, pe baza abordării axate pe drepturile omului și a integrării chestiunilor legate de handicap;

| (c) | încurajarea persoanelor cu handicap să se manifeste activ în cadrul forței de muncă asigurând dezvoltarea și punerea în aplicare a măsurilor de combatere a discriminării, acordându-le un sprijin activ și eliminând obstacolele; |
| --- | --- |

(c)

încurajarea persoanelor cu handicap să se manifeste activ în cadrul forței de muncă asigurând dezvoltarea și punerea în aplicare a măsurilor de combatere a discriminării, acordându-le un sprijin activ și eliminând obstacolele;

| (d) | abordarea problemei discriminării multiple a femeilor cu handicap și facilitarea dezvoltării depline, a avansării și a emancipării acestora; |
| --- | --- |

(d)

abordarea problemei discriminării multiple a femeilor cu handicap și facilitarea dezvoltării depline, a avansării și a emancipării acestora;

| (e) | adoptarea de măsuri care să permită persoanelor cu handicap într-o cât mai mare măsură să trăiască independent, să fie integrate în comunitate și să aibă acces la asistență de calitate și la servicii de sprijin; |
| --- | --- |

(e)

adoptarea de măsuri care să permită persoanelor cu handicap într-o cât mai mare măsură să trăiască independent, să fie integrate în comunitate și să aibă acces la asistență de calitate și la servicii de sprijin;

| (f) | consolidarea integrării chestiunilor legate de handicap, valorificând eforturile depuse de statele membre pentru a obliga organismele publice să promoveze egalitatea de șanse pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

(f)

consolidarea integrării chestiunilor legate de handicap, valorificând eforturile depuse de statele membre pentru a obliga organismele publice să promoveze egalitatea de șanse pentru persoanele cu handicap;

| (g) | sprijinirea în continuare a statelor membre și a comunităților locale și regionale în procesul de renunțare la plasamentul în instituții, ori de câte ori acest proces este în interesul superior al persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

(g)

sprijinirea în continuare a statelor membre și a comunităților locale și regionale în procesul de renunțare la plasamentul în instituții, ori de câte ori acest proces este în interesul superior al persoanelor cu handicap;

| (h) | examinarea oricăror lacune care pot exista în cadrul legislativ comunitar actual privind protecția împotriva discriminării, în special pe motive de handicap și analizarea unor posibile răspunsuri adecvate și bine orientate; |
| --- | --- |

(h)

examinarea oricăror lacune care pot exista în cadrul legislativ comunitar actual privind protecția împotriva discriminării, în special pe motive de handicap și analizarea unor posibile răspunsuri adecvate și bine orientate;

| (i) | consolidarea capacităților, atât la nivel național cât și comunitar, de colectare și analiză a informațiilor corespunzătoare, inclusiv a datelor statistice și de cercetare, cu respectarea garanțiilor juridice și a normelor privind protecția datelor; |
| --- | --- |

(i)

consolidarea capacităților, atât la nivel național cât și comunitar, de colectare și analiză a informațiilor corespunzătoare, inclusiv a datelor statistice și de cercetare, cu respectarea garanțiilor juridice și a normelor privind protecția datelor;

| 2. | accesibilitatea pentru persoanele cu handicap:






  (a) | îmbunătățirea accesibilității este o condiție prealabilă a autonomiei, integrării și participării, care permite persoanelor cu handicap să se bucure de drepturile omului și de libertățile fundamentale; |
| --- | --- | --- |

2.

accesibilitatea pentru persoanele cu handicap:

(a)

îmbunătățirea accesibilității este o condiție prealabilă a autonomiei, integrării și participării, care permite persoanelor cu handicap să se bucure de drepturile omului și de libertățile fundamentale;

| (b) | sporirea participării pe piața muncii prin combinarea programelor de lucru flexibile, a sprijinirii ocupării forței de muncă, a economiei sociale, a integrării active și a măsurilor pozitive, precum serviciile de asistență, salariile subvenționate, adaptarea locului de muncă, utilizarea tehnologiilor de asistență și asistența personală va conduce la creșterea șanselor de ocupare a unui loc de muncă pentru toate persoanele cu handicap și, de asemenea, la îmbunătățirea productivității; |
| --- | --- |

(b)

sporirea participării pe piața muncii prin combinarea programelor de lucru flexibile, a sprijinirii ocupării forței de muncă, a economiei sociale, a integrării active și a măsurilor pozitive, precum serviciile de asistență, salariile subvenționate, adaptarea locului de muncă, utilizarea tehnologiilor de asistență și asistența personală va conduce la creșterea șanselor de ocupare a unui loc de muncă pentru toate persoanele cu handicap și, de asemenea, la îmbunătățirea productivității;

| (c) | persoanelor cu handicap ar trebui să li se asigure accesul efectiv la educație și ar trebui să fie luate măsuri specifice, după caz, pentru a permite copiilor cu handicap să participe la sistemul general de educație; |
| --- | --- |

(c)

persoanelor cu handicap ar trebui să li se asigure accesul efectiv la educație și ar trebui să fie luate măsuri specifice, după caz, pentru a permite copiilor cu handicap să participe la sistemul general de educație;

| (d) | ar trebui promovată în continuare utilizarea fondurilor structurale, inclusiv a Fondului Social European, pentru a susține ocuparea unui loc de muncă, formarea și egalitatea de șanse pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

(d)

ar trebui promovată în continuare utilizarea fondurilor structurale, inclusiv a Fondului Social European, pentru a susține ocuparea unui loc de muncă, formarea și egalitatea de șanse pentru persoanele cu handicap;

| (e) | ar trebui promovate demersurile în curs privind elaborarea unor standarde europene comune pentru acces, iar aplicarea acestora în domeniul achizițiilor publice ar trebui încurajată; |
| --- | --- |

(e)

ar trebui promovate demersurile în curs privind elaborarea unor standarde europene comune pentru acces, iar aplicarea acestora în domeniul achizițiilor publice ar trebui încurajată;

| (f) | serviciile de interes general de calitate, inclusiv serviciile sociale, de sănătate și de reabilitare, ar trebui să devină accesibile persoanelor cu handicap și familiilor acestora prin dezvoltarea cadrelor voluntare de calitate la nivel european; |
| --- | --- |

(f)

serviciile de interes general de calitate, inclusiv serviciile sociale, de sănătate și de reabilitare, ar trebui să devină accesibile persoanelor cu handicap și familiilor acestora prin dezvoltarea cadrelor voluntare de calitate la nivel european;

| (g) | ar trebui promovată includerea tuturor cetățenilor în societatea informațională, în acord cu declarația de la Riga privind e-includerea, prin dezvoltarea unor tehnologii accesibile ale informației și comunicării și prin intermediul tehnologiilor de asistență pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

(g)

ar trebui promovată includerea tuturor cetățenilor în societatea informațională, în acord cu declarația de la Riga privind e-includerea, prin dezvoltarea unor tehnologii accesibile ale informației și comunicării și prin intermediul tehnologiilor de asistență pentru persoanele cu handicap;

| (h) | ar trebui să se îmbunătățească accesul la bunurile, serviciile și infrastructura generală, în vederea abilitării persoanelor cu handicap să acționeze în calitate de consumatori; |
| --- | --- |

(h)

ar trebui să se îmbunătățească accesul la bunurile, serviciile și infrastructura generală, în vederea abilitării persoanelor cu handicap să acționeze în calitate de consumatori;

| (i) | persoanelor cu handicap ar trebui să li se garanteze exercitarea deplină a drepturilor ce le revin în calitate de pasageri atât cât este rezonabil posibil, iar drepturile lor ar trebui să fie protejate prin promovarea legislației europene adecvate în domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

(i)

persoanelor cu handicap ar trebui să li se garanteze exercitarea deplină a drepturilor ce le revin în calitate de pasageri atât cât este rezonabil posibil, iar drepturile lor ar trebui să fie protejate prin promovarea legislației europene adecvate în domeniul transporturilor;

| (j) | ar trebui promovate drepturile tuturor persoanelor cu handicap de a fi integrate în societate și, ori de câte ori este posibil, ar trebui să se încurajeze înlocuirea treptată a instituțiilor de îngrijire cu soluții alternative la nivelul comunității; |
| --- | --- |

(j)

ar trebui promovate drepturile tuturor persoanelor cu handicap de a fi integrate în societate și, ori de câte ori este posibil, ar trebui să se încurajeze înlocuirea treptată a instituțiilor de îngrijire cu soluții alternative la nivelul comunității;

| 3. | că se vor începe eforturile de elaborare a unei strategii europene pentru persoanele cu handicap care să continue actualul Plan european de acțiune pentru persoanele cu handicap 2004-2010, inclusiv prin:






  (a) | punerea integrală în aplicare a Planului european de acțiune 2008-2009; |
| --- | --- | --- |

3.

că se vor începe eforturile de elaborare a unei strategii europene pentru persoanele cu handicap care să continue actualul Plan european de acțiune pentru persoanele cu handicap 2004-2010, inclusiv prin:

(a)

punerea integrală în aplicare a Planului european de acțiune 2008-2009;

| (b) | evaluarea modului în care măsurile naționale reflectă angajamentele pe care și le-au asumat Comunitatea Europeană și statele membre de a pune în aplicare integral Convenția Națiunilor Unite la nivel european și analizarea posibilității de a stabili obiective naționale coerente și comparabile în acest scop; |
| --- | --- |

(b)

evaluarea modului în care măsurile naționale reflectă angajamentele pe care și le-au asumat Comunitatea Europeană și statele membre de a pune în aplicare integral Convenția Națiunilor Unite la nivel european și analizarea posibilității de a stabili obiective naționale coerente și comparabile în acest scop;

invită instituțiile Uniunii Europene:

să continue eforturile în vederea asigurării egalității de șanse și tratament pentru toți solicitanții de locuri de muncă, inclusiv pentru persoanele cu handicap. În afară de aceasta, instituțiile Uniunii Europene sunt încurajate să îmbunătățească în continuarea accesibilitatea propriilor lor clădiri și instalații;

invită persoanele cu handicap și organizațiile acestora:

| 1. | să continue coordonarea în vederea comunicării necesităților proprii factorilor de decizie și a identificării și analizării opțiunilor în materie de politică; |
| --- | --- |

1.

să continue coordonarea în vederea comunicării necesităților proprii factorilor de decizie și a identificării și analizării opțiunilor în materie de politică;

| 2. | să participe la elaborarea și punerea în aplicare a Planului european de acțiune pentru persoanele cu handicap și a Convenției ONU alături de Comisie și de statele membre; |
| --- | --- |

2.

să participe la elaborarea și punerea în aplicare a Planului european de acțiune pentru persoanele cu handicap și a Convenției ONU alături de Comisie și de statele membre;

invită toate părțile interesate:

| 1. | să mențină un dialog (inclusiv cu persoanele cu handicap și organizațiile acestora, autoritățile publice și partenerii sociali) în vederea înțelegerii reciproce a necesităților fiecăruia și a propunerii de soluții consensuale; |
| --- | --- |

1.

să mențină un dialog (inclusiv cu persoanele cu handicap și organizațiile acestora, autoritățile publice și partenerii sociali) în vederea înțelegerii reciproce a necesităților fiecăruia și a propunerii de soluții consensuale;

| 2. | să valorifice oportunitățile oferite de participarea acestora la Grupul UE la nivel înalt privind handicapul pentru a susține integrarea chestiunilor legate de handicap în politicile comunitare; |
| --- | --- |

2.

să valorifice oportunitățile oferite de participarea acestora la Grupul UE la nivel înalt privind handicapul pentru a susține integrarea chestiunilor legate de handicap în politicile comunitare;

invită viitoarele președinții:

să continue consolidarea abordării europene a chestiunilor legate de handicap, axată pe drepturile omului, asigurând integrarea socială amplă și realizarea deplină a egalității de șanse pentru persoanele cu handicap și, în acest scop, să mențină dialogul și cooperarea strânsă între Comunitate, statele membre, persoanele cu handicap și organizațiile acestora și alte părți interesate.

---

(1)  Directiva 2000/78/CE (JO L 303, 2.12.2000, p. 16).

(2)  JO C 308, 19.12.2007, p. 1.

(3)  Decizia nr. 1672/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a programului comunitar pentru ocuparea forței de muncă și solidaritate socială — Progress (JO L 315, 15.11.2006, p. 1).

---

AVIZE

Consiliu

| 26.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/5

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 4 martie 2008

privind programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2007-2010

(2008/C 75/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului Economic și Financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2007-2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2007-2010 (2).

| (2) | În decursul ultimilor doisprezece ani, Spania a cunoscut o lungă perioadă de creștere susținută, în medie de 3,75 %, net superioară creșterii din zona euro (de aproximativ 2 %). Persistența unor niveluri scăzute ale dobânzii reale și dinamismul demografic au contribuit la consolidarea cererii interne și la crearea de locuri de muncă, precum și la o creștere fără precedent în sectorul locuințelor.
  În plus, reformele succesive ale pieței forței de muncă au redus considerabil șomajul structural. În paralel, au apărut sau persistă o serie de dezechilibre, cum ar fi deficitul extern în creștere și un diferențial de inflație persistent față de zona euro, în timp ce creșterea productivității a rămas scăzută. În ceea ce privește finanțele publice, un proces de consolidare bazat pe cheltuieli a fost lansat cu succes la mijlocul anilor 1990, acesta permițând ameliorarea soldului bugetar de la un deficit de aproximativ 6 % din PIB la o poziție aproape de echilibru în 2000 și la un excedent confortabil începând cu 2005. Veniturile fiscale totale au crescut cu aproximativ 4,25 puncte procentuale din PIB de la mijlocul anilor 1990, datorită unui model de creștere cu o puternică componentă fiscală. În viitor, îmbătrânirea populației ar putea avea un impact negativ asupra viabilității finanțelor publice pe termen lung, în special din cauza presiunii crescânde exercitate de cheltuielile cu pensiile. |
| --- | --- |

(2)

În decursul ultimilor doisprezece ani, Spania a cunoscut o lungă perioadă de creștere susținută, în medie de 3,75 %, net superioară creșterii din zona euro (de aproximativ 2 %). Persistența unor niveluri scăzute ale dobânzii reale și dinamismul demografic au contribuit la consolidarea cererii interne și la crearea de locuri de muncă, precum și la o creștere fără precedent în sectorul locuințelor.

În plus, reformele succesive ale pieței forței de muncă au redus considerabil șomajul structural. În paralel, au apărut sau persistă o serie de dezechilibre, cum ar fi deficitul extern în creștere și un diferențial de inflație persistent față de zona euro, în timp ce creșterea productivității a rămas scăzută. În ceea ce privește finanțele publice, un proces de consolidare bazat pe cheltuieli a fost lansat cu succes la mijlocul anilor 1990, acesta permițând ameliorarea soldului bugetar de la un deficit de aproximativ 6 % din PIB la o poziție aproape de echilibru în 2000 și la un excedent confortabil începând cu 2005. Veniturile fiscale totale au crescut cu aproximativ 4,25 puncte procentuale din PIB de la mijlocul anilor 1990, datorită unui model de creștere cu o puternică componentă fiscală. În viitor, îmbătrânirea populației ar putea avea un impact negativ asupra viabilității finanțelor publice pe termen lung, în special din cauza presiunii crescânde exercitate de cheltuielile cu pensiile.

| (3) | Conform scenariului macroeconomic care stă la baza programului, creșterea PIB-ului real se va reduce de la 3,8 % în 2007 la 3,1 % în medie de-a lungul perioadei de programare restante. Având în vedere informațiile disponibile în prezent (3), acest scenariu pare să fie optimist pentru întreaga perioadă de programare. În 2008, se preconizează că presiunile inflaționiste, perspectivele de încetinire a creșterii și evoluția sectorului locuințelor vor afecta venitul disponibil și vor determina o creștere a PIB-ului mai lentă decât cea prevăzută în program. Compoziția creșterii prezentată în program este, la rândul său, optimistă, în special în ceea ce privește strategia de ajustare a sectorului construcțiilor rezidențiale. În timp ce programul anunță o încetinire a ritmului investițiilor în sectorul locuințelor, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 indică o contracție a acestui sector, care va începe deja în 2008 și care implică o stagnare a investițiilor totale în 2009. Cu toate acestea, datorită nivelului scăzut al importurilor, contribuția exporturilor nete la creșterea economică s-ar putea ameliora, în comparație cu programul. În fine, proiecțiile programului în materie de inflație par, la rândul lor, optimiste, având în vedere ultimele informații disponibile privind prețul alimentelor și al petrolului. |
| --- | --- |

(3)

Conform scenariului macroeconomic care stă la baza programului, creșterea PIB-ului real se va reduce de la 3,8 % în 2007 la 3,1 % în medie de-a lungul perioadei de programare restante. Având în vedere informațiile disponibile în prezent (3), acest scenariu pare să fie optimist pentru întreaga perioadă de programare. În 2008, se preconizează că presiunile inflaționiste, perspectivele de încetinire a creșterii și evoluția sectorului locuințelor vor afecta venitul disponibil și vor determina o creștere a PIB-ului mai lentă decât cea prevăzută în program. Compoziția creșterii prezentată în program este, la rândul său, optimistă, în special în ceea ce privește strategia de ajustare a sectorului construcțiilor rezidențiale. În timp ce programul anunță o încetinire a ritmului investițiilor în sectorul locuințelor, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 indică o contracție a acestui sector, care va începe deja în 2008 și care implică o stagnare a investițiilor totale în 2009. Cu toate acestea, datorită nivelului scăzut al importurilor, contribuția exporturilor nete la creșterea economică s-ar putea ameliora, în comparație cu programul. În fine, proiecțiile programului în materie de inflație par, la rândul lor, optimiste, având în vedere ultimele informații disponibile privind prețul alimentelor și al petrolului.

| (4) | Pentru 2007, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 estimează un excedent public de 1,8 % din PIB, în comparație cu ținta de 1 % din PIB stabilită în precedenta actualizare a programului de stabilitate. Jumătate din această diferență se poate explica prin efectul de bază pozitiv din 2006. Cealaltă jumătate rezultă dintr-o creștere a veniturilor în 2007 mai rapidă decât se preconizase, care a fost însă parțial compensată de o creștere a cheltuielilor mai mare decât era prevăzut în buget. Informațiile recente indică posibilitatea unui rezultat final mai bun, de peste 2 % din PIB, datorită unor venituri mai ridicate decât era prevăzut în 2007, provenind în special din impozitele directe, ceea ce reflectă puternicul dinamism al profiturilor întreprinderilor. Rezultatele bugetare din 2006, care au depășit așteptările, au fost utilizate pentru urmărirea unor ținte mai ambițioase decât cele prevăzute în actualizarea de la sfârșitul anului 2006 a programului de stabilitate, deși s-au înregistrat cazuri de depășire a cheltuielilor de către administrațiile municipale și regionale. Consiliul ia notă de faptul că execuția bugetară în 2007 a fost în mare parte conformă cu orientările privind politicile bugetare stabilite de Eurogroup în aprilie 2007. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 estimează un excedent public de 1,8 % din PIB, în comparație cu ținta de 1 % din PIB stabilită în precedenta actualizare a programului de stabilitate. Jumătate din această diferență se poate explica prin efectul de bază pozitiv din 2006. Cealaltă jumătate rezultă dintr-o creștere a veniturilor în 2007 mai rapidă decât se preconizase, care a fost însă parțial compensată de o creștere a cheltuielilor mai mare decât era prevăzut în buget. Informațiile recente indică posibilitatea unui rezultat final mai bun, de peste 2 % din PIB, datorită unor venituri mai ridicate decât era prevăzut în 2007, provenind în special din impozitele directe, ceea ce reflectă puternicul dinamism al profiturilor întreprinderilor. Rezultatele bugetare din 2006, care au depășit așteptările, au fost utilizate pentru urmărirea unor ținte mai ambițioase decât cele prevăzute în actualizarea de la sfârșitul anului 2006 a programului de stabilitate, deși s-au înregistrat cazuri de depășire a cheltuielilor de către administrațiile municipale și regionale. Consiliul ia notă de faptul că execuția bugetară în 2007 a fost în mare parte conformă cu orientările privind politicile bugetare stabilite de Eurogroup în aprilie 2007.

| (5) | Ținând cont de obiectivul general de a menține echilibrul macroeconomic și bugetar, ultima actualizare a programului de stabilitate vizează respectarea obiectivului pe termen mediu (OTM), care constă într-o poziție echilibrată din punct de vedere structural (ajustată ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare), cu o marjă confortabilă. Se preconizează că excedentul bugetar efectiv va scădea de la 1,8 % din PIB în 2007 la 1,2 % din PIB în 2008, urmând să se stabilizeze. Deteriorarea din 2008 rezultă dintr-o creștere ușoară a ponderii cheltuielilor și o scădere a ponderii veniturilor cu 0,5 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că impozitele directe vor scădea cu 0,25 puncte procentuale din PIB în 2008 ca urmare a unei creșteri economice mai lente și a impactului reformei fiscale din 2007. După 2008, componentele veniturilor și ale cheltuielilor ar trebui să rămână relativ stabile. Soldul primar ar trebui să scadă de la un excedent estimat la 3,4 % din PIB în 2007 la 2,7 % în 2008, pentru a se stabiliza în continuare. Soldul structural calculat conform metodologiei comune ar trebui să scadă ușor de la 2,25 % în 2007 la 1,75 % în 2008 și să crească la aproximativ 2 % în 2009 și 2010. Comparativ cu programul precedent, noua actualizare prezintă, pe baza rezultatelor peste așteptări din 2007, ținte oarecum îmbunătățite pentru 2008 și 2009, într-un context macroeconomic în mare parte similar. |
| --- | --- |

(5)

Ținând cont de obiectivul general de a menține echilibrul macroeconomic și bugetar, ultima actualizare a programului de stabilitate vizează respectarea obiectivului pe termen mediu (OTM), care constă într-o poziție echilibrată din punct de vedere structural (ajustată ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare), cu o marjă confortabilă. Se preconizează că excedentul bugetar efectiv va scădea de la 1,8 % din PIB în 2007 la 1,2 % din PIB în 2008, urmând să se stabilizeze. Deteriorarea din 2008 rezultă dintr-o creștere ușoară a ponderii cheltuielilor și o scădere a ponderii veniturilor cu 0,5 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că impozitele directe vor scădea cu 0,25 puncte procentuale din PIB în 2008 ca urmare a unei creșteri economice mai lente și a impactului reformei fiscale din 2007. După 2008, componentele veniturilor și ale cheltuielilor ar trebui să rămână relativ stabile. Soldul primar ar trebui să scadă de la un excedent estimat la 3,4 % din PIB în 2007 la 2,7 % în 2008, pentru a se stabiliza în continuare. Soldul structural calculat conform metodologiei comune ar trebui să scadă ușor de la 2,25 % în 2007 la 1,75 % în 2008 și să crească la aproximativ 2 % în 2009 și 2010. Comparativ cu programul precedent, noua actualizare prezintă, pe baza rezultatelor peste așteptări din 2007, ținte oarecum îmbunătățite pentru 2008 și 2009, într-un context macroeconomic în mare parte similar.

| (6) | În anul 2008, riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare din program par a fi destul de echilibrate, însă rezultatele bugetare ar putea fi inferioare celor previzionate în program în 2009 și 2010. Mai concret, în 2008, impactul unei creșteri economice potențial mai reduse ar fi în mare parte compensat de efectul de bază pozitiv provenind din veniturile din 2007, care depășesc estimările din program. Ipotezele macroeconomice optimiste pentru 2009 și 2010 nu vor fi însă compensate de alți factori, prin urmare există riscul ca excedentele bugetare să fie mai scăzute decât cele prevăzute. În special, previziunile privind veniturile fiscale se pot dovedi optimiste în eventualitatea scăderii profiturilor întreprinderilor și a dinamismului pieței locuințelor. Pe de altă parte, Spania a avut rezultate bune până în prezent în privința consolidării bugetare. |
| --- | --- |

(6)

În anul 2008, riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare din program par a fi destul de echilibrate, însă rezultatele bugetare ar putea fi inferioare celor previzionate în program în 2009 și 2010. Mai concret, în 2008, impactul unei creșteri economice potențial mai reduse ar fi în mare parte compensat de efectul de bază pozitiv provenind din veniturile din 2007, care depășesc estimările din program. Ipotezele macroeconomice optimiste pentru 2009 și 2010 nu vor fi însă compensate de alți factori, prin urmare există riscul ca excedentele bugetare să fie mai scăzute decât cele prevăzute. În special, previziunile privind veniturile fiscale se pot dovedi optimiste în eventualitatea scăderii profiturilor întreprinderilor și a dinamismului pieței locuințelor. Pe de altă parte, Spania a avut rezultate bune până în prezent în privința consolidării bugetare.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi suficientă pentru a permite menținerea OTM-ului cu o marjă largă pe toată durata programului. Orientarea politicii fiscale prezentată în programul actualizat este conformă cu Pactul de stabilitate și creștere pe întreaga perioadă. Consiliul ia notă de faptul că aceasta este, de asemenea, conformă cu orientările privind politicile bugetare pentru 2008, adoptate de Eurogroup în aprilie 2007. Diminuarea preconizată a excedentului structural în 2008 nu poate fi considerată drept cauză a unei orientări prociclice, însă reflectă în parte o reducere a veniturilor fiscale ca procent din PIB, ca urmare a încetinirii economiei și a scăderii dinamismului pieței locuințelor. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi suficientă pentru a permite menținerea OTM-ului cu o marjă largă pe toată durata programului. Orientarea politicii fiscale prezentată în programul actualizat este conformă cu Pactul de stabilitate și creștere pe întreaga perioadă. Consiliul ia notă de faptul că aceasta este, de asemenea, conformă cu orientările privind politicile bugetare pentru 2008, adoptate de Eurogroup în aprilie 2007. Diminuarea preconizată a excedentului structural în 2008 nu poate fi considerată drept cauză a unei orientări prociclice, însă reflectă în parte o reducere a veniturilor fiscale ca procent din PIB, ca urmare a încetinirii economiei și a scăderii dinamismului pieței locuințelor.

| (8) | Spania pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează cu mult peste media din UE, fiind influențat în mare măsură de o creștere relativ accentuată a cheltuielilor din sectorul pensiilor, ca pondere din PIB, în deceniile următoare. Poziția bugetară din 2007, reflectată printr-un puternic excedent primar, precum și printr-un coeficient de îndatorare aflat în scădere contribuie la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Totuși, acest lucru nu este suficient pentru a compensa în totalitate viitoarele presiuni în materie de cheltuieli. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare de compensare a creșterii semnificative a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Spania pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează cu mult peste media din UE, fiind influențat în mare măsură de o creștere relativ accentuată a cheltuielilor din sectorul pensiilor, ca pondere din PIB, în deceniile următoare. Poziția bugetară din 2007, reflectată printr-un puternic excedent primar, precum și printr-un coeficient de îndatorare aflat în scădere contribuie la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Totuși, acest lucru nu este suficient pentru a compensa în totalitate viitoarele presiuni în materie de cheltuieli. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare de compensare a creșterii semnificative a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de stabilitate este pe deplin conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă (PNR). Mai concret, actualizarea conține o evaluare calitativă a impactului general al PNR în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu și suficiente informații privind costurile bugetare directe asociate anumitor reforme preconizate în PNR, de exemplu în domeniul cercetării și dezvoltării, al educației și al infrastructurii. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate este pe deplin conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă (PNR). Mai concret, actualizarea conține o evaluare calitativă a impactului general al PNR în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu și suficiente informații privind costurile bugetare directe asociate anumitor reforme preconizate în PNR, de exemplu în domeniul cercetării și dezvoltării, al educației și al infrastructurii.

| (10) | Strategia bugetară prezentată în program concordă în ansamblu cu orientările generale de politică economică specifice țării și cu orientările adresate statelor membre ale zonei euro în materie de politică bugetară în cadrul Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară prezentată în program concordă în ansamblu cu orientările generale de politică economică specifice țării și cu orientările adresate statelor membre ale zonei euro în materie de politică bugetară în cadrul Strategiei de la Lisabona.

| (11) | În ceea ce privește cerințele referitoare la date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează majoritatea datelor obligatorii și prezintă o serie de lacune în privința datelor opționale (4). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește cerințele referitoare la date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează majoritatea datelor obligatorii și prezintă o serie de lacune în privința datelor opționale (4).

Concluzia generală este că poziția bugetară pe termen mediu este solidă, excedentele publice ridicate situându-se peste OTM și coeficientul de îndatorare fiind relativ scăzut. Cu toate acestea, ținând cont de ipotezele optimiste de creștere economică și de faptul că perioada de creștere excepțională a sectorului locuințelor ia sfârșit, veniturile publice preconizate ar putea fi, la rândul lor, optimiste. În acest context, o evaluare atentă a impactului reducerilor fiscale permanente și/sau al creșterilor cheltuielilor asupra soldului bugetar va fi esențială pentru menținerea unei poziții bugetare solide și pentru asigurarea viabilității pe termen lung a finanțelor publice, care se confruntă cu un risc mediu. Pentru a contribui la o ajustare armonioasă a economiei, în contextul unor mari dezechilibre externe, al contracției sectorului locuințelor și al actualului diferențial de inflație față de zona euro, este important să se promoveze elementele de cheltuieli care stimulează productivitatea, precum cercetarea și dezvoltarea, infrastructura și educația.

Având în vedere evaluarea de mai sus, deși își menține poziția bugetară solidă, Spania este invitată să îmbunătățească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin adoptarea unor măsuri suplimentare pentru limitarea impactului îmbătrânirii populației asupra programelor de cheltuieli.

Spania este, de asemenea, invitată să respecte mai atent termenul de prezentare a programelor de stabilitate și de convergență specificat în codul de conduită.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS dec. 2007 | 3,9 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 |
| COM nov. 2007 | 3,9 | 3,8 | 3,0 | 2,3 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS dec. 2007 (8) | 3,4 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 |
| COM nov. 2007 | 3,6 | 2,6 | 2,9 | 2,7 | n.a. |
| PS dec. 2006 (8) | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | n.a. |
| Deviația PIB (5)

  (% din PIB potențial) | PS dec. 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 |
| COM nov. 2007 (6) | – 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,8 | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 0,9 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,6 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | – 8,1 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 |
| COM nov. 2007 | – 8,1 | – 8,7 | – 9,1 | – 9,3 | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 7,5 | – 8,2 | – 8,4 | – 8,7 | n.a. |
| Soldul general al administrației publice
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 |
| COM nov. 2007 | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 0,6 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | n.a. |
| Balanța primară
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 3,4 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 |
| COM nov. 2007 | 3,5 | 3,4 | 2,7 | 2,1 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| COM nov. 2007 | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| COM nov. 2007 | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 39,7 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 |
| COM nov. 2007 | 39,7 | 36,3 | 34,6 | 33,0 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație %)

PS dec. 2007

3,9

3,8

3,1

3,0

3,2

COM nov. 2007

3,9

3,8

3,0

2,3

n.a.

PS dec. 2006

3,8

3,4

3,3

3,3

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS dec. 2007 (8)

3,4

2,7

3,3

2,7

2,8

COM nov. 2007

3,6

2,6

2,9

2,7

n.a.

PS dec. 2006 (8)

3,5

2,7

2,6

2,5

n.a.

Deviația PIB (5)

(% din PIB potențial)

PS dec. 2007

– 1,1

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

COM nov. 2007 (6)

– 0,6

– 0,5

– 0,9

– 1,8

n.a.

PS dec. 2006

– 0,9

– 1,2

– 1,5

– 1,6

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS dec. 2007

– 8,1

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

COM nov. 2007

– 8,1

– 8,7

– 9,1

– 9,3

n.a.

PS dec. 2006

– 7,5

– 8,2

– 8,4

– 8,7

n.a.

Soldul general al administrației publice

(% din PIB)

PS dec. 2007

1,8

1,8

1,2

1,2

1,2

COM nov. 2007

1,8

1,8

1,2

0,6

n.a.

PS dec. 2006

1,4

1,0

0,9

0,9

n.a.

Balanța primară

(% din PIB)

PS dec. 2007

3,4

3,4

2,7

2,6

2,6

COM nov. 2007

3,5

3,4

2,7

2,1

n.a.

PS dec. 2006

3,0

2,5

2,3

2,2

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PS dec. 2007

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

COM nov. 2007

2,1

2,0

1,6

1,4

n.a.

PS dec. 2006

1,8

1,5

1,6

1,6

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PS dec. 2007

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

COM nov. 2007

2,1

2,0

1,6

1,4

n.a.

PS dec. 2006

1,8

1,5

1,6

1,6

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS dec. 2007

39,7

36,2

34,0

32,0

30,0

COM nov. 2007

39,7

36,3

34,6

33,0

n.a.

PS dec. 2006

39,7

36,6

34,3

32,2

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în acest text sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Actualizarea a fost transmisă la mai mult de trei săptămâni după termenul limită de 1 decembrie stabilit în codul de conduită.

(3)  Evaluarea ține cont, de asemenea, de previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 și de evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă.

(4)  Mai concret, lipsesc tabelul 1b (evoluția prețurilor), punctul 3 (IAPC); tabelul 1c (evoluția pieței forței de muncă), punctul 6 (remunerarea salariaților) și datele privind clasificarea cheltuielilor publice pe funcții.

(5)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic din cadrul programelor, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 3,5 %, 3,7 %, 3,4 % și, respectiv, 3,2 % pentru perioada 2006-2009.

(7)  Nu există măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare incluse în cea mai recentă actualizare a programului și în previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei.

(8)  Deflator al consumului privat.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 26.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/9

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 75/03)

La data 7 martie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5037. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5037. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 26.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/10

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 17 martie 2008

de numire și înlocuire a unor membri ai Consiliului de administrație al Centrului european pentru dezvoltarea formării profesionale

(2008/C 75/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 337/75 al Consiliului din 10 februarie 1975 privind înființarea Centrului european pentru dezvoltarea formării profesionale (1), în special articolul 4,

având în vedere lista de nominalizări înaintată Consiliului de către Comisie cu privire la reprezentanții sindicatelor și ai patronatului,

întrucât:

| (1) | Prin decizia sa din 18 septembrie 2006 (2), Consiliul a numit membrii consiliului de administrație al Centrului european pentru dezvoltarea formării profesionale pentru perioada 18 septembrie 2006-17 septembrie 2009. |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia sa din 18 septembrie 2006 (2), Consiliul a numit membrii consiliului de administrație al Centrului european pentru dezvoltarea formării profesionale pentru perioada 18 septembrie 2006-17 septembrie 2009.

| (2) | S-au eliberat trei locuri în cadrul consiliului de administrație al Centrului, din categoria reprezentanților sindicatelor, prin demisia dnei Mar Rodrigues Torres, a dlui Jeff Maes și a dlui Jean-Claude Quentin. |
| --- | --- |

(2)

S-au eliberat trei locuri în cadrul consiliului de administrație al Centrului, din categoria reprezentanților sindicatelor, prin demisia dnei Mar Rodrigues Torres, a dlui Jeff Maes și a dlui Jean-Claude Quentin.

| (3) | S-au eliberat trei locuri în cadrul consiliului de administrație al Centrului, din categoria reprezentanților patronatelor, prin demisia dlor George Pantelides, Samo Hribar-Milic și Anthony Thompson. |
| --- | --- |

(3)

S-au eliberat trei locuri în cadrul consiliului de administrație al Centrului, din categoria reprezentanților patronatelor, prin demisia dlor George Pantelides, Samo Hribar-Milic și Anthony Thompson.

DECIDE:

Articol unic

Se numesc următoarele persoane ca membri ai consiliului de administrație al Centrului european pentru dezvoltarea formării profesionale pentru durata restantă a mandatului, care se încheie la 17 septembrie 2009:

I.   REPREZENTANȚI AI SINDICATELOR

| Spania | Dna Luz Blanca COSIO ALMEIRA
  UGT Spain |
| --- | --- |
| Belgia | Dna Mieke DE RAEDEMAECKER
  FGTB |
| Franța | Dl Stéphane LARDY
  Force Ouvrière |

Spania

Dna Luz Blanca COSIO ALMEIRA

UGT Spain

Belgia

Dna Mieke DE RAEDEMAECKER

FGTB

Franța

Dl Stéphane LARDY

Force Ouvrière

II.   REPREZENTANȚI AI PATRONATULUI

| Cipru | Dl Michael PILIKOS
  Cyprus Employers and Industrialists Federation |
| --- | --- |
| Slovenia | Dl Anze HIRSL
  Employers' Association of Slovenia — ZDS |
| Regatul Unit | Dl Richard WAINER
  Confederation of British Industry — CBI |

Cipru

Dl Michael PILIKOS

Cyprus Employers and Industrialists Federation

Slovenia

Dl Anze HIRSL

Employers' Association of Slovenia — ZDS

Regatul Unit

Dl Richard WAINER

Confederation of British Industry — CBI

Adoptată la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

I. JARC

---

(1)  JO L 39, 13.2.1975, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2051/2004 (JO L 355, 1.12.2004, p. 1).

1

(2)  JO C 240, 5.10.2006, p. 1.

2

---

Comisie

| 26.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/12

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

25 martie 2008

(2008/C 75/05)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,5569 |
| JPY | yen japonez | 155,90 |
| DKK | coroana daneză | 7,4597 |
| GBP | lira sterlină | 0,78105 |
| SEK | coroana suedeză | 9,4190 |
| CHF | franc elvețian | 1,5728 |
| ISK | coroana islandeză | 118,15 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0865 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,455 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 256,49 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6965 |
| PLN | zlot polonez | 3,5310 |
| RON | leu românesc nou | 3,7165 |
| SKK | coroana slovacă | 32,663 |
| TRY | lira turcească | 1,9409 |
| AUD | dolar australian | 1,7036 |
| CAD | dolar canadian | 1,5870 |
| HKD | dolar Hong Kong | 12,1126 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,9376 |
| SGD | dolar Singapore | 2,1527 |
| KRW | won sud-coreean | 1 522,65 |
| ZAR | rand sud-african | 12,5875 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,9680 |
| HRK | kuna croată | 7,2602 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 300,13 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9782 |
| PHP | peso Filipine | 64,425 |
| RUB | rubla rusească | 36,8680 |
| THB | baht thailandez | 49,042 |
| BRL | real brazilian | 2,7034 |
| MXN | peso mexican | 16,6464 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,5569

JPY

yen japonez

155,90

DKK

coroana daneză

7,4597

GBP

lira sterlină

0,78105

SEK

coroana suedeză

9,4190

CHF

franc elvețian

1,5728

ISK

coroana islandeză

118,15

NOK

coroana norvegiană

8,0865

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,455

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

256,49

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6965

PLN

zlot polonez

3,5310

RON

leu românesc nou

3,7165

SKK

coroana slovacă

32,663

TRY

lira turcească

1,9409

AUD

dolar australian

1,7036

CAD

dolar canadian

1,5870

HKD

dolar Hong Kong

12,1126

NZD

dolar neozeelandez

1,9376

SGD

dolar Singapore

2,1527

KRW

won sud-coreean

1 522,65

ZAR

rand sud-african

12,5875

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,9680

HRK

kuna croată

7,2602

IDR

rupia indoneziană

14 300,13

MYR

ringgit Malaiezia

4,9782

PHP

peso Filipine

64,425

RUB

rubla rusească

36,8680

THB

baht thailandez

49,042

BRL

real brazilian

2,7034

MXN

peso mexican

16,6464

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 26.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/13

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

20 martie 2008

(2008/C 75/06)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,5423 |
| JPY | yen japonez | 153,2 |
| DKK | coroana daneză | 7,4598 |
| GBP | lira sterlină | 0,7783 |
| SEK | coroana suedeză | 9,4121 |
| CHF | franc elvețian | 1,5632 |
| ISK | coroana islandeză | 121,56 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,1178 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,491 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 258,19 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6963 |
| PLN | zlot polonez | 3,5368 |
| RON | leu românesc nou | 3,731 |
| SKK | coroana slovacă | 32,774 |
| TRY | lira turcească | 1,9237 |
| AUD | dolar australian | 1,7087 |
| CAD | dolar canadian | 1,5817 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,9983 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,9458 |
| SGD | dolar Singapore | 2,1427 |
| KRW | won sud-coreean | 1 557,11 |
| ZAR | rand sud-african | 12,5545 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,8757 |
| HRK | kuna croată | 7,261 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 243,14 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9014 |
| PHP | peso Filipine | 63,697 |
| RUB | rubla rusească | 36,728 |
| THB | baht thailandez | 48,313 |
| BRL | real brazilian | 2,6853 |
| MXN | peso mexican | 16,5373 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,5423

JPY

yen japonez

153,2

DKK

coroana daneză

7,4598

GBP

lira sterlină

0,7783

SEK

coroana suedeză

9,4121

CHF

franc elvețian

1,5632

ISK

coroana islandeză

121,56

NOK

coroana norvegiană

8,1178

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,491

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

258,19

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6963

PLN

zlot polonez

3,5368

RON

leu românesc nou

3,731

SKK

coroana slovacă

32,774

TRY

lira turcească

1,9237

AUD

dolar australian

1,7087

CAD

dolar canadian

1,5817

HKD

dolar Hong Kong

11,9983

NZD

dolar neozeelandez

1,9458

SGD

dolar Singapore

2,1427

KRW

won sud-coreean

1 557,11

ZAR

rand sud-african

12,5545

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,8757

HRK

kuna croată

7,261

IDR

rupia indoneziană

14 243,14

MYR

ringgit Malaiezia

4,9014

PHP

peso Filipine

63,697

RUB

rubla rusească

36,728

THB

baht thailandez

48,313

BRL

real brazilian

2,6853

MXN

peso mexican

16,5373

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 26.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/14

---

Avizul Comitetului Consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante prezentat cu ocazia celei de-a 423-a întâlniri din 9 februarie 2007 privind o un proiect de decizie în cazul COMP/E-1/38.823 — Ascensoare și scări rulante

(2008/C 75/07)

| 1. | Comitetul Consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind obiectul și acoperirea geografică a înțelegerilor și/sau a practicilor de colaborare menționate în proiectul de decizie. |
| --- | --- |

1.

Comitetul Consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind obiectul și acoperirea geografică a înțelegerilor și/sau a practicilor de colaborare menționate în proiectul de decizie.

| 2. | Comitetul Consultativ este de acord cu evaluarea de către Comisia Europeană, din punct de vedere legal, a faptelor drept înțelegeri și/sau practici de colaborare, în sensul articolului 81 alineatul (1) din Tratat. |
| --- | --- |

2.

Comitetul Consultativ este de acord cu evaluarea de către Comisia Europeană, din punct de vedere legal, a faptelor drept înțelegeri și/sau practici de colaborare, în sensul articolului 81 alineatul (1) din Tratat.

| 3. | Comitetul Consultativ este de acord cu opinia Comisiei Europene conform căreia încălcările se referă la patru încălcări continue și complexe. |
| --- | --- |

3.

Comitetul Consultativ este de acord cu opinia Comisiei Europene conform căreia încălcările se referă la patru încălcări continue și complexe.

| 4. | Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia Europeană că înțelegerile și/sau practicile de colaborare au ca scop și/sau efect prevenirea, restricționarea sau distorsionarea concurenței în interiorul pieței comune. |
| --- | --- |

4.

Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia Europeană că înțelegerile și/sau practicile de colaborare au ca scop și/sau efect prevenirea, restricționarea sau distorsionarea concurenței în interiorul pieței comune.

| 5. | Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia Europeană că înțelegerile și/sau practicile de colaborare au afectat în mod considerabil schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

5.

Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia Europeană că înțelegerile și/sau practicile de colaborare au afectat în mod considerabil schimburile comerciale între statele membre.

| 6. | Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește destinatarii proiectului său de decizie. |
| --- | --- |

6.

Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește destinatarii proiectului său de decizie.

| 7. | Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia Europeană în privința duratei încălcărilor și a aplicării perioadelor de limitare. |
| --- | --- |

7.

Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia Europeană în privința duratei încălcărilor și a aplicării perioadelor de limitare.

| 8. | Comitetul Consultativ este de acord cu metoda Comisiei Europene de calcul al amenzilor. |
| --- | --- |

8.

Comitetul Consultativ este de acord cu metoda Comisiei Europene de calcul al amenzilor.

| 9. | Comitetul Consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

9.

Comitetul Consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| 10. | Comitetul Consultativ solicită Comisiei să ia în considerare toate celelalte aspecte discutate. |
| --- | --- |

10.

Comitetul Consultativ solicită Comisiei să ia în considerare toate celelalte aspecte discutate.

---

| 26.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/15

---

Raport final al consilierului-audiator privind procedura în cazul COMP/E-1/38.823 — Ascensoare și scări rulante

(în conformitate cu articolele 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

(2008/C 75/08)

Decizia preliminară necesită următoarele observații:

Rezumatul cazului

Prezentul caz a fost deschis în urma primirii unor informații, în vara anului 2003, de la un informator care a transmis Comisiei informații legate de existența unor activități de tip cartel între cei patru mari producători de ascensoare și scări rulante din Uniunea Europeană.

Începând din ianuarie 2004, au fost făcute o serie de inspecții, în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul nr. 17, într-un număr de țări printre care, inițial, Belgia și Germania, iar ulterior, Luxemburg și Țările de Jos. Aceste inspecții, precum și un număr mare de cazuri pe baza Comunicării Comisiei privind imunitatea la amenzi și reducerea amenzilor în cazurile de cartel au furnizat Comisiei dovezi ale încălcării articolului 81 alineatul (1) din Tratatul CE prin înțelegeri și practici de colaborare. Faptele, așa cum apar ele prezentate în comunicarea obiecțiilor („CO”), nu sunt contestate de nici unul dintre destinatarii proiectului de decizie.

Inițierea procedurilor, accesul la dosar, renunțarea la dreptul la audiere

La 7 octombrie 2005, Comisia a adresat o comunicarea obiecțiilor („CO”) următoarelor întreprinderi: KONE Belgium SA, KONE GmbH, KONE Luxembourg SARL, KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (denumite în continuare împreună „KONE”), NV OTIS SA, Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis SARL, General Technic SARL, Otis BV, Otis Elevator Company (denumite în continuare împreună „OTIS”), Schindler SA/NV, Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler SARL, Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd (denumite în continuare împreună „Schindler”), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG and ThyssenKrupp AG (denumite în continuare împreună „ThyssenKrupp”), Mitsubishi Elevator Europe BV, United Technologies Corporation și altor două întreprinderi.

Întreprinderilor li s-a permis accesul la dosarul de investigații al Comisiei sub forma unor copii pe DVD. Accesul la documentele legate de declarațiile orale ale solicitanților de clemență a fost permis la sediul Comisiei.

Toate întreprinderile cărora li s-a adresat CO au răspuns în scris la obiecțiile ridicate de Comisie.

Niciunul dintre destinatari nu a solicitat audieri și, în consecință, nu au avut loc audieri în acest caz.

Principalele aspecte procedurale menționate de părți

Pe parcursul activităților care au dus la prezenta decizie preliminară, s-au ridicat o serie de probleme procedurale, în special următoarele:

| — | Termenul limită pentru răspunsul la CO
  Majoritatea destinatarilor CO au solicitat o extindere a termenului limită pentru a răspunde la CO (două luni de la data primirii accesului la dosarul stocat pe DVD). Am fixat noul termen limită pentru întreprinderile vizate între 21 și 27 februarie 2006, în funcție de cât de întemeiate au fost motivele oferite ca justificare a solicitărilor individuale. |
| --- | --- |

—

Termenul limită pentru răspunsul la CO

Majoritatea destinatarilor CO au solicitat o extindere a termenului limită pentru a răspunde la CO (două luni de la data primirii accesului la dosarul stocat pe DVD). Am fixat noul termen limită pentru întreprinderile vizate între 21 și 27 februarie 2006, în funcție de cât de întemeiate au fost motivele oferite ca justificare a solicitărilor individuale.

| — | Pregătirea unei singure CO și organizarea dosarului Comisiei
  Serviciul competent al Comisiei a decis să trimită tuturor întreprinderilor implicate în caz o singură CO care a cuprins secțiuni pentru toate țările acoperite de investigații, indiferent dacă întreprinderea în cauză era implicată în toate țările respective sau în toate practicile descrise. Mai mult, Comisia a decis să permită tuturor destinatarilor CO accesul la dosarul referitor la toate țările și la toate practicile (cu excepția secretelor comerciale și a altor informații confidențiale). Părțile au avut ocazia să-și exprime punctul de vedere către consilierul-audiator, înainte de a le fi permis accesul pe această bază.
  United Technologies Corporation, Schindler, OTIS și ThyssenKrupp au afirmat că ar fi trebuit trimise destinatarilor comunicări ale obiecțiilor distincte și separate de către Comisie, în funcție de implicarea lor în diferitele carteluri la nivel național, și că aceasta ar fi trebuit să organizeze altfel dosarul, dat fiind faptul că aceeași Comisie a presupus existența unor încălcări separate la nivel național, mai degrabă decât existența unui cartel pan european. Au considerat că firmele care erau acuzate de încălcări doar într-o țară ar trebui să aibă acces la documentele din dosar referitoare doar la acea țară. Mai mult, au fost de părere că destinatarii CO implicați într-un cartel într-o altă țară nu aveau nici un interes legitim să consulte toate documentele din dosarul Comisiei. Alte părți au avut păreri contrare.
  Ca răspuns, am considerat că serviciul competent al Comisiei și-a luat o marjă de discreție atunci când a hotărât să investigheze împreună încălcările între care consideră că există legături. Am informat părțile că, dacă există motive obiective care au determinat serviciul Comisiei să considere că o analiză amplă și riguroasă a comportamentului anticoncurențial investigat necesită cercetări pe piețe diferite în același timp, sunt de acord cu aceasta. După ce am analizat cu atenție modul în care au fost făcute investigațiile, natura încălcărilor presupuse și întreprinderile implicate, am realizat că există destule motive pentru a aprecia că există suficiente legături între încălcările presupuse pe diferitele piețe vizate pentru ca acestea să facă obiectul unei investigații comune. În special, din punctul de vedere al factorilor specifici implicați, am considerat că serviciul relevant al Comisiei a acționat corect în realizarea investigațiilor comune, după ce a ajuns la concluzia preliminară că încălcările vizate erau patru carteluri naționale separate.
  În ceea ce privește accesul la dosar, consider că legislația UE în domeniul concurenței și jurisprudența tribunalelor Comunității asigură suficientă protecție informațiilor sensibile ale întreprinderilor și le-am asigurat că orice informație a cărei dezvăluire ar putea cauza pagube însemnate va fi protejată în mod special prin proceduri administrative. Acest principiu a fost respectat în prezentul caz. |
| --- | --- |

—

Pregătirea unei singure CO și organizarea dosarului Comisiei

Serviciul competent al Comisiei a decis să trimită tuturor întreprinderilor implicate în caz o singură CO care a cuprins secțiuni pentru toate țările acoperite de investigații, indiferent dacă întreprinderea în cauză era implicată în toate țările respective sau în toate practicile descrise. Mai mult, Comisia a decis să permită tuturor destinatarilor CO accesul la dosarul referitor la toate țările și la toate practicile (cu excepția secretelor comerciale și a altor informații confidențiale). Părțile au avut ocazia să-și exprime punctul de vedere către consilierul-audiator, înainte de a le fi permis accesul pe această bază.

United Technologies Corporation, Schindler, OTIS și ThyssenKrupp au afirmat că ar fi trebuit trimise destinatarilor comunicări ale obiecțiilor distincte și separate de către Comisie, în funcție de implicarea lor în diferitele carteluri la nivel național, și că aceasta ar fi trebuit să organizeze altfel dosarul, dat fiind faptul că aceeași Comisie a presupus existența unor încălcări separate la nivel național, mai degrabă decât existența unui cartel pan european. Au considerat că firmele care erau acuzate de încălcări doar într-o țară ar trebui să aibă acces la documentele din dosar referitoare doar la acea țară. Mai mult, au fost de părere că destinatarii CO implicați într-un cartel într-o altă țară nu aveau nici un interes legitim să consulte toate documentele din dosarul Comisiei. Alte părți au avut păreri contrare.

Ca răspuns, am considerat că serviciul competent al Comisiei și-a luat o marjă de discreție atunci când a hotărât să investigheze împreună încălcările între care consideră că există legături. Am informat părțile că, dacă există motive obiective care au determinat serviciul Comisiei să considere că o analiză amplă și riguroasă a comportamentului anticoncurențial investigat necesită cercetări pe piețe diferite în același timp, sunt de acord cu aceasta. După ce am analizat cu atenție modul în care au fost făcute investigațiile, natura încălcărilor presupuse și întreprinderile implicate, am realizat că există destule motive pentru a aprecia că există suficiente legături între încălcările presupuse pe diferitele piețe vizate pentru ca acestea să facă obiectul unei investigații comune. În special, din punctul de vedere al factorilor specifici implicați, am considerat că serviciul relevant al Comisiei a acționat corect în realizarea investigațiilor comune, după ce a ajuns la concluzia preliminară că încălcările vizate erau patru carteluri naționale separate.

În ceea ce privește accesul la dosar, consider că legislația UE în domeniul concurenței și jurisprudența tribunalelor Comunității asigură suficientă protecție informațiilor sensibile ale întreprinderilor și le-am asigurat că orice informație a cărei dezvăluire ar putea cauza pagube însemnate va fi protejată în mod special prin proceduri administrative. Acest principiu a fost respectat în prezentul caz.

| — | Accesul la documente suplimentare

  KONE a solicitat acces la documente suplimentare, incluzând, printre altele, un rezumat mai elaborat al materialului pus la dispoziția Comisiei de către informator, material care a inițiat primele inspecții și, de asemenea, un document intern al Comisiei legat de pregătirea inspecțiilor în Germania. Aceste documente au fost solicitate pentru a demonstra că firmele ar trebui să beneficieze de imunitate totală conform Comunicării Comisiei referitoare la clemență.
  În ceea ce privește materialul furnizat de informator, Comisia are obligația strictă de a proteja identitatea informatorilor săi, pentru a elimina pericolul represaliilor (1). În special, acolo unde întreprinderi puternice sunt investigate pentru presupuse încălcări ale legii concurenței, Comisia are obligația de a proteja informatorii de reacțiile dure cu care aceștia s-ar putea confrunta dacă le-ar fi dezvăluită identitatea. În consecință, deși am putut identifica câteva pasaje în plus care ar fi putut fi făcute cunoscute întreprinderii KONE fără riscul de a pune în pericol anonimatul informatorului, lucru care s-a și întâmplat ulterior, susțin decizia serviciului relevant al Comisiei de a nu permite accesul la materialul informatorului în acest caz.
  În ceea ce privește solicitarea documentelor interne, conform jurisprudenței și Comunicării Comisiei privind accesul la dosar, documentele interne ale Comisiei sunt, în principiu, secrete. Am fost de părere că doar presupunerea din partea unei întreprinderi că anumite documente interne i-ar putea fi de folos în pregătirea apărării nu este suficientă pentru a crea Comisiei obligația de a desecretiza aceste documente. Altfel, regula inaccesibilității informațiilor interne nu s-ar respecta, iar interesul legitim în a păstra secrete deliberările interne ale Comisiei ar fi afectat negativ. Consider că este de preferat ca serviciile Comisiei să se autoverifice, iar în cazul unor solicitări justificate, consilierul-audiator să verifice și el dacă documentele interne ale Comisiei conțin dovezi care ar putea fi indispensabile pentru apărarea unei părți. În urma verificării, am considerat că nu este vorba de o astfel de situație în cazul de față. În consecință, accesul nu a fost permis. |
| --- | --- |

—

Accesul la documente suplimentare

KONE a solicitat acces la documente suplimentare, incluzând, printre altele, un rezumat mai elaborat al materialului pus la dispoziția Comisiei de către informator, material care a inițiat primele inspecții și, de asemenea, un document intern al Comisiei legat de pregătirea inspecțiilor în Germania. Aceste documente au fost solicitate pentru a demonstra că firmele ar trebui să beneficieze de imunitate totală conform Comunicării Comisiei referitoare la clemență.

În ceea ce privește materialul furnizat de informator, Comisia are obligația strictă de a proteja identitatea informatorilor săi, pentru a elimina pericolul represaliilor (1). În special, acolo unde întreprinderi puternice sunt investigate pentru presupuse încălcări ale legii concurenței, Comisia are obligația de a proteja informatorii de reacțiile dure cu care aceștia s-ar putea confrunta dacă le-ar fi dezvăluită identitatea. În consecință, deși am putut identifica câteva pasaje în plus care ar fi putut fi făcute cunoscute întreprinderii KONE fără riscul de a pune în pericol anonimatul informatorului, lucru care s-a și întâmplat ulterior, susțin decizia serviciului relevant al Comisiei de a nu permite accesul la materialul informatorului în acest caz.

În ceea ce privește solicitarea documentelor interne, conform jurisprudenței și Comunicării Comisiei privind accesul la dosar, documentele interne ale Comisiei sunt, în principiu, secrete. Am fost de părere că doar presupunerea din partea unei întreprinderi că anumite documente interne i-ar putea fi de folos în pregătirea apărării nu este suficientă pentru a crea Comisiei obligația de a desecretiza aceste documente. Altfel, regula inaccesibilității informațiilor interne nu s-ar respecta, iar interesul legitim în a păstra secrete deliberările interne ale Comisiei ar fi afectat negativ. Consider că este de preferat ca serviciile Comisiei să se autoverifice, iar în cazul unor solicitări justificate, consilierul-audiator să verifice și el dacă documentele interne ale Comisiei conțin dovezi care ar putea fi indispensabile pentru apărarea unei părți. În urma verificării, am considerat că nu este vorba de o astfel de situație în cazul de față. În consecință, accesul nu a fost permis.

Proiectul de decizie

În proiectul de decizie, s-a renunțat la obiecțiile împotriva altor două întreprinderi. În ceea ce privește ceilalți destinatari ai CO, au fost rectificate câteva greșeli minore de calcul, fără a se modifica însă datele de începere și încetare a încălcărilor (cu excepția cazului OTIS în cartelul din Țările de Jos, pentru care a fost stabilită o dată de începere ulterioară).

Proiectul de decizie transmis Comisiei conține doar obiecții față de care părțile au avut ocazia să-și exprime punctul de vedere.

Pe baza celor de mai sus, consider că dreptul părților de a fi audiate a fost respectat în totalitate.

Bruxelles, 12 februarie 2007.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Judecata Curții din 7 noiembrie 1985 în cazul 145/83 Stanley George Adams v. Comisie (ECR) 1985, p. 3539 și paragraful 19 al Comunicării Comisiei din 13 decembrie 2005 asupra regulilor privind accesul la dosarul Comisiei.

1

---

| 26.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/18

---

Avizul Comitetului Consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante prezentat cu ocazia celei de-a 424-a întâlniri din 16 februarie 2007 privind un proiect de decizie în cazul COMP/E-1/38.823 — Ascensoare și scări rulante

(2008/C 75/09)

| 1. | Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește nivelul de bază al amenzilor aplicabile pentru încălcările din sectorul ascensoarelor și scărilor rulante în Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos. |
| --- | --- |

1.

Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește nivelul de bază al amenzilor aplicabile pentru încălcările din sectorul ascensoarelor și scărilor rulante în Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos.

| 2. | Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia, în ceea ce privește încălcările din sectorul ascensoarelor și scărilor rulante, în privința creșterii amenzilor de bază pentru întreprinderea ThyssenKrupp AG și filialele sale din Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos, din cauza unei circumstanțe agravante. |
| --- | --- |

2.

Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia, în ceea ce privește încălcările din sectorul ascensoarelor și scărilor rulante, în privința creșterii amenzilor de bază pentru întreprinderea ThyssenKrupp AG și filialele sale din Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos, din cauza unei circumstanțe agravante.

| 3. | Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia, în ceea ce privește încălcările comise de cartelurile din sectorul ascensoarelor și scărilor rulante în Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos, asupra procentelor cu care se reduc amenzile, conform Notificării Comisiei din 2002 cu privire la neaplicarea sau reducerea amenzilor în cazurile de cartel și recompensării cooperării în afara limitelor uzuale. |
| --- | --- |

3.

Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia, în ceea ce privește încălcările comise de cartelurile din sectorul ascensoarelor și scărilor rulante în Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos, asupra procentelor cu care se reduc amenzile, conform Notificării Comisiei din 2002 cu privire la neaplicarea sau reducerea amenzilor în cazurile de cartel și recompensării cooperării în afara limitelor uzuale.

| 4. | Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia asupra valorii finale a amenzilor pentru încălcările din sectorul ascensoarelor și scărilor rulante în Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos. |
| --- | --- |

4.

Comitetul Consultativ este de acord cu Comisia asupra valorii finale a amenzilor pentru încălcările din sectorul ascensoarelor și scărilor rulante în Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos.

| 5. | Comitetul Consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

5.

Comitetul Consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 26.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/19

---

Rezumat al deciziei Comisiei

din 21 februarie 2007

privind o procedură prevăzută de articolul 81 din Tratatul de instituire a Comunității Europene

(Cazul COMP/E-1/38.823 — Ascensoare și scări rulante)

[notificată cu numărul C(2007) 512 final]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(2008/C 75/10)

I.   REZUMATUL ÎNCĂLCĂRILOR

Introducere

| 1. | Decizia se adresează următoarelor întreprinderi: KONE Belgium SA, KONE GmbH, KONE Luxembourg SARL, KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (denumită în continuare „KONE”), Mitsubishi Elevator Europe BV, NV OTIS SA, Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis SARL, General Technic SARL, Otis BV, Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (denumită în continuare „Otis”), Schindler SA/NV, Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler SARL, Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd (denumită în continuare „Schindler”), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG și ThyssenKrupp AG (denumită în continuare „ThyssenKrupp”). |
| --- | --- |

1.

Decizia se adresează următoarelor întreprinderi: KONE Belgium SA, KONE GmbH, KONE Luxembourg SARL, KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (denumită în continuare „KONE”), Mitsubishi Elevator Europe BV, NV OTIS SA, Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis SARL, General Technic SARL, Otis BV, Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (denumită în continuare „Otis”), Schindler SA/NV, Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler SARL, Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd (denumită în continuare „Schindler”), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG și ThyssenKrupp AG (denumită în continuare „ThyssenKrupp”).

| 2. | Destinatarii au încălcat în mod continuu, în patru situații individuale, dar înrudite, în Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos, prevederile articolului 81 din Tratat referitoare la ascensoare și scări rulante. Fiecare dintre cele patru încălcări au acoperit întregul teritoriu al unuia dintre aceste state membre. |
| --- | --- |

2.

Destinatarii au încălcat în mod continuu, în patru situații individuale, dar înrudite, în Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos, prevederile articolului 81 din Tratat referitoare la ascensoare și scări rulante. Fiecare dintre cele patru încălcări au acoperit întregul teritoriu al unuia dintre aceste state membre.

Procedură

| 3. | La începutul anului 2004, Comisia a inițiat investigația din proprie inițiativă („ex-officio”), folosind informații care i-au fost supuse atenției. Cele trei serii de inspecții (Belgia și Germania: ianuarie 2004; Belgia, Germania și Luxemburg: martie 2004 și Țările de Jos: aprilie 2004) și numărul mare de cereri de clemență, pe baza Comunicării privind politica de clemență din 2002, au confirmat existența unor carteluri în Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos. Încălcările au acoperit atât noile instalații, cât și noile servicii, cu excepția Germaniei, unde dovezile arată că au fost acoperite numai noile instalații. |
| --- | --- |

3.

La începutul anului 2004, Comisia a inițiat investigația din proprie inițiativă („ex-officio”), folosind informații care i-au fost supuse atenției. Cele trei serii de inspecții (Belgia și Germania: ianuarie 2004; Belgia, Germania și Luxemburg: martie 2004 și Țările de Jos: aprilie 2004) și numărul mare de cereri de clemență, pe baza Comunicării privind politica de clemență din 2002, au confirmat existența unor carteluri în Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos. Încălcările au acoperit atât noile instalații, cât și noile servicii, cu excepția Germaniei, unde dovezile arată că au fost acoperite numai noile instalații.

| 4. | Toate cele patru carteluri au prezentat unele elemente comune, precum:






  — | KONE, Otis, Schindler și ThyssenKrupp au fost toate implicate în încălcări în fiecare dintre cele patru state membre, |
| --- | --- | --- |

4.

Toate cele patru carteluri au prezentat unele elemente comune, precum:

—

KONE, Otis, Schindler și ThyssenKrupp au fost toate implicate în încălcări în fiecare dintre cele patru state membre,

| — | cartelurile au acoperit aceleași produse și servicii în fiecare dintre cele patru state membre avute în vedere, cu excepția Germaniei, unde — după știința Comisiei — serviciile nu au fost vizate direct de înțelegeri, |
| --- | --- |

—

cartelurile au acoperit aceleași produse și servicii în fiecare dintre cele patru state membre avute în vedere, cu excepția Germaniei, unde — după știința Comisiei — serviciile nu au fost vizate direct de înțelegeri,

| — | managerii care răspundeau de filialele implicate (și participanți la carteluri) erau uneori, fie simultan, fie succesiv, responsabili pentru mai multe state membre, |
| --- | --- |

—

managerii care răspundeau de filialele implicate (și participanți la carteluri) erau uneori, fie simultan, fie succesiv, responsabili pentru mai multe state membre,

| — | perioadele de timp ale încălcărilor investigate de Comisie s-au suprapus, în mare parte, deși nu au avut întotdeauna exact aceeași durată, |
| --- | --- |

—

perioadele de timp ale încălcărilor investigate de Comisie s-au suprapus, în mare parte, deși nu au avut întotdeauna exact aceeași durată,

| — | metoda de alocare a proiectelor legate de vânzarea și instalarea ascensoarelor și a scărilor rulante a fost foarte asemănătoare, uneori chiar identică, în cel puțin unele, dacă nu în chiar toate statele membre avute în vedere (de exemplu, cu privire la principiile care stau la baza divizării pieței și a clienților, la menținerea „status quo-ului” în segmentele de piață, structura întâlnirilor, schemele de compensare, utilizarea listelor de proiecte, etc.), |
| --- | --- |

—

metoda de alocare a proiectelor legate de vânzarea și instalarea ascensoarelor și a scărilor rulante a fost foarte asemănătoare, uneori chiar identică, în cel puțin unele, dacă nu în chiar toate statele membre avute în vedere (de exemplu, cu privire la principiile care stau la baza divizării pieței și a clienților, la menținerea „status quo-ului” în segmentele de piață, structura întâlnirilor, schemele de compensare, utilizarea listelor de proiecte, etc.),

| — | metoda de alocare a proiectelor pentru vânzarea și instalarea ascensoarelor și a scărilor rulante prin utilizarea așa numitelor liste de proiecte a fost similară, dacă nu chiar identică, în toate statele membre vizate, cu excepția Țărilor de Jos, unde Comisia nu cunoaște cazuri de utilizare a listelor de proiecte, |
| --- | --- |

—

metoda de alocare a proiectelor pentru vânzarea și instalarea ascensoarelor și a scărilor rulante prin utilizarea așa numitelor liste de proiecte a fost similară, dacă nu chiar identică, în toate statele membre vizate, cu excepția Țărilor de Jos, unde Comisia nu cunoaște cazuri de utilizare a listelor de proiecte,

| — | metoda de alocare a proiectelor de întreținere și modernizare a fost foarte asemănătoare, uneori identică, în Belgia, Luxemburg și Țările de Jos (de exemplu, principiile care stau la baza împărțirii clienților, stabilirea și păstrarea contactelor, metodele de comunicare între întreprinderi și schemele de compensare). |
| --- | --- |

—

metoda de alocare a proiectelor de întreținere și modernizare a fost foarte asemănătoare, uneori identică, în Belgia, Luxemburg și Țările de Jos (de exemplu, principiile care stau la baza împărțirii clienților, stabilirea și păstrarea contactelor, metodele de comunicare între întreprinderi și schemele de compensare).

| 5. | Declarația cuprinzând obiecțiile a fost adusă la cunoștința părților în octombrie 2005. Destinatarii Declarației nu au solicitat audieri. |
| --- | --- |

5.

Declarația cuprinzând obiecțiile a fost adusă la cunoștința părților în octombrie 2005. Destinatarii Declarației nu au solicitat audieri.

Funcționarea cartelurilor

| 6. | Perioadele în care s-au înregistrat încălcările menționate în decizie sunt:






  — | de la 9 mai 1996 la 29 ianuarie 2004 în Belgia, |
| --- | --- | --- |

6.

Perioadele în care s-au înregistrat încălcările menționate în decizie sunt:

—

de la 9 mai 1996 la 29 ianuarie 2004 în Belgia,

| — | de la 1 august 1995 la 5 decembrie 2003 în Germania, |
| --- | --- |

—

de la 1 august 1995 la 5 decembrie 2003 în Germania,

| — | de la 7 decembrie 1995 la 9 martie 2004 în Luxemburg, și |
| --- | --- |

—

de la 7 decembrie 1995 la 9 martie 2004 în Luxemburg, și

| — | de la 15 aprilie 1998 la 5 martie 2004 în Țările de Jos. |
| --- | --- |

—

de la 15 aprilie 1998 la 5 martie 2004 în Țările de Jos.

| 7. | Următoarele încălcări au fost comise, în special, în unul, mai multe sau în toate statele membre avute în vedere:






  — | acordul asupra împărțirii vânzărilor și instalării ascensoarelor și scărilor rulante, |
| --- | --- | --- |

7.

Următoarele încălcări au fost comise, în special, în unul, mai multe sau în toate statele membre avute în vedere:

—

acordul asupra împărțirii vânzărilor și instalării ascensoarelor și scărilor rulante,

| — | acordul asupra alocării ofertelor publice și private, precum și a altor contracte pentru vânzarea și instalarea ascensoarelor și a scărilor rulante în conformitate cu cota de vânzări pre-stabilită a fiecărei întreprinderi, |
| --- | --- |

—

acordul asupra alocării ofertelor publice și private, precum și a altor contracte pentru vânzarea și instalarea ascensoarelor și a scărilor rulante în conformitate cu cota de vânzări pre-stabilită a fiecărei întreprinderi,

| — | acordul asupra alocării proiectelor pentru vânzarea și instalarea ascensoarelor și/sau a scărilor rulante noi respectând principiul conform căruia relațiile existente cu clienții trebuie păstrate, |
| --- | --- |

—

acordul asupra alocării proiectelor pentru vânzarea și instalarea ascensoarelor și/sau a scărilor rulante noi respectând principiul conform căruia relațiile existente cu clienții trebuie păstrate,

| — | acordul să nu concureze unele cu celelalte pentru contractele de întreținere pentru ascensoarele și scările rulante aflate în funcțiune și acordul asupra modului de licitare a acestor contracte, |
| --- | --- |

—

acordul să nu concureze unele cu celelalte pentru contractele de întreținere pentru ascensoarele și scările rulante aflate în funcțiune și acordul asupra modului de licitare a acestor contracte,

| — | acordul să nu concureze unele cu celelalte pentru contractele de întreținere pentru ascensoarele și scările rulante noi și acordul asupra modului de licitare a acestor contracte, și |
| --- | --- |

—

acordul să nu concureze unele cu celelalte pentru contractele de întreținere pentru ascensoarele și scările rulante noi și acordul asupra modului de licitare a acestor contracte, și

| — | acordul să nu concureze unele cu celelalte pentru contractele de modernizare. |
| --- | --- |

—

acordul să nu concureze unele cu celelalte pentru contractele de modernizare.

Principalele caracteristici ale încălcărilor au inclus și schimbul de informații comerciale importante și de informații confidențiale legate de piață și de aspecte (interne) ale întreprinderii, inclusiv de modul de licitare și de prețuri. Participanții s-au întâlnit în mod regulat pentru a se pune de acord cu privire la restricțiile mai sus menționate și au monitorizat implementarea acestora pe piețele naționale. Există dovezi că firmele erau conștiente de caracterul ilegal al comportamentului lor și că au fost precaute să nu fie depistate; angajații lor se întâlneau de obicei în baruri și restaurante, călătoreau in provincie sau chiar în străinătate și foloseau cartele pre-plătite de telefon mobil pentru a nu putea fi urmăriți.

II.   AMENZI

Gravitate

| 8. | Din punctul de vedere al gravității încălcărilor, al impactului asupra pieței și al acoperirii geografice, acestea trebuie considerate ca foarte grave. |
| --- | --- |

8.

Din punctul de vedere al gravității încălcărilor, al impactului asupra pieței și al acoperirii geografice, acestea trebuie considerate ca foarte grave.

Tratament diferențiat

| 9. | Întreprinderile au fost împărțite în diverse categorii, în funcție de importanța lor pe piață pentru a se stabili greutatea și impactul fiecăreia pe piață. |
| --- | --- |

9.

Întreprinderile au fost împărțite în diverse categorii, în funcție de importanța lor pe piață pentru a se stabili greutatea și impactul fiecăreia pe piață.

| 10. | Comisia a considerat oportun să ia în considerare, ca element de comparație pentru importanța întreprinderilor pe piața vizată, cifra de afaceri a acestora la nivelul întregului teritoriu al Belgiei, Germaniei, Luxemburgului și, respectiv, Țărilor de Jos. Comparația s-a realizat pe baza acestor cifre de afaceri la nivel național pentru ultimul an integral în care au apărut încălcările: 2003 pentru toate întreprinderile avute în vedere, pentru toate cele patru încălcări, cu excepția întreprinderii Schindler din Germania, pentru care 2000, atunci când a ieșit din cartel, a fost anul de referință. |
| --- | --- |

10.

Comisia a considerat oportun să ia în considerare, ca element de comparație pentru importanța întreprinderilor pe piața vizată, cifra de afaceri a acestora la nivelul întregului teritoriu al Belgiei, Germaniei, Luxemburgului și, respectiv, Țărilor de Jos. Comparația s-a realizat pe baza acestor cifre de afaceri la nivel național pentru ultimul an integral în care au apărut încălcările: 2003 pentru toate întreprinderile avute în vedere, pentru toate cele patru încălcări, cu excepția întreprinderii Schindler din Germania, pentru care 2000, atunci când a ieșit din cartel, a fost anul de referință.

| 11. | În ceea ce privește încălcările în Belgia, Schindler și KONE au fost plasate împreună în primul grup, Otis în al doilea, iar ThyssenKrupp în al treilea. În privința încălcărilor în Germania, KONE, Otis și ThyssenKrupp au fost incluse în aceeași categorie. Schindler, a cărei activitate ilegală s-a limitat doar la scări rulante, și care a părăsit cartelul în 2000, a fost plasată într-o categorie separată. În ceea ce privește încălcările în Luxemburg, Otis și Schindler au fost incluse împreună într-o primă categorie, iar Kone și ThyssenKrupp au fost incluse împreună în a doua categorie. În sfârșit, în ceea ce privește încălcările în Țările de Jos, KONE a fost plasată în prima categorie, Otis în a doua, iar Schindler în a treia. ThyssenKrupp și Mitsubishi au fost plasate împreună în categoria a patra. |
| --- | --- |

11.

În ceea ce privește încălcările în Belgia, Schindler și KONE au fost plasate împreună în primul grup, Otis în al doilea, iar ThyssenKrupp în al treilea. În privința încălcărilor în Germania, KONE, Otis și ThyssenKrupp au fost incluse în aceeași categorie. Schindler, a cărei activitate ilegală s-a limitat doar la scări rulante, și care a părăsit cartelul în 2000, a fost plasată într-o categorie separată. În ceea ce privește încălcările în Luxemburg, Otis și Schindler au fost incluse împreună într-o primă categorie, iar Kone și ThyssenKrupp au fost incluse împreună în a doua categorie. În sfârșit, în ceea ce privește încălcările în Țările de Jos, KONE a fost plasată în prima categorie, Otis în a doua, iar Schindler în a treia. ThyssenKrupp și Mitsubishi au fost plasate împreună în categoria a patra.

Efect disuasiv suficient

| 12. | Pentru a stabili un nivel al amenzii care să asigure un efect disuasiv suficient, Comisia a considerat potrivit să aplice un factor de multiplicare al amenzilor impuse. |
| --- | --- |

12.

Pentru a stabili un nivel al amenzii care să asigure un efect disuasiv suficient, Comisia a considerat potrivit să aplice un factor de multiplicare al amenzilor impuse.

| 13. | Cu cifrele lor de afaceri la nivel mondial, ThyssenKrupp și, respectiv, Otis sunt jucători mult mai mari decât ceilalți destinatari. În consecință, și în conformitate cu deciziile anterioare ale Comisiei, Comisia a considerat potrivit să mărească amenzile acordate întreprinderilor ThyssenKrupp și Otis. |
| --- | --- |

13.

Cu cifrele lor de afaceri la nivel mondial, ThyssenKrupp și, respectiv, Otis sunt jucători mult mai mari decât ceilalți destinatari. În consecință, și în conformitate cu deciziile anterioare ale Comisiei, Comisia a considerat potrivit să mărească amenzile acordate întreprinderilor ThyssenKrupp și Otis.

Majorare pentru durată

| 14. | S-au aplicat factori de multiplicare individuali în conformitate cu durata încălcărilor de către fiecare entitate legală. |
| --- | --- |

14.

S-au aplicat factori de multiplicare individuali în conformitate cu durata încălcărilor de către fiecare entitate legală.

Circumstanțe agravante

| 15. | S-a considerat că ThyssenKrupp a comis încălcări repetate, de vreme ce două entități controlate de Krupp și/sau Thyssen (înainte ca cele două întreprinderi să fuzioneze în 1999) fuseseră deja destinatarele unei decizii anterioare a Comisiei privind activitățile de cartel în Suprataxa pentru aliere
   (1). Faptul că aceste întreprinderi au repetat același comportament în aceleași sau în alte afaceri, a arătat că penalitățile inițiale nu le-au determinat să-și schimbe conduita. Aceasta reprezintă o circumstanță agravantă care justifică creșterea amenzii de bază impuse întreprinderii ThyssenKrupp. |
| --- | --- |

15.

S-a considerat că ThyssenKrupp a comis încălcări repetate, de vreme ce două entități controlate de Krupp și/sau Thyssen (înainte ca cele două întreprinderi să fuzioneze în 1999) fuseseră deja destinatarele unei decizii anterioare a Comisiei privind activitățile de cartel în Suprataxa pentru aliere
   (1). Faptul că aceste întreprinderi au repetat același comportament în aceleași sau în alte afaceri, a arătat că penalitățile inițiale nu le-au determinat să-și schimbe conduita. Aceasta reprezintă o circumstanță agravantă care justifică creșterea amenzii de bază impuse întreprinderii ThyssenKrupp.

Aplicarea Comunicării privind politica de clemență din 2002

| 16. | KONE, Otis, ThyssenKrupp și Schindler au depus cereri legate de Comunicarea privind politica de clemență. Întreprinderile au cooperat cu Comisia, în diferite etape ale investigației, urmărind să beneficieze de un tratament favorabil conform Comunicării privind politica de clemență. |
| --- | --- |

16.

KONE, Otis, ThyssenKrupp și Schindler au depus cereri legate de Comunicarea privind politica de clemență. Întreprinderile au cooperat cu Comisia, în diferite etape ale investigației, urmărind să beneficieze de un tratament favorabil conform Comunicării privind politica de clemență.

Punctul 8 litera (a) — Imunitate

| 17. | Întreprinderii Otis i s-a acordat imunitate totală conform punctului 8 litera (a) al Comunicării privind politica de clemență privind un cartel din Țările de Jos, deoarece a ajutat Comisia să facă inspecții în Țările de Jos. |
| --- | --- |

17.

Întreprinderii Otis i s-a acordat imunitate totală conform punctului 8 litera (a) al Comunicării privind politica de clemență privind un cartel din Țările de Jos, deoarece a ajutat Comisia să facă inspecții în Țările de Jos.

Punctul 8 litera (b) — Imunitate

| 18. | În ceea ce privește încălcările din Belgia și Luxemburg, supunerea întreprinderii KONE a ajutat Comisia să detecteze o încălcare a Articolului 81 al Tratatului. Prin urmare, KONE s-a calificat pentru imunitate totală la amenzile datorate încălcărilor din Belgia și Luxemburg. |
| --- | --- |

18.

În ceea ce privește încălcările din Belgia și Luxemburg, supunerea întreprinderii KONE a ajutat Comisia să detecteze o încălcare a Articolului 81 al Tratatului. Prin urmare, KONE s-a calificat pentru imunitate totală la amenzile datorate încălcărilor din Belgia și Luxemburg.

Punctul 23 litera (b), aliniatul unu (reducerea de 30-50 %)

| 19. | Dovezile furnizate de Otis referitoare la cartelurile din Belgia și Luxemburg au avut o valoare semnificativă pentru dovezile aflate deja în posesia Comisiei, sporind capacitatea Comisiei de a dovedi încălcarea. Otis a fost prima întreprindere care s-a conformat punctului 21 din Comunicarea privind politica de clemență și căreia i s-a acordat o reducere de 40 % a amenzii pentru ambele încălcări. La fel, supunerea întreprinderii KONE referitoare la cartelul din Germania, precum și cea a întreprinderii ThyssenKrupp referitoare la cartelul din Țările de Jos au fost semnificative în contextul Comunicării privind politica de clemență. Aceste două întreprinderi au fost primele care s-au conformat punctului 21 din Comunicarea privind politica de clemență cu privire la cartelurile respective, iar Comisia a acordat întreprinderii KONE o reducere de 50 % la amenda aferentă încălcării din Germania și întreprinderii ThyssenKrupp o reducere de 40 % la amenda aferentă încălcării din Țările de Jos. |
| --- | --- |

19.

Dovezile furnizate de Otis referitoare la cartelurile din Belgia și Luxemburg au avut o valoare semnificativă pentru dovezile aflate deja în posesia Comisiei, sporind capacitatea Comisiei de a dovedi încălcarea. Otis a fost prima întreprindere care s-a conformat punctului 21 din Comunicarea privind politica de clemență și căreia i s-a acordat o reducere de 40 % a amenzii pentru ambele încălcări. La fel, supunerea întreprinderii KONE referitoare la cartelul din Germania, precum și cea a întreprinderii ThyssenKrupp referitoare la cartelul din Țările de Jos au fost semnificative în contextul Comunicării privind politica de clemență. Aceste două întreprinderi au fost primele care s-au conformat punctului 21 din Comunicarea privind politica de clemență cu privire la cartelurile respective, iar Comisia a acordat întreprinderii KONE o reducere de 50 % la amenda aferentă încălcării din Germania și întreprinderii ThyssenKrupp o reducere de 40 % la amenda aferentă încălcării din Țările de Jos.

Punctul 23 litera (b), aliniatul doi (reducerea de 20-30 %)

| 20. | Dovezile furnizate de Otis referitoare la cartelul din Germania au avut o valoare semnificativă pentru dovezile aflate deja în posesia Comisiei, sporind capacitatea Comisiei de a dovedi încălcarea din Germania. Otis a fost a doua întreprindere care s-a conformat punctului 21 din Comunicarea privind politica de clemență și căreia i s-a acordat o reducere de 25 % a amenzii pentru încălcarea din Germania. La fel, în ceea ce privește încălcarea din Belgia, supunerea întreprinderii ThyssenKrupp a fost semnificativă în contextul Comunicării privind politica de clemență. ThyssenKrupp a fost a doua întreprindere care s-a conformat punctului 21 din Comunicarea privind politica de clemență și căreia i s-a acordat o reducere de 20 % a amenzii pentru încălcarea din Belgia. |
| --- | --- |

20.

Dovezile furnizate de Otis referitoare la cartelul din Germania au avut o valoare semnificativă pentru dovezile aflate deja în posesia Comisiei, sporind capacitatea Comisiei de a dovedi încălcarea din Germania. Otis a fost a doua întreprindere care s-a conformat punctului 21 din Comunicarea privind politica de clemență și căreia i s-a acordat o reducere de 25 % a amenzii pentru încălcarea din Germania. La fel, în ceea ce privește încălcarea din Belgia, supunerea întreprinderii ThyssenKrupp a fost semnificativă în contextul Comunicării privind politica de clemență. ThyssenKrupp a fost a doua întreprindere care s-a conformat punctului 21 din Comunicarea privind politica de clemență și căreia i s-a acordat o reducere de 20 % a amenzii pentru încălcarea din Belgia.

Punctul 23 litera (b), aliniatul trei (reducerea de până la 20 %)

| 21. | Dovezile furnizate de Schindler referitoare la cartelul din Germania au avut o valoare semnificativă pentru dovezile aflate deja în posesia Comisiei, sporind capacitatea Comisiei de a dovedi încălcarea din Germania. Schindler a fost a treia întreprindere care s-a conformat punctului 21 din Comunicarea privind politica de clemență și căreia i s-a acordat o reducere de 15 % a amenzii pentru încălcarea din Germania. |
| --- | --- |

21.

Dovezile furnizate de Schindler referitoare la cartelul din Germania au avut o valoare semnificativă pentru dovezile aflate deja în posesia Comisiei, sporind capacitatea Comisiei de a dovedi încălcarea din Germania. Schindler a fost a treia întreprindere care s-a conformat punctului 21 din Comunicarea privind politica de clemență și căreia i s-a acordat o reducere de 15 % a amenzii pentru încălcarea din Germania.

III.   DECIZIE

| 22. | Următoarele întreprinderi au încălcat articolul 81 al Tratatului alocând fonduri și alte contracte între ele în Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos, cu scopul de a-și împărți piețele și de a fixa prețurile, punându-se de acord asupra unui mecanism de compensare în unele cazuri, schimbând informații despre volumul vânzărilor și prețuri, participând la întâlniri regulate și stabilind alte contacte pentru a se pune de acord cu restricțiile de mai sus și pentru a le implementa:

  în Belgia:







  (a) | Kone Corporation și KONE Belgium SA, de la 9 mai 1996 până la 29 ianuarie 2004; |
| --- | --- | --- |

22.

Următoarele întreprinderi au încălcat articolul 81 al Tratatului alocând fonduri și alte contracte între ele în Belgia, Germania, Luxemburg și Țările de Jos, cu scopul de a-și împărți piețele și de a fixa prețurile, punându-se de acord asupra unui mecanism de compensare în unele cazuri, schimbând informații despre volumul vânzărilor și prețuri, participând la întâlniri regulate și stabilind alte contacte pentru a se pune de acord cu restricțiile de mai sus și pentru a le implementa:

în Belgia:

(a)

Kone Corporation și KONE Belgium SA, de la 9 mai 1996 până la 29 ianuarie 2004;

| (b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company și NV OTIS SA, de la 9 mai 1996 la 29 ianuarie 2004; |
| --- | --- |

(b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company și NV OTIS SA, de la 9 mai 1996 la 29 ianuarie 2004;

| (c) | Schindler Holding Ltd și Schindler SA/NV, de la 9 mai 1996 la 29 ianuarie 2004; și |
| --- | --- |

(c)

Schindler Holding Ltd și Schindler SA/NV, de la 9 mai 1996 la 29 ianuarie 2004; și

| (d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG și ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, de la 9 mai 1996 la 29 ianuarie 2004; |
| --- | --- |

(d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG și ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, de la 9 mai 1996 la 29 ianuarie 2004;

în Germania:

| (e) | Kone Corporation și KONE GmbH, de la 1 august 1995 la 5 decembrie 2003; |
| --- | --- |

(e)

Kone Corporation și KONE GmbH, de la 1 august 1995 la 5 decembrie 2003;

| (f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company și Otis GmbH & Co. OHG, de la 1 august 1995 la 5 decembrie 2003; |
| --- | --- |

(f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company și Otis GmbH & Co. OHG, de la 1 august 1995 la 5 decembrie 2003;

| (g) | Schindler Holding Ltd și Schindler Deutschland Holding GmbH, de la 1 august 1995 la 6 decembrie 2000; și |
| --- | --- |

(g)

Schindler Holding Ltd și Schindler Deutschland Holding GmbH, de la 1 august 1995 la 6 decembrie 2000; și

| (h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH și ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, de la 1 august 1995 la 5 decembrie 2003; |
| --- | --- |

(h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH și ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, de la 1 august 1995 la 5 decembrie 2003;

în Luxemburg:

| (i) | Kone Corporation și KONE Luxembourg SARL, de la 7 decembrie 1995 la 29 ianuarie 2004; |
| --- | --- |

(i)

Kone Corporation și KONE Luxembourg SARL, de la 7 decembrie 1995 la 29 ianuarie 2004;

| (j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, NV Otis SA, General Technic-Otis SARL și General Technic SARL, de la 7 decembrie 1995 la 9 martie 2004; |
| --- | --- |

(j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, NV Otis SA, General Technic-Otis SARL și General Technic SARL, de la 7 decembrie 1995 la 9 martie 2004;

| (k) | Schindler Holding Ltd și Schindler SARL, de la 7 decembrie 1995 la 9 martie 2004; și |
| --- | --- |

(k)

Schindler Holding Ltd și Schindler SARL, de la 7 decembrie 1995 la 9 martie 2004; și

| (l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG și ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, de la 7 decembrie 1995 la 9 martie 2004; |
| --- | --- |

(l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG și ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, de la 7 decembrie 1995 la 9 martie 2004;

în Țările de Jos:

| (m) | Kone Corporation și KONE BV Liften en Roltrappen, de la 1 iunie 1999 la 5 martie 2004; |
| --- | --- |

(m)

Kone Corporation și KONE BV Liften en Roltrappen, de la 1 iunie 1999 la 5 martie 2004;

| (n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company și Otis BV, de la 15 aprilie 1998 la 5 martie 2004; |
| --- | --- |

(n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company și Otis BV, de la 15 aprilie 1998 la 5 martie 2004;

| (o) | Schindler Holding Ltd și Schindler Liften BV, de la 1 iunie 1999 la 5 martie 2004; |
| --- | --- |

(o)

Schindler Holding Ltd și Schindler Liften BV, de la 1 iunie 1999 la 5 martie 2004;

| (p) | ThyssenKrupp AG și ThyssenKrupp Liften BV, de la 15 aprilie 1998 la 5 martie 2004; și |
| --- | --- |

(p)

ThyssenKrupp AG și ThyssenKrupp Liften BV, de la 15 aprilie 1998 la 5 martie 2004; și

| (q) | Mitsubishi Elevator Europe BV, de la 11 ianuarie 2000 la 5 martie 2004. |
| --- | --- |

(q)

Mitsubishi Elevator Europe BV, de la 11 ianuarie 2000 la 5 martie 2004.

| 23. | Pentru încălcările menționate mai sus, au fost aplicate următoarele amenzi:

  în Belgia:







  (a) | Kone Corporation și KONE Belgium SA, solidar și individual: 0 EUR |
| --- | --- | --- |

23.

Pentru încălcările menționate mai sus, au fost aplicate următoarele amenzi:

în Belgia:

(a)

Kone Corporation și KONE Belgium SA, solidar și individual: 0 EUR

| (b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company și NV OTIS SA, solidar și individual: 47 713 050 EUR; |
| --- | --- |

(b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company și NV OTIS SA, solidar și individual: 47 713 050 EUR;

| (c) | Schindler Holding Ltd și Schindler SA/NV, solidar și individual: 69 300 000 EUR; și |
| --- | --- |

(c)

Schindler Holding Ltd și Schindler SA/NV, solidar și individual: 69 300 000 EUR; și

| (d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG și ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, solidar și individual: 68 607 000 EUR; |
| --- | --- |

(d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG și ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, solidar și individual: 68 607 000 EUR;

în Germania:

| (e) | Kone Corporation și KONE GmbH, solidar și individual: 62 370 000 EUR; |
| --- | --- |

(e)

Kone Corporation și KONE GmbH, solidar și individual: 62 370 000 EUR;

| (f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company și Otis GmbH & Co. OHG, solidar și individual: 159 043 500 EUR; |
| --- | --- |

(f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company și Otis GmbH & Co. OHG, solidar și individual: 159 043 500 EUR;

| (g) | Schindler Holding Ltd și Schindler Deutschland Holding GmbH, solidar și individual: 21 458 250 EUR; și |
| --- | --- |

(g)

Schindler Holding Ltd și Schindler Deutschland Holding GmbH, solidar și individual: 21 458 250 EUR; și

| (h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH și ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, solidar și individual: 374 220 000 EUR; |
| --- | --- |

(h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH și ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, solidar și individual: 374 220 000 EUR;

în Luxemburg:

| (i) | Kone Corporation și KONE Luxembourg SARL, solidar și individual: 0 EUR; |
| --- | --- |

(i)

Kone Corporation și KONE Luxembourg SARL, solidar și individual: 0 EUR;

| (j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, NV Otis SA, General Technic-Otis SARL și General Technic SARL, solidar și individual: 18 176 400 EUR; |
| --- | --- |

(j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, NV Otis SA, General Technic-Otis SARL și General Technic SARL, solidar și individual: 18 176 400 EUR;

| (k) | Schindler Holding Ltd și Schindler SARL, solidar și individual: 17 820 000 EUR; și |
| --- | --- |

(k)

Schindler Holding Ltd și Schindler SARL, solidar și individual: 17 820 000 EUR; și

| (l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG și ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, solidar și individual: 13 365 000 EUR; |
| --- | --- |

(l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG și ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, solidar și individual: 13 365 000 EUR;

în Țările de Jos:

| (m) | Kone Corporation Ltd și KONE BV Liften en Roltrappen, solidar și individual: 79 750 000 EUR; |
| --- | --- |

(m)

Kone Corporation Ltd și KONE BV Liften en Roltrappen, solidar și individual: 79 750 000 EUR;

| (n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company și Otis BV, solidar și individual: 0 EUR; |
| --- | --- |

(n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company și Otis BV, solidar și individual: 0 EUR;

| (o) | Schindler Holding Ltd și Schindler Liften BV, solidar și individual: 35 169 750 EUR; |
| --- | --- |

(o)

Schindler Holding Ltd și Schindler Liften BV, solidar și individual: 35 169 750 EUR;

| (p) | ThyssenKrupp AG și ThyssenKrupp Liften BV, solidar și individual: 23 477 850 EUR; și |
| --- | --- |

(p)

ThyssenKrupp AG și ThyssenKrupp Liften BV, solidar și individual: 23 477 850 EUR; și

| (q) | Mitsubishi Elevator Europe BV: 1 841 400 EUR. |
| --- | --- |

(q)

Mitsubishi Elevator Europe BV: 1 841 400 EUR.

| 24. | Întreprinderile menționate mai sus vor înceta imediat încălcările, dacă nu au făcut-o deja. Nu vor repeta nici un act sau conduită similare cu încălcările semnalate în prezentul caz și nici un act sau conduită cu efect sau obiect similar. |
| --- | --- |

24.

Întreprinderile menționate mai sus vor înceta imediat încălcările, dacă nu au făcut-o deja. Nu vor repeta nici un act sau conduită similare cu încălcările semnalate în prezentul caz și nici un act sau conduită cu efect sau obiect similar.

---

(1)  A se vedea cazurile conexate T-45/98 și T-47/98 ThyssenKrupp Stainless și ThyssenKrupp Acciai speciali Terni v Comisie („Suprataxa pentru aliere”) [2001] ECR II 3757, și cazurile conexate C-65/02 P și C-73/02 P, ThyssenKrupp Stainless și ThyssenKrupp Acciai speciali Terni v Comisie, hotărârea din 14 iulie 2005.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

| 26.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/25

---

Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping

(2008/C 75/11)

| 1. | Comisia notifică faptul că în caz că se procedează la o reexaminare în concordanță cu procedura de mai jos, măsurile antidumping menționate mai jos vor expira la data menționată în tabloul anterior, în conformitate cu Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1472/2006 al Comisiei din 5 octombrie 2006 impunând taxe antidumping definitive pe importurile de încălțăminte cu fețe din piele originare din Republica Populară Chineză și Vietnam (1). |
| --- | --- |

1.

Comisia notifică faptul că în caz că se procedează la o reexaminare în concordanță cu procedura de mai jos, măsurile antidumping menționate mai jos vor expira la data menționată în tabloul anterior, în conformitate cu Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1472/2006 al Comisiei din 5 octombrie 2006 impunând taxe antidumping definitive pe importurile de încălțăminte cu fețe din piele originare din Republica Populară Chineză și Vietnam (1).

2.   Procedura

Producătorii din Comunitate pot înainta cereri scrise de reexaminare. Aceste cereri trebuie să conțină suficiente dovezi că expirarea măsurilor ar putea avea ca rezultat continuarea sau reapariția dumping-ului și a prejudiciului.

În cazul în care Comisia decide să reexamineze măsurile în cauză, importatorii, exportatorii, reprezentanții țării exportatoare și producătorii din Comunitate vor avea posibilitatea de a dezvolta, de a respinge sau de a comenta tezele expuse în cererea de reexaminare.

3.   Termene

Pe baza celor de mai sus, producătorii din Comunitate pot depune o cerere scrisă de reexaminare pe adresa Comisiei Europene, Directoratul General Comerț (Unitatea H-1), J-79 4/23, B-1049 Bruxelles (2), oricând după data publicării prezentului aviz, dar cu cel puțin trei luni înainte de data specificată în tabelul de mai jos.

| 4. | Prezentul aviz este publicat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

4.

Prezentul aviz este publicat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului (3).

| Produsul | Țara (țările) de origine sau exportatoare | Măsuri | Referință | Data expirării |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Încălțăminte cu fețe din piele | Republica Populară Chineză
  Vietnam | Taxă antidumping | Regulamentul (CE) nr. 1472/2006 al Consiliului (JO L 275, 6.10.2006, p. 1) | 7.10.2008 |

Produsul

Țara (țările) de origine sau exportatoare

Măsuri

Referință

Data expirării

Încălțăminte cu fețe din piele

Republica Populară Chineză

Vietnam

Taxă antidumping

Regulamentul (CE) nr. 1472/2006 al Consiliului (JO L 275, 6.10.2006, p. 1)

7.10.2008

---

(1)  JO L 275, 6.10.2006, p. 1.

(2)  Fax (32-2) 295 65 05.

(3)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

---

26.3.2008

| 26.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/s3

---

ANUNȚ

La 26 martie 2008 va apărea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 75 A „Catalogul comun al soiurilor de plante agricole — al doilea supliment la a 26-a ediție completă”.

Cei abonați își pot procura gratuit această ediție a Jurnalului Oficial în limita numărului de exemplare și de versiuni lingvistice pentru care sunt abonați. Aceștia sunt rugați să returneze bonul de comandă de mai jos, completat în mod corespunzător, indicând numărul abonamentului (cod ce figurează la stânga fiecărei etichete și care începe cu: O/...). Respectivul Jurnal Oficial va rămâne gratuit timp de un an de la data publicării sale.

Cei interesați de această ediție a Jurnalului Oficial, dar care nu sunt abonați, pot să o comande contra cost la unul dintre birourile noastre de vânzare (a se vedea: http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).

Acest Jurnal Oficial — precum și ansamblul Jurnalelor Oficiale (L, C, CA, CE) — poate fi consultat gratuit pe site-ul internet: http://eur-lex.europa.eu

Image

---