# Uradni list C 86/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 86 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 515. april 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 86

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 515. april 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2008/C 086/01 | Skupno poročilo Sveta in Komisije o napredku pri izvajanju delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 za leto 2008 – Vseživljenjsko učenje za znanje, ustvarjalnost in inovacije | 1 |
| | Komisija |
| 2008/C 086/02 | Začetek postopka (Št. primera COMP/M.4942 – Nokia/Navteq) (
  1
  ) | 32 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

2008/C 086/01

Skupno poročilo Sveta in Komisije o napredku pri izvajanju delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 za leto 2008 – Vseživljenjsko učenje za znanje, ustvarjalnost in inovacije

1

Komisija

2008/C 086/02

Začetek postopka (Št. primera COMP/M.4942 – Nokia/Navteq) (
  1
  )

1

32

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 086/03 | Menjalni tečaji eura | 33 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 086/03

Menjalni tečaji eura

33

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2008/C 086/04 | Razpis za zbiranje predlogov – DG EAC/14/08 – Program sodelovanja na področju izobraževanja ICI – Sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja med EU in Avstralijo, Japonsko, Novo Zelandijo in Republiko Korejo | 34 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 086/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator) (
  1
  ) | 36 |
| 2008/C 086/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 37 |
| 2008/C 086/07 | Sporočilo francoske vlade glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o zahtevku za izključno dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovano Permis du Valenciennois)
   (
  1
  ) | 38 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2008/C 086/04

Razpis za zbiranje predlogov – DG EAC/14/08 – Program sodelovanja na področju izobraževanja ICI – Sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja med EU in Avstralijo, Japonsko, Novo Zelandijo in Republiko Korejo

34

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 086/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator) (
  1
  )

1

36

2008/C 086/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

37

2008/C 086/07

Sporočilo francoske vlade glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o zahtevku za izključno dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovano Permis du Valenciennois)
   (
  1
  )

(Obvestilo o zahtevku za izključno dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovano Permis du Valenciennois)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

| 5.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/1

---

Skupno poročilo Sveta in Komisije o napredku pri izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ za leto 2008 – „Vseživljenjsko učenje za znanje, ustvarjalnost in inovacije“

(2008/C 86/01)

1.   UVOD

Izobraževanje in usposabljanje sta pri gospodarskih in družbenih spremembah ključnega pomena. Prožnost in varnost, potrebni za ustvarjanje novih in boljših delovnih mest, sta odvisni od tega, da vsi državljani vse življenje pridobivajo ključne kompetence in posodabljajo svoje spretnosti. (1)„Vseživljenjsko učenje“ spodbuja ustvarjalnost in inovacije ter omogoča polno gospodarsko in družbeno udeležbo.

Zato si je Svet v delovnem programu Izobraževanje in usposabljanje 2010 zastavil ambiciozne cilje. Ti so v podporo tudi uresničevanju lizbonskih smernic za rast in delovna mesta. Te cilje je mogoče doseči le z vztrajnimi dolgoročnimi prizadevanji. Neizogibno je, da bo napredek neenakomeren. Svet in Komisija vsaki dve leti pripravita skupno poročilo, in sicer z namenom, da navedeta dosežke in usmerita prizadevanja v področja, ki se izkazujejo za bolj zapletena.

Ta prispevek k tretjemu skupnemu poročilu (2) dokazuje znaten napredek in izzive pri reformah na področju izobraževanja in usposabljanja. Na naslednjih področjih bodo potrebna posebna prizadevanja:

| — | Boljša usposobljenost. Manj usposobljeni ljudje so izpostavljeni tveganju ekonomske in socialne izključenosti. V večini držav povzročajo skrbi dejstvo, da se stopnja zgodnje opustitve šolanja ne znižuje, majhna udeležba starejših in nizko kvalificiranih delavcev v vseživljenjskem učenju ter slaba usposobljenost priseljencev. Poleg tega bo morala biti delovna sila, ki se zmanjšuje, na trgih dela v gospodarstvu, temelječem na znanju, v prihodnosti vse bolje usposobljena. Nizka usposobljenost bo postajala vse večji izziv. |
| --- | --- |

—

Boljša usposobljenost. Manj usposobljeni ljudje so izpostavljeni tveganju ekonomske in socialne izključenosti. V večini držav povzročajo skrbi dejstvo, da se stopnja zgodnje opustitve šolanja ne znižuje, majhna udeležba starejših in nizko kvalificiranih delavcev v vseživljenjskem učenju ter slaba usposobljenost priseljencev. Poleg tega bo morala biti delovna sila, ki se zmanjšuje, na trgih dela v gospodarstvu, temelječem na znanju, v prihodnosti vse bolje usposobljena. Nizka usposobljenost bo postajala vse večji izziv.

| — | Strategije vseživljenjskega učenja. Večina držav je dosegla napredek pri določanju enotnih in splošnih strategij. V tem okviru je napredek viden na področjih predšolske vzgoje, kvalifikacijskih okvirov in potrjevanja neformalnega in priložnostnega učenja. Vendar se inovativna učna partnerstva in trajno financiranje za učinkovito ter pravično izobraževanje in usposabljanje (3) visoke kakovosti v številnih državah še ne izvajajo, zlasti ne zato, ker se je rast naložb, kot kaže, upočasnila. Posebno pozornost je treba nameniti vseživljenjskemu usmerjanju. Zagotavljanje učinkovitega izvajanja reform je velik izziv za vse. |
| --- | --- |

—

Strategije vseživljenjskega učenja. Večina držav je dosegla napredek pri določanju enotnih in splošnih strategij. V tem okviru je napredek viden na področjih predšolske vzgoje, kvalifikacijskih okvirov in potrjevanja neformalnega in priložnostnega učenja. Vendar se inovativna učna partnerstva in trajno financiranje za učinkovito ter pravično izobraževanje in usposabljanje (3) visoke kakovosti v številnih državah še ne izvajajo, zlasti ne zato, ker se je rast naložb, kot kaže, upočasnila. Posebno pozornost je treba nameniti vseživljenjskemu usmerjanju. Zagotavljanje učinkovitega izvajanja reform je velik izziv za vse.

| — | Trikotnik znanja (izobraževanje, raziskave in inovacije). Trikotnik znanja igra ključno vlogo pri spodbujanju ustvarjanja delovnih mest in rasti. Torej je pomembno, da se pospešijo reforme, spodbuja odličnost v visokošolskem izobraževanju in partnerstvih med univerzami in poslovnim svetom ter zagotovi, da so vsi sektorji izobraževanja in usposabljanja v celoti udeleženi pri spodbujanju ustvarjalnosti in inovacij. |
| --- | --- |

—

Trikotnik znanja (izobraževanje, raziskave in inovacije). Trikotnik znanja igra ključno vlogo pri spodbujanju ustvarjanja delovnih mest in rasti. Torej je pomembno, da se pospešijo reforme, spodbuja odličnost v visokošolskem izobraževanju in partnerstvih med univerzami in poslovnim svetom ter zagotovi, da so vsi sektorji izobraževanja in usposabljanja v celoti udeleženi pri spodbujanju ustvarjalnosti in inovacij.

2.   NA ŠTEVILNIH PODROČJIH JE BIL OPAŽEN NAPREDEK

Evropa je na številnih področjih zabeležila napredek. To ne pomeni, da je napredek povsod enak in da si ni treba še naprej prizadevati za izboljšanje. Velik izziv še naprej predstavlja hitrost reform. Večina držav pa je reforme izvedla ali jih še izvaja na naslednjih področjih.

2.1   Strategije vseživljenjskega učenja in sistemi kvalifikacij

Eksplicitne strategije vseživljenjskega učenja (4), ki določajo prednostne naloge nacionalne politike in medsebojne povezave različnih sektorjev, je razvila večina držav (5).

Večina strategij vključuje celostno vizijo vseživljenjskega učenja, ki obsega vse vrste in ravni izobraževanja in usposabljanja. Nekatere pa se usmerjajo v sisteme formalnega izobraževanja in usposabljanja ali na razvoj določenih faz vseživljenjskega učenja.

Videti je, da se politike izobraževanja in usposabljanja krepijo (6). To je nujno za splošno skladnost sistemov in optimalno razporejanje sredstev. Tudi prednost, ki je v nekaterih državah namenjena spodbujanju vzpostavljanja prilagodljivih učnih poti in prehajanja med različnimi deli sistema, povečuje skladnost.

Kvalifikacijski okviri ter potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja

Nacionalni kvalifikacijski okviri, ki so povezani z vzpostavitvijo Evropskega kvalifikacijskega okvira za „Vseživljenjsko učenje“ (7), se razvijajo v večini držav (5). Z njimi se postavljajo v središče učni izidi.

Vzpostavljajo se tudi sistemi potrjevanja neformalnega in priložnostnega učenja, a počasneje (5). Trenutni izziv je premik od eksperimentiranja k polni uporabi nacionalnih kvalifikacijskih sistemov, vključno z izboljševanjem dostopa do visokošolskega izobraževanja in dostopa do izobraževanja in usposabljanja za nizko kvalificirane in starejše ali brezposelne delavce.

Na Portugalskem je bila leta 2000 vzpostavljena mreža centrov za priznavanje, potrjevanje in certificiranje kompetenc (RVCC). Trenutno je v postopku potrjevanja skoraj 250 000 odraslih. Centri ocenjujejo in potrjujejo kompetence za pridobitev posebnih kvalifikacij. Postopek certificiranja vključuje izpit pred zunanjo komisijo in po potrebi dopolnilno usposabljanje.

2.2   Predšolska vzgoja

Pomen predšolske vzgoje je v vsej Evropi čedalje bolj priznan. Ta vzgoja lahko prispeva k učinkovitosti in enakim možnostim, kar se odraža v razvoju novih pristopov in politik. Pri tem imajo svoje mesto pregled učne vsebine (8), krepitev usposobljenosti učiteljev (9), delna širitev obveznega šolanja na predšolsko stopnjo (10), ocenjevanje kakovosti (11) in povečevanje naložb, na primer z večjim številom osebja v predšolskih ustanovah (12).

V več državah izvajajo uspešne pilotne projekte in programe. Zdaj je treba preseči pilotne dejavnosti in preiti na splošno izvajanje, podprto z naložbami zlasti v usposobljeno osebje.

Med letoma 2000 in 2005 se je vključenost štiriletnikov v izobraževanje v EU-27 povečala za približno tri odstotne točke, na več kot 85 (13).

2.3   Visokošolsko izobraževanje: pomembno mesto v lizbonski agendi

Posodobitev visokošolskega izobraževanja je ključnega pomena za trikotnik znanja in lizbonsko strategijo. Vprašanjem upravljanja, financiranja in privlačnosti je bilo na evropski in nacionalni ravni namenjeno več pozornosti. To dopolnjuje bolonjske reforme.

Na področju večje avtonomnosti univerz je bil zabeležen viden napredek. To vključuje večjo finančno avtonomijo in nove mehanizme odgovornosti. Preskušajo se nove oblike vključevanja zainteresiranih strani, večinoma v zvezi z upravljanjem ustanov visokošolskega izobraževanja, a tudi v zvezi z razvojem učnih načrtov (14) ali opredelitvijo učnih izidov (15).

Skupina strokovnjakov na področju visokošolskega izobraževanja pripravlja zbirko najboljše prakse v zvezi s posodabljanjem univerz, namenjeno oblikovalcem politike in širši javnosti.

2.4   Izobraževanje in usposabljanje v širšem okviru politike EU

Velika večina držav članic v svojih nacionalnih programih lizbonske reforme za obdobje 2005–2008 pripisuje velik pomen izobraževanju, usposabljanju in razvijanju spretnosti. To odraža njihov pomemben prispevek k izvajanju integriranih smernic za rast in delovna mesta.

Povezovanje operativnih programov v okviru strukturnih skladov s prednostnimi nalogami delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 se je zelo izboljšalo. To je še zlasti opaziti pri obravnavanju dogovorjenih področij kazalcev in meril uspešnosti.

Dobro je napredoval tudi razvoj evropskih referenčnih orodij za podporo reformam. V letih 2006 in 2007 sta Evropski parlament in Svet sprejela priporočila na področjih ključnih kompetenc, kakovosti mobilnosti in zagotavljanja kakovosti v visokošolskem izobraževanju, sedaj pa sta se dogovorila tudi o Evropskem kvalifikacijskem okviru.

Na splošno so Komisija in države članice dosegle znaten napredek tudi pri izvajanju ukrepov, napovedanih v akcijskem načrtu za jezike 2004–2006. (16)

3.   PODROČJA, NA KATERIH NAPREDEK NI ZADOSTEN

3.1   Izvajanje vseživljenjskega učenja

Izvajanje je za strategije vseživljenjskega učenja še vedno največji izziv. Za izvajanje je potrebna trdna institucionalna zaveza, usklajevanje in partnerstvo z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi. Vztrajna prizadevanja lahko namene preoblikujejo v politike, ki po drugi strani prinesejo rezultate. Ključnega pomena sta ustrezno razširjanje in boljši pristop k naložbam. Vendar je treba še veliko storiti.

Zdi se, da so se pozitivna gibanja na področju javne porabe za izobraževanje med letoma 2000 in 2003 v letu 2004 ustavila.

Skupna javna poraba za izobraževanje, izražena v odstotkih BDP, se je v EU povečala med letoma 2000 (4,7 %) in 2003 (5,2 %), a se je leta 2004 zmanjšala na 5,1 %. Med državami so še naprej velike razlike v stopnjah porabe (med 3,3 % BDP v Romuniji in 8,5 % na Danskem). Zasebna poraba za izobraževalne ustanove, izražena v odstotkih BDP, se je od leta 2000 rahlo povečala, a se je leta 2004 napredek upočasnil (13).

Merila uspešnosti EU se zrcalijo v ciljih na nacionalni ravni, a vse države teh ciljev še niso določile (5).

3.2   Osnovna znanja za vse

Zgodnja opustitev šolanja ter pridobitev višje sekundarne izobrazbe in ključnih kompetenc so področja, ki so še naprej najbolj problematična. Od leta 2000 ta področja niso dovolj napredovala, da bi do leta 2010 dosegla merila uspešnosti EU. V nekaterih državah se je med letoma 2000 in 2006 uspešnost dejansko zmanjšala. Leta 2006 je več držav imelo še zelo visoke stopnje zgodnje opustitve šolanja, in sicer več kot 20 %. Stanje v zvezi z ljudmi s slabimi bralnimi spretnostmi se je poslabšalo, namesto da bi se izboljšalo.

V Evropi vse preveč mladih zapusti izobraževanje brez pridobljenih znanj, potrebnih za udeležbo v družbi znanja in gladek prehod v zaposlitev (17). Ti mladi se srečujejo s tveganjem družbene izključenosti. Poleg tega so dejansko že zgodaj izključeni iz vseživljenjskega učenja.

Zgodnja opustitev šolanja: vsaka šesta mlada oseba (15,3 %) med 18. in 24. letom starosti v EU-27 še vedno opusti šolanje z zgolj pridobljeno nižjo sekundarno izobrazbo in se pozneje ne udeleži nobenega izobraževanja ali usposabljanja. Da bi se do leta 2010 zadostilo merilu uspešnosti EU, ki znaša 10 %, mora biti napredek hitrejši.

Pri višji sekundarni izobrazbi je napredek počasen, a stalen. V zadnjih letih se je malo pospešil, a ne zadošča za dosego ciljev za leto 2010 (najmanj 85 % 22-letnikov naj bi pridobilo višjo sekundarno izobrazbo).

Čeprav je merilo uspešnosti EU 20-odstotno zmanjšanje odstotka 15-letnikov v EU s slabimi bralnimi spretnostmi do leta 2010 v primerjavi z letom 2000, se je ta delež med letoma 2000 in 2006 dejansko povečal (13).

Priseljenci in prikrajšane skupine iz različnih kulturnih okolij so v večini držav glede na merila uspešnosti manj uspešni. (18) Potrebujejo posebno pozornost. Njihovo vključevanje v predšolsko vzgojo bi izboljšalo učenje jezika in povečalo njihove možnosti za uspešno šolanje.

Pobude v zvezi z vidiki zgodnje opustitve šolanja in socio-ekonomsko prikrajšanostjo je treba dopolniti. V pomoč bi bile obšolske dejavnosti (kot sta kultura in šport), lokalna partnerstva, boljše vključevanje staršev, obravnavanje učnih potreb staršev in izboljševanje razmer za učence in učitelje v šoli.

3.3   Izobraževanje in usposabljanje učiteljev

Nobeden od notranjih vidikov šole ne vpliva na uspešnost učencev in študentov bolj kot kakovost izobraževanja učiteljev (19).

Vse večja raznolikost v razredih, povpraševanje po novih kompetencah in potreba po posvečanju pozornosti učnim potrebam posameznikov so izzivi za učitelje in vodje usposabljanj. Vse večja avtonomija šol prinaša dodatne naloge.

Veliko starejših učiteljev bo treba v bližnji prihodnosti nadomestiti. Poklic mora postati bolj privlačen.

Vendar sedanji sistemi izobraževanja in usposabljanja učiteljem pogosto ne nudijo potrebnega usposabljanja. To zlasti velja za nenehno usposabljanje in strokovni razvoj učiteljev. Usposabljanje učiteljev na delovnem mestu je obvezno v enajstih državah članicah.

3.4   Visokošolsko izobraževanje: odličnost, partnerstvo in financiranje

Države posvečajo več pozornosti krepitvi vloge univerz na področju raziskav in inovacij, partnerstva med univerzami in poslovnim svetom pa postajajo vse bolj pogosta. Vendar pa čaka številne države v zvezi s tem še precej dela (20).

Ukrepe za doseganje odličnosti v ustanovah visokošolskega izobraževanja je treba usmeriti enakomerno v izobraževanje, raziskave in prenos znanja. Trenutno se poučevanje manj pogosto obravnava. Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (21), katerega ustanovitev je predlagana, bo spodbudil spremembe v izobraževalnih in raziskovalnih ustanovah, saj bo postal referenčni model združevanja izobraževanja, raziskav in inovacij.

V Nemčiji so zvezna in deželne vlade dale pobudo za odličnost, ki zagotavlja dodatna sredstva v višini 1,9 milijarde EUR v letih 2006–2011, namenjeno spodbujanju raziskav na najvišji ravni na univerzah, izbranih na natečaju. Pobuda obsega tri področja ukrepanja: šole na podiplomski stopnji; povezave univerzitetnih raziskav, raziskav zunaj univerz in podjetij; celovite strategije za univerze, ki izvajajo raziskave na najvišji ravni.

Povečevanje naložb, vključno z zasebnimi viri, ostaja izziv. Hkrati je treba zagotoviti pravičen dostop do zelo različnih študijskih in raziskovalnih programov. Več vlad ima na voljo instrumente za spodbujanje zasebnih naložb, kot so davčne spodbude (22), javno-zasebna partnerstva ali sponzorstvo (23), nekatere pa so uvedle oziroma zvišale šolnine ali vpisnine (24).

Javna poraba za ustanove terciarnega izobraževanja v EU, vključno z izobraževanjem in raziskavami, je leta 2004 znašala 1,1 % BDP za EU-27. Segala je med 0,6 % na Malti do 2,5 % na Danskem. Vendar skupna poraba ostaja daleč pod porabo v Združenih državah. Predvsem zato, ker je zasebno financiranje v Združenih državah več kot sedemkrat višje. Poraba na študenta na terciarni stopnji je v ZDA znašala več kot dvakrat več od povprečja EU (25).

Čeprav je na področju povečevanja avtonomnosti in odgovornosti univerz prišlo do napredka, je le malo podatkov o podpori univerzitetnemu osebju in vodilnim delavcem pri obravnavi tega izziva.

3.5   Udeležba odraslih v vseživljenjskem učenju

Udeležba odraslih v vseživljenjskem učenju ne sledi več merilom uspešnosti EU. Potrebni bodo večji napori, da se poveča usposobljenost odraslih in da se doseže prožnost in varnost na delovnem trgu.

Napredek v smeri merila uspešnosti EU (12,5 %) je šel do leta 2005 na splošno v pravo smer (26). Leta 2006 pa je v dejavnostih izobraževanja in usposabljanja sodelovalo približno 9,6 % Evropejcev med 25. in 64. letom starosti, kar je malo manj kot leta 2005. Skupni odstotek skriva pomembno neravnovesje: za odrasle z visoko stopnjo izobrazbe je več kot šestkrat bolj verjetno, da bodo sodelovali v vseživljenjskem učenju, kot za nizko usposobljene.

Majhna udeležba starejših in nizko kvalificiranih delavcev v vseživljenjskem učenju je problem zlasti tam, kjer je udeležba celotne populacije že tako nizka (27). Poleg tega je zlasti veliko nizko kvalificiranih med priseljenci. Zaradi demografskih gibanj in gibanj na trgu dela se bo povečalo povpraševanje po visoko usposobljeni delovni sili, nizko kvalificirani pa bodo imeli manj priložnosti. Usposabljanju teh skupin bo treba posvetiti večjo pozornost.

3.6   Privlačnost, kakovost in ustreznost poklicnega izobraževanja in usposabljanja (VET)

Za izboljšanje kakovosti in privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja so potrebna dodatna prizadevanja. To je ključna prednostna naloga kopenhagenskega procesa (28).

Nekatere države so vzpostavile zahtevne in celostne sisteme zagotavljanja kakovosti (29), druge pa jih še razvijajo (30).

Večja uporaba pristopov, ki temeljijo na učnih izidih, pri programih usposabljanja in kvalifikacijah povečuje ustreznost poklicnega izobraževanja in usposabljanja trgu dela. Pozitivno prispeva tudi ponovni poudarek na vajeništvu, sodelovanju med šolami in podjetji in učenju na delovnem mestu. Vendar se lahko poroča le o majhnem napredku na področju napovedovanja potrebnih znanj in potreb po kvalifikacijah.

Poklicno izobraževanje in usposabljanje je včasih slabo vključeno v celotni sistem izobraževanja. Prispeva lahko k preprečevanju morebitnega osipa v izobraževanju in usposabljanju, če zgodnje stopnje šolanja zagotavljajo ključne kompetence, potrebne za vstop v poklicno izobraževanje in usposabljanje. Čeprav je za določene države članice (31) vseživljenjsko usmerjanje glavna politična prednostna naloga, je treba posebno pozornost nameniti krepitvi usmerjanja odraslih. Še več je treba narediti tudi za zmanjšanje ovir za napredovanje med poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter nadaljnjim oziroma visokošolskim izobraževanjem.

3.7   Mobilnost med državami

Izvajanje in uporaba Europassa dobro napreduje (32). Kljub temu mobilnost učencev med državami še vedno omogočajo predvsem programi EU. Večina nacionalnih ukrepov se nanaša na visokošolsko izobraževanje. Mobilnost je zlasti težavna na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Na Univerzi v Luxembourgu je mobilnost obvezna. Vsi študentje, ki študirajo v dodiplomskih programih, morajo del svojega študija opraviti v tujini.

4.   KAKO NAPREJ

4.1   Izvajanje vseživljenjskega učenja, da se dosežeta učinkovitost in pravičnost

Še vedno obstajajo velike pomanjkljivosti v skladnosti in celovitosti strategij vseživljenjskega učenja. Zdaj predstavlja izziv izvajanje. V številnih primerih se je to pravkar začelo. Verodostojnost strategij je odvisna od njihove povezanosti z ukrepi politik. Usmerjanje sredstev je odvisno od zmožnosti organov oblasti. Od njihove zmogljivosti je odvisna vključitev nacionalnih institucij in zainteresiranih strani na vseh ravneh prek učnih partnerstev.

Izboljševanje baze znanja

Treba je izboljšati poznavanje ekonomskega in socialnega vpliva politik izobraževanja in usposabljanja (33). Skrb za učinkovitost in pravičnost bi morala podpreti razvoj evropskih in nacionalnih raziskav na podlagi politike in prakse izobraževanja in usposabljanja.

Vzajemno učenje in izmenjava izkušenj med oblikovalci politik in zainteresiranimi stranmi so pomemben vir strokovnega znanja in jih je treba podpirati. Še naprej je treba spremljati razvoj in izvajanje strategij vseživljenjskega učenja, v skupno poročilo za leto 2010 pa bo vključena ocena napredka.

Trajno financiranje

Stopnja, učinkovitost in trajnost financiranja ostajajo ključnega pomena. Številne države preskušajo nove instrumente in spodbude za zasebne naložbe. To vključuje usmerjanje v posameznike, gospodinjstva in delodajalce. Ta prizadevanja je treba okrepiti.

Boljša usposobljenost

Povečanje naložb v zgodnje izobraževanje najbolj ugodno vpliva na učinkovitost in pravičnost (34). Zgodnje pridobivanje ključnih spretnosti je učinkovito sredstvo vzpostavljanja osnove za nadaljnje učenje, večje pravičnosti pri doseganju rezultatov in splošne stopnje usposobljenosti. Prehod na trg dela bo lažji in izognili se bomo pomanjkanju znanj.

Obstaja nenehno povpraševanje po inženirjih in diplomantih na področju znanosti. Zato je še naprej treba namenjati pozornost povečanju vpisovanja v znanstvene in tehnične smeri.

Vendar je treba izboljšati podobo, status in privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Za lažji vstop v začetno poklicno izobraževanje in usposabljanje, mobilnost in vračanje v izobraževalni sistem je treba razviti modularno strukturo. Integrirani sistemi vseživljenjskega usmerjanja bi morali biti na voljo vsem državljanom. Posebno pozornost je treba nameniti učenju odraslih.

Odpravljanje socio-ekonomske prikrajšanosti

Izobraževanje in usposabljanje lahko prispevata k preseganju socio-ekonomske prikrajšanosti. Lahko pa jo tudi ohranjata. Nepravičnost pri izobraževanju in usposabljanju povzroča ogromne stroške. Ti so pogosto skriti, a zato nič manj resnični. Zagotavljanje enakega dostopa, udeležbe, obravnavanja in rezultatov mora zato ostati prednostna naloga.

Izkoriščanje zmožnosti priseljencev

Vedno večja raznolikost evropske družbe povzroča dodatne izzive v zvezi z zagotavljanjem izobraževanja in usposabljanja. Uspešnost, udeležba in dosežki priseljencev so običajno nižji od povprečja. Čeprav je to do neke mere mogoče razložiti z dejavniki, kot sta socio-ekonomsko ozadje in jezik, obstajajo dokazi, da politike ter sistemi izobraževanja in usposabljanja niso kos tem izzivom in da morebiti ravno te politike in sistemi prispevajo k problemu (35). Temu je treba nameniti posebno pozornost, da bi spodbujali ekonomsko in socialno vključenost priseljencev in medkulturni dialog.

Visokokakovostno poučevanje

Učitelje je treba strokovno bolje pripraviti in jih nenehno usposabljati. S tem se bodo izboljšali rezultati izobraževanja in usposabljanja. Zelo pomembno je tudi vključevanje učiteljev in vodij usposabljanj v inovacije in reformo. Komisija je določila izzive na tem področju (36). Izvaja tudi javno posvetovanje o šolah (37). Delovni program predstavlja ustrezen okvir za obravnavanje izzivov.

4.2   Inovativnost in ustvarjalnost: izobraževanje je ključni element trikotnika znanja

Izobraževanje je za trikotnik znanja in s tem za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti ključnega pomena. Univerze so v središču trikotnika. Centri odličnosti, ki se usmerjajo v poučevanje, raziskave in prenos znanja, so življenjskega pomena. Da se omogoči partnersko delo visokošolskega izobraževanja in poslovnega sveta, je treba storiti še veliko več.

Za raziskave in inovacije je potrebno dobro usposobljeno prebivalstvo. V vseh sistemih ter na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja je treba razviti znanja na področjih odličnosti in ključnih kompetenc – zlasti tistih, povezanih s podjetništvom –, ustvarjalnosti in učenja, kako se učiti. Šole in poklicno izobraževanje in usposabljanje lahko veliko prispevajo k spodbujanju inovacij. Poklicno izobraževanje in usposabljanje visoke kakovosti lahko na primer prispeva k inovacijam na delovnem mestu.

4.3   Boljše upravljanje: kar najboljše izkoriščanje rezultatov programa Izobraževanje in usposabljanje 2010

Delovni program kaže rezultate na evropski in nacionalni ravni. Razvoj evropskih referenčnih orodij, delo strokovnih skupin in dejavnosti vzajemnega učenja so podlaga reformam v državah in jih podpirajo. Izzivi na področju izobraževanja in usposabljanja ter razvoj človeških virov so izrazit del nacionalnih programov lizbonske reforme večine držav članic. Učinkovitost odprte metode usklajevanja na področju izobraževanja in usposabljanja ter njen vpliv in politični pomen je mogoče še okrepiti. Posebno pozornost na nacionalni in evropski ravni je treba nameniti:

| — | skupni politiki izobraževanja in usposabljanja z vidika vseživljenjskega učenja ter strateškim prednostnim nalogam v okviru celotnega sistema, |
| --- | --- |

—

skupni politiki izobraževanja in usposabljanja z vidika vseživljenjskega učenja ter strateškim prednostnim nalogam v okviru celotnega sistema,

| — | izboljšanju povezav z ustreznimi področji politik, kot so politike na področjih inovacij, zaposlovanja in sociale, podjetništva, raziskav in strukturnih skladov, |
| --- | --- |

—

izboljšanju povezav z ustreznimi področji politik, kot so politike na področjih inovacij, zaposlovanja in sociale, podjetništva, raziskav in strukturnih skladov,

| — | združevanju razvoja politik na področjih visokošolskega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter izobraževanja odraslih v okviru krovnega delovnega programa, |
| --- | --- |

—

združevanju razvoja politik na področjih visokošolskega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter izobraževanja odraslih v okviru krovnega delovnega programa,

| — | trdnim vezem med izvajanjem in razvijanjem lizbonskih integriranih smernic ter delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 in večje vidnosti vseživljenjskega učenja v okviru lizbonske strategije, |
| --- | --- |

—

trdnim vezem med izvajanjem in razvijanjem lizbonskih integriranih smernic ter delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 in večje vidnosti vseživljenjskega učenja v okviru lizbonske strategije,

| — | prostovoljnemu vzajemnemu spremljanju gibanj med posameznimi državami na podlagi vzajemnega učenja ali medsebojnega pregledovanja, |
| --- | --- |

—

prostovoljnemu vzajemnemu spremljanju gibanj med posameznimi državami na podlagi vzajemnega učenja ali medsebojnega pregledovanja,

| — | zagotavljanju, da rezultati dejavnosti vzajemnega učenja dosežejo oblikovalce politik in ministre, |
| --- | --- |

—

zagotavljanju, da rezultati dejavnosti vzajemnega učenja dosežejo oblikovalce politik in ministre,

| — | večji udeležbi civilne družbe, |
| --- | --- |

—

večji udeležbi civilne družbe,

| — | nadaljnjemu razvoju kazalcev in meril uspešnosti v skladu s sklepi Sveta iz maja 2007, |
| --- | --- |

—

nadaljnjemu razvoju kazalcev in meril uspešnosti v skladu s sklepi Sveta iz maja 2007,

| — | kar najboljšemu izkoriščanju sredstev in programov Skupnosti, zlasti novega programa „Vseživljenjsko učenje“ za obdobje 2007–2013 in instrumentov kohezijske politike EU. |
| --- | --- |

—

kar najboljšemu izkoriščanju sredstev in programov Skupnosti, zlasti novega programa „Vseživljenjsko učenje“ za obdobje 2007–2013 in instrumentov kohezijske politike EU.

Za zagotovitev, da se dogovorjene prednostne naloge delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 v polni luči odrazijo v oblikovanju nacionalnih politik, je treba slediti posebnim ukrepom, opredeljenim v skupnem poročilu za leto 2006.

Vzpostaviti je treba mehanizme za izvajanje delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 ter strategij vseživljenjskega učenja. Treba se je dobro uskladiti s tistimi, ki so pristojni za širšo socio-ekonomsko politiko, zlasti za lizbonske reforme in nacionalne strategije o družbeni vključenosti.

Nadalje je treba razviti nacionalne cilje in kazalce. Ti morajo upoštevati evropske cilje in merila uspešnosti. Politika in praksa morata črpati iz uporabe znanja in vrednotenja. Skupna načela, smernice in priporočila, dogovorjena na evropski ravni, so referenčne točke za oblikovanje nacionalnih reform.

4.4   Priprava na čas po letu 2010

Delovni program Izobraževanje in usposabljanje 2010 nudi praktično podporo reformam izobraževanja in usposabljanja v državah članicah. Od začetka programa leta 2002 je bil dosežen velik napredek. Vendar je za plodnost reform izobraževanja in usposabljanja potreben čas. Veliki izzivi ostajajo, nastajajo pa tudi novi. Ta prizadevanja, vključno s sodelovanjem v okviru bolonjskega in kopenhagenskega procesa, je treba nadaljevati in postati morajo učinkovitejša. Zato je treba že zdaj začeti razmišljati o posodeljenem strateškem okviru za evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja. Glede na ključno vlogo izobraževanja in usposabljanja pri strategiji za rast in delovna mesta pa je to treba tesno povezati s prihodnjim razvojem lizbonskega procesa.

---

(1)  Sporočilo Komisije „Oblikovanje skupnih načel prožne varnosti: nova in boljša delovna mesta v povezavi s prožnostjo in varnostjo“. COM(2007) 359.

(2)  Poročilo temelji zlasti na analizi nacionalnih poročil in uspešnosti na podlagi sklopa kazalcev in meril. Glej prilogo 2 in dokument SEC(2007) 1284 „Napredek pri doseganju lizbonskih ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja – kazalci in merila 2007“. Črpa tudi iz rezultatov odprte metode usklajevanja na področju izobraževanja in usposabljanja, zlasti uporabe referenčnih orodij EU, in vzajemnega učenja, ki podpira reforme v državah članicah, in iz podobnih izmenjav v okviru kopenhagenskega in bolonjskega procesa. Za prvo skupno poročilo glej dokument Sveta 6905/04 EDUC 43; za drugo skupno poročilo glej UL C 79, 1.4.2006, str. 1.

(3)  Sporočilo Komisije „Učinkovitost in pravičnost v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja“ – COM(2006) 481.

(4)  Svet se je strinjal, da bi morale države članice vzpostaviti skladne in celostne strategije vseživljenjskega učenja do leta 2006 (resolucija sveta o vseživljenjskem učenju iz junija 2002, skupno poročilo iz leta 2004 in Evropski svet pomladi 2005).

(5)  Glej Prilogo 1.

(6)  BE, NL, DE, EE, EL, HU, UK, BG, CY, ES, IE, TR to predstavljajo kot pogoj za svoje strategije. Glej tudi SEC(2007) 1098 o vzpostavljanju bolj na znanju temelječe politike in prakse na področju izobraževanja in usposabljanja.

(7)  COM(2006) 479.

(8)  DE, DK, EL.

(9)  CZ.

(10)  CY, DK, EL, PL.

(11)  ES, LT, HR, NO.

(12)  AT, BE, CY, DE, DK, EL, ES, HU, MT, NL, PL, SE, SK, UK, HR, IS, NO.

(13)  Glej Prilogo 2.

(14)  CY.

(15)  BG, LU, SE, TR.

(16)  Delovni dokument Komisije – Poročilo o izvajanju akcijskega načrta „Spodbujanje učenja jezikov in jezikovne raznolikosti: 2004–2006“ COM(2007) 554 konč./2.

(17)  Sporočilo Komisije „Spodbujanje polne participacije mladih v izobraževanju, zaposlovanju in družbi“, COM (2007) 498.

(18)  SEC(2007) 1284, str. 50, 75.

(19)  Sporočilo Komisije „Izboljšanje kakovosti izobraževanja učiteljev“, COM(2007) 392.

(20)  Primere dobre prakse najdemo v nordijskih državah in Združenem kraljestvu.

(21)  COM(2006) 604 konč./2.

(22)  ES, SE, SI, SK, TR.

(23)  AT, FR, HU, IE, LU, LV, UK.

(24)  AT, DE, IE, NL, SI, UK, HR.

(25)  SEC(2007) 1284, str. 67.

(26)  Napredek je šel v pravo smer, a le zaradi spremenjenih metodologij anket v več državah, ki so precenile napredek. Glej Prilogo 2.

(27)  SEC(2007) 1284, str. 81.

(28)  Sklepi Sveta o prihodnjih prednostnih nalogah okrepljenega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Dokument Sveta 14474/06 z dne 30. oktobra 2006.

(29)  AT, DE, DK, FI, IE, SE, NO.

(30)  BG, CZ, ES, FR, LU, MT, SI.

(31)  FR, IT.

(32)  Sklep št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 (UL L 390, 31.12.2004, str. 6).

(33)  Glej SEC(2007) 1098.

(34)  COM(2006) 481, str 5.

(35)  SEC(2007) 1284, str. 51.

(36)  Sporočilo Komisije „Izboljšanje kakovosti izobraževanja učiteljev“, COM(2007) 392.

(37)  SEC(2007) 1009 „Šole za 21. stoletje“.

---

PRILOGA 1

Položaj držav v zvezi s sprejetjem eksplicitne strategije vseživljenjskega učenja, kvalifikacijskim okvirom, potrjevanjem neformalnega/priložnostnega učenja in nacionalnimi cilji na področjih meril uspešnosti

| Y | = | država ima strategijo, okvir, sistem potrjevanja ali nacionalne cilje. |
| --- | --- | --- |
| D | = | država razvija strategijo, okvir ali sistem potrjevanja. |
| N | = | država nima okvira, sistema potrjevanja ali nacionalnih ciljev. |
| P | = | država ima razvito politiko vseživljenjskega učenja, ne pa eksplicitne strategije. |

Y

=

država ima strategijo, okvir, sistem potrjevanja ali nacionalne cilje.

D

=

država razvija strategijo, okvir ali sistem potrjevanja.

N

=

država nima okvira, sistema potrjevanja ali nacionalnih ciljev.

P

=

država ima razvito politiko vseživljenjskega učenja, ne pa eksplicitne strategije.

| Države | Eksplicitne nacionalne strategije vseživljenjskega učenja | Nacionalni kvalifikacijski okviri | Sistem vrednotenja neformalnega in priložnostnega učenja | Nacionalni cilji na vseh ali nekaterih področjih meril uspešnosti EU |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Y | D | D | N |
| Be fr | Y | D | Y | Y |
| Be nl | Y | D | Y | Y |
| BG | D | D | D | N |
| CY | Y | N | D | Y |
| CZ | Y | D | D | N |
| DE | Y | D | N | N |
| DK | Y | D | Y | Y |
| EE | Y | D | D | Y |
| EL | Y | N | D | Y |
| ES | Y | D | D | Y |
| FI | Y | D | Y | Y |
| FR | P | Y | Y | Y |
| HR | Y | D | N | Y |
| HU | Y | D | N | Y |
| IE | D | Y | Y | Y |
| IS | P | N | D | N |
| IT | P | D | D | N |
| LI | P | N | N | N |
| LT | Y | D | D | Y |
| LU | P | D | D | N |
| LV | Y | D | D | Y |
| MT | D | Y | N | Y |
| NL | P | D | Y | Y |
| NO | Y | N | Y | N |
| PL | D | D | D | Y |
| PT | P | D | Y | Y |
| RO | D | D | D | Y |
| SE | Y | N | D | N |
| SI | D | D | Y | Y |
| SK | Y | D | D | Y |
| TR | D | D | N | N |
| UK | Y | Y | D | Y |

Države

Eksplicitne nacionalne strategije vseživljenjskega učenja

Nacionalni kvalifikacijski okviri

Sistem vrednotenja neformalnega in priložnostnega učenja

Nacionalni cilji na vseh ali nekaterih področjih meril uspešnosti EU

AT

Y

D

D

N

Be fr

Y

D

Y

Y

Be nl

Y

D

Y

Y

BG

D

D

D

N

CY

Y

N

D

Y

CZ

Y

D

D

N

DE

Y

D

N

N

DK

Y

D

Y

Y

EE

Y

D

D

Y

EL

Y

N

D

Y

ES

Y

D

D

Y

FI

Y

D

Y

Y

FR

P

Y

Y

Y

HR

Y

D

N

Y

HU

Y

D

N

Y

IE

D

Y

Y

Y

IS

P

N

D

N

IT

P

D

D

N

LI

P

N

N

N

LT

Y

D

D

Y

LU

P

D

D

N

LV

Y

D

D

Y

MT

D

Y

N

Y

NL

P

D

Y

Y

NO

Y

N

Y

N

PL

D

D

D

Y

PT

P

D

Y

Y

RO

D

D

D

Y

SE

Y

N

D

N

SI

D

D

Y

Y

SK

Y

D

D

Y

TR

D

D

N

N

UK

Y

Y

D

Y

---

PRILOGA 2

(STATISTIČNA PRILOGA)

NAPREDEK GLEDE NA PET REFERENČNIH RAVNI POVPREČNE EVROPSKE USPEŠNOSTI (MERILA USPEŠNOSTI) IN DRUGE KLJUČNE KAZALCE NA PODROČJU IZOBRAŽEVANJA IN USPOSABLJANJA

Na podlagi delovnega dokumenta služb Komisije – Napredek pri doseganju lizbonskih ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja – Kazalci in merila uspešnosti – SEC(2007) 1284

Oznake držav

EU   Evropska unija

| BE | Belgija |
| --- | --- |
| BG | Bolgarija |
| CZ | Češka |
| DK | Danska |
| DE | Nemčija |
| EE | Estonija |
| EL | Grčija |
| ES | Španija |
| FR | Francija |
| IE | Irska |
| IT | Italija |
| CY | Ciper |
| LV | Latvija |
| LT | Litva |
| LU | Luksemburg |
| HU | Madžarska |
| MT | Malta |
| NL | Nizozemska |
| AT | Avstrija |
| PL | Poljska |
| PT | Portugalska |
| RO | Romunija |
| SI | Slovenija |
| SK | Slovaška |
| FI | Finska |
| SE | Švedska |
| UK | Združeno kraljestvo |

BE

Belgija

BG

Bolgarija

CZ

Češka

DK

Danska

DE

Nemčija

EE

Estonija

EL

Grčija

ES

Španija

FR

Francija

IE

Irska

IT

Italija

CY

Ciper

LV

Latvija

LT

Litva

LU

Luksemburg

HU

Madžarska

MT

Malta

NL

Nizozemska

AT

Avstrija

PL

Poljska

PT

Portugalska

RO

Romunija

SI

Slovenija

SK

Slovaška

FI

Finska

SE

Švedska

UK

Združeno kraljestvo

EGP   Evropski gospodarski prostor

| IS | Islandija |
| --- | --- |
| LI | Lihtenštajn |
| NE | Norveška |

IS

Islandija

LI

Lihtenštajn

NE

Norveška

Države kandidatke

| HR | Hrvaška |
| --- | --- |
| TR | Turčija |

HR

Hrvaška

TR

Turčija

Druge

| JP | Japonska |
| --- | --- |
| US/USA | Združene države Amerike |

JP

Japonska

US/USA

Združene države Amerike

PREGLED NAPREDKA NA PETIH PODROČJIH MERIL USPEŠNOSTI

Image

Ključni rezultati:

| — | Kar zadeva število diplomantov s področja matematike, znanosti in tehnologije (MST), bo merilo uspešnosti preseženo; zahtevani napredek je bil dosežen že v obdobju 2000–2003. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva število diplomantov s področja matematike, znanosti in tehnologije (MST), bo merilo uspešnosti preseženo; zahtevani napredek je bil dosežen že v obdobju 2000–2003.

| — | Udeležba v vseživljenjskem učenju je nekoliko napredovala. Vendar je večji del tega napredka posledica spremenjenih metodologij anket v več državah, kar je povzročilo višje nominalne stopnje udeležbe in torej precenitev splošnega napredka. |
| --- | --- |

—

Udeležba v vseživljenjskem učenju je nekoliko napredovala. Vendar je večji del tega napredka posledica spremenjenih metodologij anket v več državah, kar je povzročilo višje nominalne stopnje udeležbe in torej precenitev splošnega napredka.

| — | Stanje glede zgodnje opustitve šolanja se nenehno izboljšuje, vendar je za dosego merila uspešnosti potreben hitrejši napredek. |
| --- | --- |

—

Stanje glede zgodnje opustitve šolanja se nenehno izboljšuje, vendar je za dosego merila uspešnosti potreben hitrejši napredek.

| — | Na področju pridobitve višje sekundarne izobrazbe je bil dosežen le majhen napredek. |
| --- | --- |

—

Na področju pridobitve višje sekundarne izobrazbe je bil dosežen le majhen napredek.

| — | Stanje v zvezi z ljudmi s slabimi bralnimi spretnostmi se je od leta 2000 poslabšalo, namesto da bi se v skladu z zahtevami merila uspešnosti izboljšalo. |
| --- | --- |

—

Stanje v zvezi z ljudmi s slabimi bralnimi spretnostmi se je od leta 2000 poslabšalo, namesto da bi se v skladu z zahtevami merila uspešnosti izboljšalo.

Metodološke pripombe: Na diagramu je izhodiščna točka v letu 2000 označena z 0, merilo uspešnosti za leto 2010 pa s 100. Tako so vsakoletni rezultati ocenjeni glede na merilo uspešnosti za leto 2010. Diagonalna črta prikazuje zahtevani napredek in pravzaprav pomeni, da bi morali vsako leto doseči dodaten 10-odstotni napredek, če naj bi izpolnili merilo uspešnosti. Če se črta nahaja pod diagonalno črto, pomeni, da napredek ni zadovoljiv. V zvezi z udeležbo v vseživljenjskem učenju je bilo veliko prekinitev časovnih vrst: nekatere države so med letoma 2002 in 2003 revidirale svoje metode zbiranja podatkov. Zaradi uporabe novih metod so bili rezultati od leta 2003 dalje višji, tako da je napredek med letoma 2002 in 2003 precenjen. Zato je črta v zvezi z udeležbo v vseživljenjskem učenju za obdobje 2002–2003 pikčasta. Glede ljudi s slabimi bralnimi spretnostmi (podatki iz ankete v okviru programa PISA) so na voljo zgolj podatki za dve točki (2000, 2006), tj. za 19 držav, ki so bile zajete v primerjavo (primerjalni rezultati za leto 2003 zadevajo samo 16 držav).

PREGLED NAPREDKA NA PETIH PODROČJIH MERIL USPEŠNOSTI

Pregled meril uspešnosti za tri stopnje šolanja

| Stanje (zadnje leto, ko so bili razpoložljivi podatki) in napredek, ki je bil dosežen od leta 2000 | Slabe bralne spretnosti
  (OECD/PISA)
  (starost 15 let, %) | Zgodnje opuščanje šolanja
  (Eurostat/LFS)
  (starost 18–24 let, %) | Pridobitev višje sekundarne izobrazbe
  (Eurostat/LFS)
  (starost 20–24 let, %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Povprečje EU 2006 | 24,1 | 15,3 | 77,8 |
| Povprečje EU 2000 | 21,3 | 17,6 | 76,6 |
| Vir: | OECD (PISA) | Eurostat (LFS) | Eurostat (LFS) |
| Belgija | 0 | 0 | 0 |
| Bolgarija | - | + | ++ |
| Češka | - | 0 | 0 |
| Danska | ++ | + | ++ |
| Nemčija | ++ | + | - |
| Estonija | / | + | ++ |
| Irska | 0 | ++ | ++ |
| Grčija | - | + | ++ |
| Španija | - | - | - |
| Francija | - | + | 0 |
| Italija | - | ++ | ++ |
| Ciper | :
   (1) | ++ | ++ |
| Latvija | ++ | + | ++ |
| Litva | / | ++ | ++ |
| Luksemburg | 0 | - | - |
| Madžarska | ++ | + | 0 |
| Malta | : | ++ | ++ |
| Nizozemska | - | ++ | ++ |
| Avstrija | - | + | 0 |
| Poljska | ++ | + | ++ |
| Portugalska | ++ | + | ++ |
| Romunija | - | ++ | + |
| Slovenija | / | (++) | ++ |
| Slovaška | - | - | - |
| Finska | ++ | + | - |
| Švedska | - | - | + |
| Združeno kraljestvo | / | ++ | + |
| Hrvaška | : | ++ | ++ |
| Turčija | ++ | ++ | ++ |
| Islandija | - | + | ++ |
| Norveška | - | ++ | - |
| Uspešnost danes (najnovejši podatki) |
| Temnejša/ zelena | nad povprečjem EU |
| Svetlejša/ rožnata | pod povprečjem EU |
| Bela | Ni podatkov |
| V primerjavi z letom 2000






  ++ | Se izboljšuje bolj kot povprečje EU |
| + | Se izboljšuje, vendar manj kot povprečje EU |
| 0 | Sprememba manjša od 1 % številčne vrednosti oziroma pri ljudeh s slabimi bralnimi spretnostmi majhna možnost, da bo sprememba zaznavna. |
| - | Slabšanje |
| () | Rezultati niso primerljivi ali pa so nezanesljivi |
| : | Ni podatkov |
| / | Ni časovnih vrst |

Stanje (zadnje leto, ko so bili razpoložljivi podatki) in napredek, ki je bil dosežen od leta 2000

Slabe bralne spretnosti

(OECD/PISA)

(starost 15 let, %)

Zgodnje opuščanje šolanja

(Eurostat/LFS)

(starost 18–24 let, %)

Pridobitev višje sekundarne izobrazbe

(Eurostat/LFS)

(starost 20–24 let, %)

Povprečje EU 2006

24,1

15,3

77,8

Povprečje EU 2000

21,3

17,6

76,6

Vir:

OECD (PISA)

Eurostat (LFS)

Eurostat (LFS)

Belgija

0

0

0

Bolgarija

-

+

++

Češka

-

0

0

Danska

++

+

++

Nemčija

++

+

-

Estonija

/

+

++

Irska

0

++

++

Grčija

-

+

++

Španija

-

-

-

Francija

-

+

0

Italija

-

++

++

Ciper

:
   (1)

++

++

Latvija

++

+

++

Litva

/

++

++

Luksemburg

0

-

-

Madžarska

++

+

0

Malta

:

++

++

Nizozemska

-

++

++

Avstrija

-

+

0

Poljska

++

+

++

Portugalska

++

+

++

Romunija

-

++

+

Slovenija

/

(++)

++

Slovaška

-

-

-

Finska

++

+

-

Švedska

-

-

+

Združeno kraljestvo

/

++

+

Hrvaška

:

++

++

Turčija

++

++

++

Islandija

-

+

++

Norveška

-

++

-

Uspešnost danes (najnovejši podatki)

Temnejša/ zelena

nad povprečjem EU

Svetlejša/ rožnata

pod povprečjem EU

Bela

Ni podatkov

V primerjavi z letom 2000

++

Se izboljšuje bolj kot povprečje EU

+

Se izboljšuje, vendar manj kot povprečje EU

0

Sprememba manjša od 1 % številčne vrednosti oziroma pri ljudeh s slabimi bralnimi spretnostmi majhna možnost, da bo sprememba zaznavna.

-

Slabšanje

()

Rezultati niso primerljivi ali pa so nezanesljivi

:

Ni podatkov

/

Ni časovnih vrst

Pri ljudeh s slabimi bralnimi spretnostmi se primerjava nanaša na obdobje 2003–2006, in sicer za LU, NL, SK, TR. Za podrobnejše informacije glej preglednice za posamezna merila uspešnosti.

KLJUČNE SPRETNOSTI

Odstotek učencev, katerih raven bralne pismenosti je ena ali nižje (glede na lestvico bralne pismenosti PISA) 2000–2006

Image

| % z nizkimi bralnimi spretnostmi | Skupno | Deklice | Dečki |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 21,3 | 24,1 | 17 | 30,4 |
| Belgija | 19,0 | 19,4 | 13,3 | 24,9 |
| Bolgarija | 40,3 | 51,1 | 40,4 | 60,9 |
| Češka | 17,5 | 24,8 | 16,9 | 30,8 |
| Danska | 17,9 | 16,0 | 11,4 | 20,7 |
| Nemčija | 22,6 | 20,0 | 14,2 | 25,5 |
| Estonija | : | 13,6 | 7,0 | 19,9 |
| Irska | 11,0 | 12,1 | 7,7 | 16,6 |
| Grčija | 24,4 | 27,7 | 16,2 | 38,6 |
| Španija | 16,3 | 25,7 | 18,9 | 32,3 |
| Francija | 15,2 | 21,7 | 16,5 | 27,3 |
| Italija | 18,9 | 26,4 | 19,9 | 33,0 |
| Ciper | : | : | : | : |
| Latvija | 30,1 | 21,2 | 12,8 | 30,1 |
| Litva | : | 25,7 | 16,6 | 34,5 |
| Luksemburg | (35,1) | 22,9 | 17,4 | 28,2 |
| Madžarska | 22,7 | 20,6 | 13,2 | 27,3 |
| Malta | : | : | : | : |
| Nizozemska | (9,5) | 15,1 | 11,6 | 18,5 |
| Avstrija | 19,3 | 21,5 | 15,4 | 27,4 |
| Poljska | 23,2 | 16,2 | 10,2 | 22,4 |
| Portugalska | 26,3 | 24,9 | 19,6 | 30,7 |
| Romunija | 41,3 | 53,5 | 43,5 | 63,5 |
| Slovenija | : | 16,5 | 7,9 | 25,2 |
| Slovaška | : | 27,8 | 20,1 | 35,0 |
| Finska | 7,0 | 4,8 | 1,6 | 8,1 |
| Švedska | 12,6 | 15,3 | 9,6 | 20,7 |
| Združeno kraljestvo | (12,8) | 19,0 | 14,1 | 24,0 |
| Hrvaška | : | 21,5 | 12,6 | 30,5 |
| Turčija | : | 32,2 | 21,5 | 41,0 |
| Islandija | 14,5 | 20,5 | 12,5 | 28,3 |
| Lihtenštajn | 22,1 | 14,3 | 11,1 | 18,0 |
| Norveška | 17,5 | 22,4 | 14,9 | 29,4 |
| Japonska | 10,1 | 18,4 | 13,3 | 23,5 |
| Združene države | 17,9 | : | : | : |
| Vir: OECD (PISA) |

% z nizkimi bralnimi spretnostmi

Skupno

Deklice

Dečki

2000

2006

2006

2006

EU-27

21,3

24,1

17

30,4

Belgija

19,0

19,4

13,3

24,9

Bolgarija

40,3

51,1

40,4

60,9

Češka

17,5

24,8

16,9

30,8

Danska

17,9

16,0

11,4

20,7

Nemčija

22,6

20,0

14,2

25,5

Estonija

:

13,6

7,0

19,9

Irska

11,0

12,1

7,7

16,6

Grčija

24,4

27,7

16,2

38,6

Španija

16,3

25,7

18,9

32,3

Francija

15,2

21,7

16,5

27,3

Italija

18,9

26,4

19,9

33,0

Ciper

:

:

:

:

Latvija

30,1

21,2

12,8

30,1

Litva

:

25,7

16,6

34,5

Luksemburg

(35,1)

22,9

17,4

28,2

Madžarska

22,7

20,6

13,2

27,3

Malta

:

:

:

:

Nizozemska

(9,5)

15,1

11,6

18,5

Avstrija

19,3

21,5

15,4

27,4

Poljska

23,2

16,2

10,2

22,4

Portugalska

26,3

24,9

19,6

30,7

Romunija

41,3

53,5

43,5

63,5

Slovenija

:

16,5

7,9

25,2

Slovaška

:

27,8

20,1

35,0

Finska

7,0

4,8

1,6

8,1

Švedska

12,6

15,3

9,6

20,7

Združeno kraljestvo

(12,8)

19,0

14,1

24,0

Hrvaška

:

21,5

12,6

30,5

Turčija

:

32,2

21,5

41,0

Islandija

14,5

20,5

12,5

28,3

Lihtenštajn

22,1

14,3

11,1

18,0

Norveška

17,5

22,4

14,9

29,4

Japonska

10,1

18,4

13,3

23,5

Združene države

17,9

:

:

:

Vir: OECD (PISA)

Leta 2000 je delež 15-letnikov s slabimi bralnimi spretnostmi v EU znašal 21,3 % (podatki razpoložljivi samo za 18 držav članic). Ta delež bi se v skladu z merilom uspešnosti moral zmanjšati za petino do leta 2010 (da bi tako dosegel 17,0 %). Četudi se je delež v nekaterih državah članicah (tj. Nemčiji, Poljski in Latviji) zmanjšal, se je v večini držav članic povečal, uspešnost na ravni EU pa se je poslabšala (2006: 24,1 %).

Dodatne opombe:

vrednost EU: ponderirano povprečje na podlagi števila vpisanih učencev in podatkov za 19 držav (LU, NL in UK niso bile reprezentativne v letu 2000, zato so njihovi rezultati v oklepaju in niso bili vključeni v izračune).

MT ni mogla sodelovati v študiji PISA.

CY ni mogel sodelovati, ker med državami članicami OECD ni bilo soglasja.

ZGODNJE OPUŠČANJE ŠOLANJA

Delež prebivalstva med 18. in 24. letom, ki ima samo nižjo sekundarno izobrazbo in ni udeleženo v izobraževanju in usposabljanju, 2000–2006

Image

| Zgodnje opuščanje šolanja, % | Skupno | Ženske | Moški |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 17,6 | 15,3 | 13,2 | 17,5 |
| Belgija | 12,5 | 12,6 | 10,2 | 14,9 |
| Bolgarija | 20,3 | 18,0 | 17,9 | 18,2 |
| Češka | 5,5 | 5,5 | 5,4 | 5,7 |
| Danska | 11,6 | 10,9 | 9,1 | 12,8 |
| Nemčija | 14,9 | 13,8 | 13,6 | 13,9 |
| Estonija | 14,2 | 13,2 | 10,7 (u) | 19,6 (u) |
| Irska | 14,7 | 12,3 | 9,0 | 15,6 |
| Grčija | 18,2 | 15,9 | 11,0 | 20,7 |
| Španija | 29,1 | 29,9 | 23,8 | 35,8 |
| Francija | 13,3 | 13,1 | 11,2 | 15,1 |
| Italija | 25,3 | 20,8 | 17,3 | 24,3 |
| Ciper | 18,5 | 16,0 | 9,2 | 23,5 |
| Latvija | 19,5 | 19,0 (p) | 16,1 (p) | 21,6 (p) |
| Litva | 16,7 | 10,3 | 7,0 (u) | 13,3 (u) |
| Luksemburg | 16,8 | 17,4 | 14,0 | 20,9 |
| Madžarska | 13,8 | 12,4 | 10,7 | 14,0 |
| Malta | 54,2 | 41,7 | 38,8 | 44,6 |
| Nizozemska | 15,5 | 12,9 | 10,7 | 15,1 |
| Avstrija | 10,2 | 9,6 | 9,8 | 9,3 |
| Poljska | 7,9 | 5,6 | 3,8 | 7,2 |
| Portugalska | 42,6 | 39,2 (p) | 31,8 (p) | 46,4 (p) |
| Romunija | 22,3 | 19,0 | 18,9 | 19,1 |
| Slovenija | 7,5 | 5,2 (u) | 3,3 (u) | 6,9 (u) |
| Slovaška | 5,6 | 6,4 | 5,5 | 7,3 |
| Finska | 8,9 | 8,3 (p) | 6,4 (p) | 10,4 (p) |
| Švedska | 7,7 | 12,0 | 10,7 | 13,3 |
| Združeno kraljestvo | 18,4 | 13,0 | 11,4 | 14,6 |
| Hrvaška | 8,3 | 5,3 (u) | 5,3 (u) | 5,3 (u) |
| Turčija | 58,8 | 50,0 | 42,7 | 56,6 |
| Islandija | 29,8 | 26,3 (p) | 22,0 (p) | 30,5 (p) |
| Lihtenštajn | : | : | : | : |
| Norveška | 13,3 | 5,9 | 4,3 | 7,4 |
| Vir: Eurostat (spomladanski podatki LFS)
  (u) Nezanesljivi ali negotovi podatki
  (p) Začasna vrednost |

Zgodnje opuščanje šolanja, %

Skupno

Ženske

Moški

2000

2006

2006

2006

EU-27

17,6

15,3

13,2

17,5

Belgija

12,5

12,6

10,2

14,9

Bolgarija

20,3

18,0

17,9

18,2

Češka

5,5

5,5

5,4

5,7

Danska

11,6

10,9

9,1

12,8

Nemčija

14,9

13,8

13,6

13,9

Estonija

14,2

13,2

10,7 (u)

19,6 (u)

Irska

14,7

12,3

9,0

15,6

Grčija

18,2

15,9

11,0

20,7

Španija

29,1

29,9

23,8

35,8

Francija

13,3

13,1

11,2

15,1

Italija

25,3

20,8

17,3

24,3

Ciper

18,5

16,0

9,2

23,5

Latvija

19,5

19,0 (p)

16,1 (p)

21,6 (p)

Litva

16,7

10,3

7,0 (u)

13,3 (u)

Luksemburg

16,8

17,4

14,0

20,9

Madžarska

13,8

12,4

10,7

14,0

Malta

54,2

41,7

38,8

44,6

Nizozemska

15,5

12,9

10,7

15,1

Avstrija

10,2

9,6

9,8

9,3

Poljska

7,9

5,6

3,8

7,2

Portugalska

42,6

39,2 (p)

31,8 (p)

46,4 (p)

Romunija

22,3

19,0

18,9

19,1

Slovenija

7,5

5,2 (u)

3,3 (u)

6,9 (u)

Slovaška

5,6

6,4

5,5

7,3

Finska

8,9

8,3 (p)

6,4 (p)

10,4 (p)

Švedska

7,7

12,0

10,7

13,3

Združeno kraljestvo

18,4

13,0

11,4

14,6

Hrvaška

8,3

5,3 (u)

5,3 (u)

5,3 (u)

Turčija

58,8

50,0

42,7

56,6

Islandija

29,8

26,3 (p)

22,0 (p)

30,5 (p)

Lihtenštajn

:

:

:

:

Norveška

13,3

5,9

4,3

7,4

Vir: Eurostat (spomladanski podatki LFS)

(u) Nezanesljivi ali negotovi podatki

(p) Začasna vrednost

Leta 2006 je bilo med mladimi, starimi od 18 do 24 let, skoraj 15 % takšnih, ki so predčasno zapustili šolanje,v EU 27. Zadnja leta so zaznavne nenehne izboljšave v smislu zmanjševanja tega deleža, vendar bo treba napredek pospešiti, če naj bi v letu 2010 dosegli vrednost 10 %, kolikor znaša merilo uspešnosti EU. Vendar je v več državah članicah, zlasti nordijskih državah, in številnih novih državah članicah ta delež že sedaj nižji od 10 %.

Dodatne opombe:

BG, PL, SI: rezultati za leto 2001 namesto za leto 2000,

CZ, IE, LV, SK, HR: rezultati za leto 2002 namesto za leto 2000

CY: Na primerljivost podatkov na mednarodni ravni vpliva več specifičnih nacionalnih dejavnikov, tudi veliko število Ciprčanov, ki študirajo v tujini. Zato so rezultati za CY podcenjeni.

EE: pri ženskah rezultati za leto 2005 namesto za leto 2006

PRIDOBITEV VIŠJE SEKUNDARNE IZOBRAZBE PRI MLADIH

Odstotek prebivalstva med 20. in 24. letom, ki je pridobilo vsaj višjo sekundarno izobrazbo, 2000–2006

Image

| Pridobitev višje sekundarne izobrazbe | Skupno | Ženske | Moški |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 76,6 | 77,8 | 80,7 | 74,8 |
| Belgija | 81,7 | 82,4 | 85,6 | 79,1 |
| Bolgarija | 75,2 | 80,5 (p) | 81,1 (p) | 80,0 (p) |
| Češka | 91,2 | 91,8 | 92,4 | 91,1 |
| Danska | 72,0 | 77,4 | 81,5 | 73,4 |
| Nemčija | 74,7 | 71,6 | 73,5 | 69,8 |
| Estonija | 79,0 | 82,0 | 89,8 | 74,1 |
| Irska | 82,6 | 85,4 | 89,1 | 81,8 |
| Grčija | 79,2 | 81,0 (p) | 86,6 (p) | 75,5 (p) |
| Španija | 66,0 | 61,6 | 69,0 | 54,6 |
| Francija | 81,6 | 82,1 | 84,3 | 80,0 |
| Italija | 69,4 | 75,5 (p) | 79,4 (p) | 71,7 (p) |
| Ciper | 79,0 | 83,7 (p) | 90,7 (p) | 76,1 (p) |
| Latvija | 76,5 | 81,0 | 86,2 | 75,9 |
| Litva | 78,9 | 88,2 | 91,2 | 85,3 |
| Luksemburg | 77,5 | 69,3 | 74,5 | 64,0 |
| Madžarska | 83,5 | 82,9 | 84,7 | 81,2 |
| Malta | 40,9 | 50,4 (p) | 52,8 (p) | 48,1 (p) |
| Nizozemska | 71,9 | 74,7 | 79,6 | 69,9 |
| Avstrija | 85,1 | 85,8 | 86,7 | 84,9 |
| Poljska | 88,8 | 91,7 | 93,8 | 89,6 |
| Portugalska | 43,2 | 49,6 | 58,6 | 40,8 |
| Romunija | 76,1 | 77,2 (p) | 77,8 (p) | 76,6 (p) |
| Slovenija | 88,0 | 89,4 | 91,4 | 87,7 |
| Slovaška | 94,8 | 91,5 | 91,7 | 91,2 |
| Finska | 87,7 | 84,7 (p) | 87,0 (p) | 82,3 (p) |
| Švedska | 85,2 | 86,5 | 88,6 | 84,5 |
| Združeno kraljestvo | 76,6 | 78,8 | 80,3 | 77,3 |
| Hrvaška | 90,6 | 93,8 | 94,9 | 92,8 |
| Turčija | 38,6 | 44,7 | 51,7 | 38,9 |
| Islandija | 46,1 | 50,8 (p) | 57,7 (p) | 44,5 (p) |
| Lihtenštajn | : | : | : | : |
| Norveška | 95,0 | 93,3 (p) | 95,4 (p) | 91,2 (p) |
| Vir: Eurostat (LFS)
  (p) Začasna vrednost
  HR: 2002 namesto 2000, 2005 namesto 2006 |

Pridobitev višje sekundarne izobrazbe

Skupno

Ženske

Moški

2000

2006

2006

2006

EU-27

76,6

77,8

80,7

74,8

Belgija

81,7

82,4

85,6

79,1

Bolgarija

75,2

80,5 (p)

81,1 (p)

80,0 (p)

Češka

91,2

91,8

92,4

91,1

Danska

72,0

77,4

81,5

73,4

Nemčija

74,7

71,6

73,5

69,8

Estonija

79,0

82,0

89,8

74,1

Irska

82,6

85,4

89,1

81,8

Grčija

79,2

81,0 (p)

86,6 (p)

75,5 (p)

Španija

66,0

61,6

69,0

54,6

Francija

81,6

82,1

84,3

80,0

Italija

69,4

75,5 (p)

79,4 (p)

71,7 (p)

Ciper

79,0

83,7 (p)

90,7 (p)

76,1 (p)

Latvija

76,5

81,0

86,2

75,9

Litva

78,9

88,2

91,2

85,3

Luksemburg

77,5

69,3

74,5

64,0

Madžarska

83,5

82,9

84,7

81,2

Malta

40,9

50,4 (p)

52,8 (p)

48,1 (p)

Nizozemska

71,9

74,7

79,6

69,9

Avstrija

85,1

85,8

86,7

84,9

Poljska

88,8

91,7

93,8

89,6

Portugalska

43,2

49,6

58,6

40,8

Romunija

76,1

77,2 (p)

77,8 (p)

76,6 (p)

Slovenija

88,0

89,4

91,4

87,7

Slovaška

94,8

91,5

91,7

91,2

Finska

87,7

84,7 (p)

87,0 (p)

82,3 (p)

Švedska

85,2

86,5

88,6

84,5

Združeno kraljestvo

76,6

78,8

80,3

77,3

Hrvaška

90,6

93,8

94,9

92,8

Turčija

38,6

44,7

51,7

38,9

Islandija

46,1

50,8 (p)

57,7 (p)

44,5 (p)

Lihtenštajn

:

:

:

:

Norveška

95,0

93,3 (p)

95,4 (p)

91,2 (p)

Vir: Eurostat (LFS)

(p) Začasna vrednost

HR: 2002 namesto 2000, 2005 namesto 2006

Delež mladih (med 20. in 24. letom), ki so pridobili višjo sekundarno izobrazbo, se je od leta 2000 samo nekoliko povečal. Tako je bil napredek pri doseganju merila uspešnosti – tj. da bi ta delež do leta 2010 narasel do najmanj 85 % – majhen. Vendar so nekatere države članice, pri katerih je ta delež sicer razmeroma nizek, npr. Portugalska in Malta, v zadnjem času znatno napredovale. Prav tako je treba opozoriti, da uspešnost številnih novih držav članic presega merilo, ki je bilo zastavljeno za leto 2010, v štirih od teh novih držav članic, tj. Češki, Poljski, Slovaški in Sloveniji, ter Norveški in Hrvaški pa ta delež že znaša 90 % ali več.

Dodatne opombe:

CY: Na primerljivost podatkov na mednarodni ravni vpliva več specifičnih nacionalnih dejavnikov, tudi veliko število Ciprčanov, ki študirajo v tujini. Zato so rezultati za CY podcenjeni.

Od objave z dne 5. decembra 2005 uporablja Eurostat izpopolnjeno opredelitev „višje sekundarne izobrazbe“, da bi zboljšal primerljivost rezultatov v EU. Tako za podatke od leta 1998 dalje velja, da programi stopnje 3c po ISCED, ki so krajši od dveh let, ne spadajo več pod „višjo sekundarno“ izobrazbo, temveč pod „nižjo sekundarno“. Ta sprememba pomeni revizijo rezultatov v DK (od leta 2001), ES, CY in IS. Opredelitve zaenkrat ni mogoče uporabiti v EL, IE in AT, kjer so še vedno zajete vse stopnje 3c po ISCED.

DIPLOMANTI S PODROČJA MATEMATIKE, ZNANOSTI IN TEHNOLOGIJE (MST)

Rast diplomantov na terciarni stopnji s področja matematike, znanosti in tehnologije v %

Image

| | Diplomanti od 1 000,
  med 20. in 29. letom starosti | Povprečna rast na leto | Delež diplomantk v % |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2000-05 | 2000 | 2005 |
| EU-27 | 13,1 | 4,7 | 30,8 | 31,2 |
| Belgija | 10,9 | 1,8 | 25,0 | 27,3 |
| Bolgarija | 8,6 | 3,8 | 45,6 | 41,1 |
| Češka | 8,2 | 7,1 | 27,0 | 27,4 |
| Danska | 14,7 | 2,1 | 28,5 | 33,9 |
| Nemčija | 9,7 | 3,1 | 21,6 | 24,4 |
| Estonija | 12,1 | : | 35,4 | 43,5 |
| Irska | 24,5 | 3,0 | 37,9 | 30,5 |
| Grčija | 10,1 | : | : | 40,9 |
| Španija | 11,8 | 3,8 | 31,5 | 29,6 |
| Francija | 22,5 | 3,0 | 30,8 | 28,4 |
| Italija | 13,3 | 11,3 | 36,6 | 37,1 |
| Ciper | 3,6 | 4,7 | 31,0 | 38,1 |
| Latvija | 9,8 | 6,2 | 31,4 | 32,8 |
| Litva | 18,9 | 6,6 | 35,9 | 35,2 |
| Luksemburg | : | : | : | : |
| Madžarska | 5,1 | 1,8 | 22,6 | 30,0 |
| Malta | 3,4 | 2,1 | 26,3 | 30,1 |
| Nizozemska | 8,6 | 6,3 | 17,6 | 20,3 |
| Avstrija | 9,8 | 6,1 | 19,9 | 23,3 |
| Poljska | 11,1 | 12,1 | 35,9 | 36,6 |
| Portugalska | 12,0 | 13,1 | 41,9 | 39,9 |
| Romunija | 10,3 | 6,7 | 35,1 | 40,0 |
| Slovenija | 9,8 | 2,0 | 22,8 | 26,2 |
| Slovaška | 10,2 | 14,7 | 30,1 | 35,3 |
| Finska | 17,7 | 3,1 | 27,3 | 29,7 |
| Švedska | 14,4 | 5,1 | 32,1 | 33,8 |
| Združeno kraljestvo | 18,4 | – 0,1 | 32,1 | 30,8 |
| Hrvaška | 5,7 | 1,5 | : | 32,7 |
| Turčija | 5,7 | 6,0 | 31,1 | 28,5 |
| Islandija | 10,1 | 4,1 | 37,9 | 37,2 |
| Lihtenštajn | 12,7 | : | : | 28,6 |
| Norveška | 9,0 | 1,0 | 26,8 | 26,0 |
| Japonska | 13,7 | – 1,1 | 12,9 | 14,7 |
| ZDA | 10,6 | 3,1 | 31,8 | 31,1 |
| Vir: Eurostat (UOE) in izračuni na podlagi podatkov Eurostat |

Diplomanti od 1 000,

med 20. in 29. letom starosti

Povprečna rast na leto

Delež diplomantk v %

2005

2000-05

2000

2005

EU-27

13,1

4,7

30,8

31,2

Belgija

10,9

1,8

25,0

27,3

Bolgarija

8,6

3,8

45,6

41,1

Češka

8,2

7,1

27,0

27,4

Danska

14,7

2,1

28,5

33,9

Nemčija

9,7

3,1

21,6

24,4

Estonija

12,1

:

35,4

43,5

Irska

24,5

3,0

37,9

30,5

Grčija

10,1

:

:

40,9

Španija

11,8

3,8

31,5

29,6

Francija

22,5

3,0

30,8

28,4

Italija

13,3

11,3

36,6

37,1

Ciper

3,6

4,7

31,0

38,1

Latvija

9,8

6,2

31,4

32,8

Litva

18,9

6,6

35,9

35,2

Luksemburg

:

:

:

:

Madžarska

5,1

1,8

22,6

30,0

Malta

3,4

2,1

26,3

30,1

Nizozemska

8,6

6,3

17,6

20,3

Avstrija

9,8

6,1

19,9

23,3

Poljska

11,1

12,1

35,9

36,6

Portugalska

12,0

13,1

41,9

39,9

Romunija

10,3

6,7

35,1

40,0

Slovenija

9,8

2,0

22,8

26,2

Slovaška

10,2

14,7

30,1

35,3

Finska

17,7

3,1

27,3

29,7

Švedska

14,4

5,1

32,1

33,8

Združeno kraljestvo

18,4

– 0,1

32,1

30,8

Hrvaška

5,7

1,5

:

32,7

Turčija

5,7

6,0

31,1

28,5

Islandija

10,1

4,1

37,9

37,2

Lihtenštajn

12,7

:

:

28,6

Norveška

9,0

1,0

26,8

26,0

Japonska

13,7

– 1,1

12,9

14,7

ZDA

10,6

3,1

31,8

31,1

Vir: Eurostat (UOE) in izračuni na podlagi podatkov Eurostat

Število diplomantov s področja matematike, znanosti in tehnologije (MST) v EU 27 se je od leta 2000 povečalo za več kot 170 000, tj. za več kot 25 %. EU je tako že dosegla cilj povečanja števila diplomantov s področja MST za 15 % do leta 2010. Glede drugega cilja, tj. zmanjšanje neravnovesja med spoloma, je dosežen bolj omejen napredek. Delež diplomantk se je povečal s 30,8 % v letu 2000 na 31,2 % v letu 2005. Medtem ko so Slovaška, Portugalska in Poljska dosegle največjo letno rast števila diplomantov s področja MST (> 12 %), so bile v zvezi z doseganjem ravnovesja med spoloma najbolj uspešne Bolgarija, Estonija, Grčija in Romunija

Dodatne opombe:

Za države, kjer je prišlo do prekinitve časovnih vrst, je bila rast izračunana za leta brez prekinitev. PL: Rast med letoma 2001–2005, RO: Rast med leti 2000–2002 in 2003–2005. HR: Rast med letoma 2003–2005, SE: Rast med letoma 2000–2003, HE: Rast med letoma 2000–2003.

BE: Podatki za flamsko skupnost ne zajemajo dodatnih kvalifikacij iz neuverzitetnega terciarnega izobraževanja; med podatki tudi niso zajete zasebne ustanove (čeprav jih je malo) in nemško govoreča skupnost.

EE: Nacionalni podatki za leto 2000.

IT: Rezultati za leto 2005 po oceni Komisije.

CY: Podatki ne zajemajo študentov terciarne stopnje, kiso diplomirali v tujini. Več kot polovica vseh ciprskih študentov terciarne stopnje študira v tujini.

LU: Luksemburg nima popolnega univerzitetnega sistema, večina študentov MST študira in diplomira v tujini.

AT: 2000: Stopnja 5B po ISCED se nanaša na predhodno leto. HU: 2004: Zaradi sprememb pri pridobivanju podatkov o diplomantih po posameznih področjih so nastale prekinitve časovnih vrst.

PL: Podatki za leto 2000 ne zajemajo podiplomskih raziskovalnih programov (stopnja 6 po ISCED).

RO: Podatki za 2000–2002 ne zajemajo dodatnih kvalifikacij in podiplomskih raziskovalnih programov (stopnja 6 po ISCED). Zato je v letu 2003 prišlo do prekinitve časovnih vrst.

SE: 2004: Zaradi sprememb pri pridobivanju podatkov o diplomantih po posameznih področjih so nastale prekinitve časovnih vrst.

UK: Nacionalni podatki za leto 2000.

LI: V podatkih za leti 2003–2004 niso zajeti študenti na terciarni ravni, ki študirajo v tujini.

UDELEŽBA V VSEŽIVLJENJSKEM UČENJU

Odstotek prebivalstva med 25. in 64. letom starosti, ki se je udeležila izobraževanja in usposabljanja v štirih tednih pred to raziskavo, 2000–2006

Image

| Udeležba v vseživljenjskem učenju v %
  Vir: Eurostat | Skupno | Ženske | Moški |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 7,1 | 9,6 | 10,4 | 8,8 |
| Belgija | 6,2 | 7,5 (p) | 7,6 (p) | 7,4 (p) |
| Bolgarija | 1,4 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Češka | 5,6 | 5,6 | 5,9 | 5,4 |
| Danska | 19,4 | 29,2 | 33,8 | 24,6 |
| Nemčija | 5,2 | 7,5 | 7,3 | 7,8 |
| Estonija | 6,5 | 6,5 | 8,6 | 4,2 (u) |
| Irska | 5,5 | 7,5 | 8,9 | 6,1 |
| Grčija | 1,0 | 1,9 | 1,8 | 2,0 |
| Španija | 4,1 | 10,4 | 11,5 | 9,3 |
| Francija | 2,8 | 7,5 | 7,8 | 7,2 |
| Italija | 4,8 | 6,1 | 6,5 | 5,7 |
| Ciper | 3,1 | 7,1 | 7,8 | 6,5 |
| Latvija | 7,3 | 6,9 (p) | 9,3 (p) | 4,1 (p) |
| Litva | 2,8 | 4,9 (p) | 6,6 (p) | 2,9 (u) |
| Luksemburg | 4,8 | 8,2 | 8,7 | 7,6 |
| Madžarska | 2,9 | 3,8 | 4,4 | 3,1 |
| Malta | 4,5 | 5,5 | 5,6 | 5,5 |
| Nizozemska | 15,5 | 15,6 | 15,9 | 15,3 |
| Avstrija | 8,3 | 13,1 | 14,0 | 12,2 |
| Poljska | 4,3 | 4,7 | 5,1 | 4,3 |
| Portugalska | 3,4 | 3,8 (p) | 4,0 (p) | 3,7 (p) |
| Romunija | 0,9 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Slovenija | 7,3 | 15,0 | 16,3 | 13,8 |
| Slovaška | 8,5 | 4,3 | 4,6 | 4,0 |
| Finska | 17,5 | 23,1 | 27,0 | 19,3 |
| Švedska | 21,6 | 32,1 | 36,5 | 27,9 |
| Združeno kraljestvo | 20,5 | 26,6 | 31,2 (p) | 31,2 |
| Hrvaška | 1,9 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |
| Turčija | 1,0 | 2,0 | 2,4 | 1,6 |
| Islandija | 23,5 | 25,7 | 29,8 | 21,6 |
| Norveška | 13,3 | 18,7 | 20,2 | 17,2 |
| Vir: Eurostat (LFS), p = začasna vrednost, u = nezanesljivi ali negotovi podatki |

Udeležba v vseživljenjskem učenju v %

Vir: Eurostat

Skupno

Ženske

Moški

2000

2006

2006

2006

EU-27

7,1

9,6

10,4

8,8

Belgija

6,2

7,5 (p)

7,6 (p)

7,4 (p)

Bolgarija

1,4

1,3

1,3

1,3

Češka

5,6

5,6

5,9

5,4

Danska

19,4

29,2

33,8

24,6

Nemčija

5,2

7,5

7,3

7,8

Estonija

6,5

6,5

8,6

4,2 (u)

Irska

5,5

7,5

8,9

6,1

Grčija

1,0

1,9

1,8

2,0

Španija

4,1

10,4

11,5

9,3

Francija

2,8

7,5

7,8

7,2

Italija

4,8

6,1

6,5

5,7

Ciper

3,1

7,1

7,8

6,5

Latvija

7,3

6,9 (p)

9,3 (p)

4,1 (p)

Litva

2,8

4,9 (p)

6,6 (p)

2,9 (u)

Luksemburg

4,8

8,2

8,7

7,6

Madžarska

2,9

3,8

4,4

3,1

Malta

4,5

5,5

5,6

5,5

Nizozemska

15,5

15,6

15,9

15,3

Avstrija

8,3

13,1

14,0

12,2

Poljska

4,3

4,7

5,1

4,3

Portugalska

3,4

3,8 (p)

4,0 (p)

3,7 (p)

Romunija

0,9

1,3

1,3

1,3

Slovenija

7,3

15,0

16,3

13,8

Slovaška

8,5

4,3

4,6

4,0

Finska

17,5

23,1

27,0

19,3

Švedska

21,6

32,1

36,5

27,9

Združeno kraljestvo

20,5

26,6

31,2 (p)

31,2

Hrvaška

1,9

2,1

2,1

2,0

Turčija

1,0

2,0

2,4

1,6

Islandija

23,5

25,7

29,8

21,6

Norveška

13,3

18,7

20,2

17,2

Vir: Eurostat (LFS), p = začasna vrednost, u = nezanesljivi ali negotovi podatki

Odstotek delovnega prebivalstva, ki se je udeležilo izobraževanja in usposabljanja (v 4 tednih pred to raziskavo) v letu 2006 je 9,6 %. Ker prekinitve časovnih vrst precenjujejo napredek, je bilo dejansko povečanje omejeno. Za dosego cilja 12,5 % ravni udeležbe v 2010 so potrebna dodatna prizadevanja (2). Nordijske države, Združeno kraljestvo, Slovenija in Nizozemska trenutno kažejo najvišjo raven udeležbe.

Dodatne opombe:

Zaradi uvedbe usklajenih konceptov in opredelitev v raziskavi, so bile pri različnih državah ugotovljene prekinitve časovnih vrst za različna leta (med 2000 in 2006).

BG, PL, SI: 2001 namesto 2000

CZ, IE, LV, SK, HR: 2002 namesto 2000

SE,HR,IS: 2005 namesto 2006

UDELEŽBA V PREDŠOLSKI VZGOJI

Raven udeležbe 4-letnih otrok v izobraževanju, 2000-2005

Image

| Udeležba 4-letnih otrok v % | 2000 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- |
| EU-27 | 82,8 | 84,6 | 85,7 |
| Belgija | 99,2 | 99,9 | 100 |
| Bolgarija | 67,0 | 72,6 | 73,2 |
| Češka | 81,0 | 91,2 | 91,4 |
| Danska | 90,6 | 93,4 | 93,5 |
| Nemčija | 81,4 | 84,3 | 84,6 |
| Estonija | 78,2 | 83,9 | 84,2 |
| Irska | 51,1 | 46,6 | 45,4 |
| Grčija | 53,9 | 57,2 | 57,8 |
| Španija | 99,0 | 100 | 99,3 |
| Francija | 100 | 100 | 100 |
| Italija | 100 | 100 | 100 |
| Ciper | 55,7 | 61,2 | 61,4 |
| Latvija | 60,6 | 69,1 | 72,2 |
| Litva | 51,0 | 54,5 | 56,8 |
| Luksemburg | 94,9 | 83,5 | 96,3 |
| Madžarska | 89,5 | 92,3 | 90,7 |
| Malta | 1,0 | 97,5 | 94,4 |
| Nizozemska | 99,5 | 74,0 | 73,4 |
| Avstrija | 79,5 | 82,1 | 82,5 |
| Poljska | 33,3 | 35,7 | 38,1 |
| Portugalska | 72,3 | 79,9 | 84,0 |
| Romunija | 60,3 | 75,2 | 76,2 |
| Slovenija | 67,7 | 77,8 | 75,9 |
| Slovaška | : | 71,7 | 74,0 |
| Finska | 41,9 | 46,1 | 46,7 |
| Švedska | 72,8 | 87,7 | 88,9 |
| Združeno kraljestvo | 100 | 92,9 | 91,8 |
| Hrvaška | : | 42,4 | 44,7 |
| Turčija | : | 3,4 | 5,0 |
| Islandija | 90,9 | 95,1 | 95,3 |
| Lihtenštajn | : | 52,2 | 50,6 |
| Norveška | 78,1 | 86,9 | 88,9 |
| Japonska | 94,9 | 95,2 | 94,7 |
| ZDA | 61,7 | 64,1 | 65,3 |
| Vir: Eurostat (UOE) |

Udeležba 4-letnih otrok v %

2000

2004

2005

EU-27

82,8

84,6

85,7

Belgija

99,2

99,9

100

Bolgarija

67,0

72,6

73,2

Češka

81,0

91,2

91,4

Danska

90,6

93,4

93,5

Nemčija

81,4

84,3

84,6

Estonija

78,2

83,9

84,2

Irska

51,1

46,6

45,4

Grčija

53,9

57,2

57,8

Španija

99,0

100

99,3

Francija

100

100

100

Italija

100

100

100

Ciper

55,7

61,2

61,4

Latvija

60,6

69,1

72,2

Litva

51,0

54,5

56,8

Luksemburg

94,9

83,5

96,3

Madžarska

89,5

92,3

90,7

Malta

1,0

97,5

94,4

Nizozemska

99,5

74,0

73,4

Avstrija

79,5

82,1

82,5

Poljska

33,3

35,7

38,1

Portugalska

72,3

79,9

84,0

Romunija

60,3

75,2

76,2

Slovenija

67,7

77,8

75,9

Slovaška

:

71,7

74,0

Finska

41,9

46,1

46,7

Švedska

72,8

87,7

88,9

Združeno kraljestvo

100

92,9

91,8

Hrvaška

:

42,4

44,7

Turčija

:

3,4

5,0

Islandija

90,9

95,1

95,3

Lihtenštajn

:

52,2

50,6

Norveška

78,1

86,9

88,9

Japonska

94,9

95,2

94,7

ZDA

61,7

64,1

65,3

Vir: Eurostat (UOE)

Med letoma 2000 in 2005 se je udeležba štiriletnih otrok v izobraževanju (večinoma na predšolski ravni, v nekaterih državah pa že na šolski ravni) v EU-27 povečala za približno tri odstotne točke, in sicer na več kot 85 %. Leta 2005 so bili v Franciji, Belgiji, Italiji in Španiji skoraj vsi štiriletniki (več kot 99 %) vključeni v izobraževanje, na Irskem, Poljskem in Finskem pa manj kot 50 % štiriletnikov.

Dodatne opombe:

Podatki zajemajo udeležbo v predšolski in šolski izobrazbi.

BE: Podatki ne zajemajo neodvisnih zasebnih ustanov, vendar je bilo v teh udeleženo le zelo omejeno število otrok. Manjkajo podatki za nemško govorečo skupnost.

IE: Za izobraževanje stopnje 0 po ISCED ne obstajajo uradne določbe. Številni otroci se udeležujejo določene oblike izobraževanja stopnje 0 po ISCED, vendar za večino ni podatkov.

NL: Referenčni datum za zbiranje teh podatkov se je za leto 2002 spremenil iz 31. decembra na 1. oktober.

FI: Podatki zajemajo otroke v vrtcih, ne pa ostalih oblik dnevnega varstva..

RAVEN IZOBRAZBE ODRASLEGA PREBIVALSTVA

Odraslo prebivalstvo (med 25. in 64. letom starosti) s terciarno izobrazbo

Image

| % odraslih (25–64) s terciarno izobrazbo |
| --- |
| | 2000 | 2006 |
| EU-27 | 19,4 | 22,9 |
| Belgija | 27,1 | 31,8 |
| Bolgarija | 18,4 | 21,9 |
| Češka | 11,5 | 13,5 |
| Danska | 25,8 | 34,7 |
| Nemčija | 23,8 | 23,9 |
| Estonija | 28,9 | 33,3 |
| Irska | 21,6 | 30,8 |
| Grčija | 16,9 | 21,5 |
| Španija | 22,5 | 29,9 |
| Francija | 21,6 | 25,5 |
| Italija | 9,6 | 12,9 |
| Ciper | 25,1 | 30,5 |
| Latvija | 18,0 | 21,1 |
| Litva | 22,4 | 26,8 |
| Luksemburg | 18,3 | 24,0 |
| Madžarska | 14,0 | 17,7 |
| Malta | 5,4 | 12,0 |
| Nizozemska | 24,1 | 39,5 |
| Avstrija | 14,2 | 17,6 |
| Poljska | 11,4 | 17,9 |
| Portugalska | 9,0 | 13,5 |
| Romunija | 9,2 | 11,7 |
| Slovenija | 15,7 | 21,4 |
| Slovaška | 10,2 | 14,5 |
| Finska | 32,6 | 35,1 |
| Švedska | 29,7 | 30,5 |
| UK | 28,1 | 30,7 |
| Hrvaška | 15,4 | 16,3 |
| Islandija | 23,7 | 29,5 |
| Norveška | 31,6 | 33,6 |
| Vir: Eurostat (LFS) |

% odraslih (25–64) s terciarno izobrazbo

2000

2006

EU-27

19,4

22,9

Belgija

27,1

31,8

Bolgarija

18,4

21,9

Češka

11,5

13,5

Danska

25,8

34,7

Nemčija

23,8

23,9

Estonija

28,9

33,3

Irska

21,6

30,8

Grčija

16,9

21,5

Španija

22,5

29,9

Francija

21,6

25,5

Italija

9,6

12,9

Ciper

25,1

30,5

Latvija

18,0

21,1

Litva

22,4

26,8

Luksemburg

18,3

24,0

Madžarska

14,0

17,7

Malta

5,4

12,0

Nizozemska

24,1

39,5

Avstrija

14,2

17,6

Poljska

11,4

17,9

Portugalska

9,0

13,5

Romunija

9,2

11,7

Slovenija

15,7

21,4

Slovaška

10,2

14,5

Finska

32,6

35,1

Švedska

29,7

30,5

UK

28,1

30,7

Hrvaška

15,4

16,3

Islandija

23,7

29,5

Norveška

31,6

33,6

Vir: Eurostat (LFS)

V letu 2006 je 23 % delovnega prebivalstva v EU doseglo terciarno izobrazbo, kar je porast za več kot tri odstotne točke v primerjavi z letom 2000. Finska, Danska in Estonija so države z najvišjim deležem prebivalstva s terciarno izobrazbo, v nekaterih državah pa je ta delež manjši od 15 %. Vendar se je v nekaterih izmed teh držav vpisovanje v terciarno izobraževanje v zadnjem času znatno povečalo

Dodatne opombe

Terciarno izobraževanje zajema stopnji 5 in 6 po ISCED.

LT: Rezultati za leto 2001 namesto za leto 2000.

HR: Rezultati za 2002 namesto za 2000.

NALOŽBE V ČLOVEŠKE VIRE

Skupna javna poraba za izobraževanje, izražena v odstotkih BDP, 2000–2004

Image

| Poraba za izobraževanje v % BDP | Javna | Zasebna |
| --- | --- | --- |
| 2000 | 2003 | 2004 | 2004 |
| EU-27 | 4,68 | 5,17 | 5,09 | 0,64 |
| Belgija | : | 6,06 | 5,99 | 0,34 |
| Bolgarija | 4,19 | 4,24 | 4,57 | 0,65 |
| Češka | 4,04 | 4,51 | 4,42 | 0,61 |
| Danska | 8,28 | 8,33 | 8,47 | 0,32 |
| Nemčija | 4,45 | 4,71 | 4,60 | 0,91 |
| Estonija | 5,57 | 5,43 | 5,09 | : |
| Irska | 4,29 | 4,41 | 4,75 | 0,32 |
| Grčija | 3,71 | 3,94 | 4,22 | 0,20 |
| Španija | 4,28 | 4,28 | 4,25 | 0,61 |
| Francija | 5,83 | 5,88 | 5,81 | 0,54 |
| Italija | 4,47 | 4,74 | 4,59 | 0,46 |
| Ciper | 5,44 | 7,30 | 6,71 | 1,17 |
| Latvija | 5,64 | 5,32 | 5,08 | 0,82 |
| Litva | 5,63 | 5,18 | 5,20 | 0,48 |
| Luksemburg | : | 3,80 | 3,93 | : |
| Madžarska | 4,50 | 5,85 | 5,43 | 0,52 |
| Malta | 4,52 | 4,78 | 4,99 | 0,46 |
| Nizozemska | 4,86 | 5,12 | 5,18 | 0,50 |
| Avstrija | 5,66 | 5,50 | 5,45 | 0,39 |
| Poljska | 4,87 | 5,62 | 5,41 | 0,59 |
| Portugalska | 5,42 | 5,61 | 5,31 | 0,13 |
| Romunija | 2,88 | 3,44 | 3,29 | : |
| Slovenija | : | 6,02 | 5,96 | 0,86 |
| Slovaška | 4,15 | 4,34 | 4,21 | 0,76 |
| Finska | 6,08 | 6,41 | 6,43 | 0,13 |
| Švedska | 7,31 | 7,47 | 7,35 | 0,20 |
| Združeno kraljestvo | 4,64 | 5,38 | 5,29 | 0,95 |
| Hrvaška | : | 4,53 | 4,50 | : |
| Turčija | 3,48 | 3,74 | : | : |
| Islandija | 5,93 | 7,81 | 7,59 | 0,75 |
| Norveška | 6,81 | 7,62 | 7,58 | 0,05 |
| Japonska | 3,82 | 3,70 | 3,65 | 1,23 |
| ZDA | 4,94 | 5,43 | 5,12 | 2,37 |
| Vir: Eurostat (UOE) Ravni za EU predstavljajo oceno Komisije. Ocena rezultata za leto 2000 s strani GD Izobraževanje in kultura. |

Poraba za izobraževanje v % BDP

Javna

Zasebna

2000

2003

2004

2004

EU-27

4,68

5,17

5,09

0,64

Belgija

:

6,06

5,99

0,34

Bolgarija

4,19

4,24

4,57

0,65

Češka

4,04

4,51

4,42

0,61

Danska

8,28

8,33

8,47

0,32

Nemčija

4,45

4,71

4,60

0,91

Estonija

5,57

5,43

5,09

:

Irska

4,29

4,41

4,75

0,32

Grčija

3,71

3,94

4,22

0,20

Španija

4,28

4,28

4,25

0,61

Francija

5,83

5,88

5,81

0,54

Italija

4,47

4,74

4,59

0,46

Ciper

5,44

7,30

6,71

1,17

Latvija

5,64

5,32

5,08

0,82

Litva

5,63

5,18

5,20

0,48

Luksemburg

:

3,80

3,93

:

Madžarska

4,50

5,85

5,43

0,52

Malta

4,52

4,78

4,99

0,46

Nizozemska

4,86

5,12

5,18

0,50

Avstrija

5,66

5,50

5,45

0,39

Poljska

4,87

5,62

5,41

0,59

Portugalska

5,42

5,61

5,31

0,13

Romunija

2,88

3,44

3,29

:

Slovenija

:

6,02

5,96

0,86

Slovaška

4,15

4,34

4,21

0,76

Finska

6,08

6,41

6,43

0,13

Švedska

7,31

7,47

7,35

0,20

Združeno kraljestvo

4,64

5,38

5,29

0,95

Hrvaška

:

4,53

4,50

:

Turčija

3,48

3,74

:

:

Islandija

5,93

7,81

7,59

0,75

Norveška

6,81

7,62

7,58

0,05

Japonska

3,82

3,70

3,65

1,23

ZDA

4,94

5,43

5,12

2,37

Vir: Eurostat (UOE) Ravni za EU predstavljajo oceno Komisije. Ocena rezultata za leto 2000 s strani GD Izobraževanje in kultura.

Javna poraba za izobraževanje, izražena v odstotkih BDP, se je v državah članicah EU znatno povečala med letoma 2000 in 2003. Vendar se je ta naraščajoči trend ustavil v letu 2004, ko je prišlo do manjšega znižanja v primerjavi s preteklim letom. Zaradi absolutne rasti BDP se je javna poraba za izobraževanje vseeno zvišala. Razpoložljivi podatki kažejo na veliko razliko glede ravni porabe med državami članicami.

Dodatne opombe:

Podatki zajemajo formalno izobrazbo, vključno s formalno izobrazbo za odrasle.

„Zasebna“ se nanaša na porabo za izobraževalne ustanove iz zasebnih virov.

DK: Podatki o porabi za posekundarno predterciarno izobrazbo niso dostopni.

EL, LU, PT: Podatki o obremenitvah za pokojnine niso dostopni.

CY: Zajema finančno pomoč študentom v tujini.

PL, SK, NO: Zajema porabo za varstvo otrok na predšolski ravni.

FR: Ne zajema francoskih čezmorskih departmajev.

HR: Poraba za izobraževalne ustanove iz javnih virov.

LU: Ne zajema porabe za terciarno raven.

PT: Ne zajema porabe na lokalni ravni.

UK, JP, US: Prilagoditev BDP proračunskemu letu, ki se razlikuje od koledarskega leta.

TR, IS: Ne zajema porabe na predšolski ravni.

TR: Ne zajema porabe na regionalni in lokalni ravni.

US: Poraba za izobraževalne ustanove iz javnih virov.

---

(1)  CY ni mogel sodelovati, ker države članice OECD niso dosegle soglasja.

(2)  Podatki za oceno cilja se nanašajo na 4-tedensko obdobje udeležbe (LFS 2004). Če bi bilo uporabljeno daljše obdobje, bi bile ravni višje. Podatki Eurostat iz priložnostnega modula LFS o vseživljenjskem učenju iz leta 2003 (ki se nanašajo na 12-mesečno obdobje) kažejo 42-odstotno raven udeležbe (4,4 % za formalno izobrazbo; 16,5 % za neformalno učenje, skoraj tretjina Evropejcev pa se je udeležila določene oblike priložnostnega učenja).

---

Komisija

| 5.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/32

---

Začetek postopka

(Št. primera COMP/M.4942 – Nokia/Navteq)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 86/02)

Dne 28. marca 2008 je Komisija odločila, da začne postopek glede zgoraj navedenega primera po ugotovitvi, da priglašena koncentracija sproža velike dvome o združljivosti s skupnim trgom. Začetek postopka odpira drugo fazo preiskave v zvezi s predlagano koncentracijo in ne posega v končno odločitev o primeru. Odločba je v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št.139/2004.

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlagane koncentracije.

Z namenom, da bodo pripombe v celoti upoštevane v postopku mora Komisija prejeti pripombe najkasneje v 15 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.4942 – Nokia/Navteq na naslednji naslov:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 5.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/33

---

Menjalni tečaji eura (1)

4. aprila 2008

(2008/C 86/03)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,5722 |
| JPY | japonski jen | 160,88 |
| DKK | danska krona | 7,4584 |
| GBP | funt šterling | 0,7855 |
| SEK | švedska krona | 9,368 |
| CHF | švicarski frank | 1,5872 |
| ISK | islandska krona | 116,41 |
| NOK | norveška krona | 7,998 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,035 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 257,25 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6972 |
| PLN | poljski zlot | 3,4743 |
| RON | romunski leu | 3,7145 |
| SKK | slovaška krona | 32,431 |
| TRY | turška lira | 2,0339 |
| AUD | avstralski dolar | 1,711 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5822 |
| HKD | hongkonški dolar | 12,2497 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9972 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1757 |
| KRW | južnokorejski won | 1 534,47 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,3143 |
| CNY | kitajski juan | 11,0302 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2773 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 519,27 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0224 |
| PHP | filipinski peso | 65,325 |
| RUB | ruski rubelj | 37,037 |
| THB | tajski bat | 49,823 |
| BRL | brazilski real | 2,6954 |
| MXN | mehiški peso | 16,5757 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,5722

JPY

japonski jen

160,88

DKK

danska krona

7,4584

GBP

funt šterling

0,7855

SEK

švedska krona

9,368

CHF

švicarski frank

1,5872

ISK

islandska krona

116,41

NOK

norveška krona

7,998

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,035

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

257,25

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6972

PLN

poljski zlot

3,4743

RON

romunski leu

3,7145

SKK

slovaška krona

32,431

TRY

turška lira

2,0339

AUD

avstralski dolar

1,711

CAD

kanadski dolar

1,5822

HKD

hongkonški dolar

12,2497

NZD

novozelandski dolar

1,9972

SGD

singapurski dolar

2,1757

KRW

južnokorejski won

1 534,47

ZAR

južnoafriški rand

12,3143

CNY

kitajski juan

11,0302

HRK

hrvaška kuna

7,2773

IDR

indonezijska rupija

14 519,27

MYR

malezijski ringit

5,0224

PHP

filipinski peso

65,325

RUB

ruski rubelj

37,037

THB

tajski bat

49,823

BRL

brazilski real

2,6954

MXN

mehiški peso

16,5757

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 5.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/34

---

RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV – DG EAC/14/08

Program sodelovanja na področju izobraževanja ICI – Sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja med EU in Avstralijo, Japonsko, Novo Zelandijo in Republiko Korejo (1)

(2008/C 86/04)

1.   CILJI IN OPIS

Splošni cilj razpisa za zbiranje predlogov je spodbujanje boljšega razumevanja in medsebojnega sodelovanja med prebivalci držav članic EU in partnerskih držav – Avstralije, Japonske, Nove Zelandije in Republike Koreje, vključno z boljšim poznavanjem njihovih jezikov, kultur in ustanov, ter izboljšanje kakovosti visokošolskega ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja v EU in navedenih partnerskih državah. Razpis za zbiranje predlogov bo zajemal naslednji ukrep:

Skupni projekti mobilnosti ICI

Ta ukrep zagotavlja sredstva za mednarodne projekte razvoja študijskih programov, ki vključujejo kratkotrajno mobilnost med EU in partnerskimi državami ICI, ki ni neposredno ali nujno povezana s pridobitvijo skupne ali dvojne diplome.

Konzorcije, ki se prijavijo za tak projekt, sestavljajo ustanove visokošolskega izobraževanja ter poklicnega usposabljanja in izobraževanja iz EU in ustreznih partnerskih držav. Izbrani konzorciji bodo vzpostavili okvir mobilnosti študentov, ki bo slednjim omogočal, da preživijo običajno en semester v ustanovi partnerske države in obratno, obdobje študija v tujini pa jim bo domača ustanova v celoti priznala. Podpora vključuje študijske pomoči za mobilnost študentov in članov akademskega učiteljskega osebja.

2.   UPRAVIČENI PROSILCI

Vlogo za dodelitev študijske pomoči v okviru tega razpisa lahko predložijo ustanove visokošolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Upravičeni prosilci morajo imeti sedež v eni od 27 držav članic Evropske unije.

3.   PRORAČUN IN TRAJANJE PROJEKTA

Skupni proračun za sofinanciranje projektov se ocenjuje na 2,5 milijona EUR. Predvideno je, da bodo sredstva na voljo za financiranje 4–5 projektov EU–Avstralija, 2–3 projektov EU–Japonska, 1 projekta EU–Nova Zelandija in 1–2 projektov EU–Koreja.

Najvišji znesek sredstev s strani EU za triletni skupni projekt mobilnosti, ki vključuje 4 ali več partnerskih institucij, bo 425 000 EUR. Skupni projekt mobilnosti traja 3 leta.

4.   ROK

Vloge je treba Komisiji poslati najpozneje do 6. junija 2008.

5.   DODATNE INFORMACIJE

Celotno besedilo razpisa za zbiranje predlogov in obrazci za vlogo so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/education/programmes/calls/callg_en.html.

Za dodatne informacije lahko pišete na elektronski naslov: eac-3C-cooperation@ec.europa.eu.

---

(1)  Po abecednem redu.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 5.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/36

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 86/05)

| 1. | Komisija je 28. marca 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Nordic Capital VI Limited in Nordic Capital VII Limited, ki pripadata skupini Nordic Capital („Nordic Capital“, Jersey), z javno ponudbo za odkup, objavljeno 20. marca 2008, pridobita nadzor nad celotnim podjetjem TietoEnator Oyj („TietoEnator“, Finska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 28. marca 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Nordic Capital VI Limited in Nordic Capital VII Limited, ki pripadata skupini Nordic Capital („Nordic Capital“, Jersey), z javno ponudbo za odkup, objavljeno 20. marca 2008, pridobita nadzor nad celotnim podjetjem TietoEnator Oyj („TietoEnator“, Finska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Nordic Capital: investicijski skladi. Med njegovimi portfeljskimi podjetji je tudi podjetje Aditro (Švedska), dejavno na področju opravljanja storitev IT in poslovne aplikacijske programske opreme, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Nordic Capital: investicijski skladi. Med njegovimi portfeljskimi podjetji je tudi podjetje Aditro (Švedska), dejavno na področju opravljanja storitev IT in poslovne aplikacijske programske opreme,

| — | za TietoEnator: storitve IT. |
| --- | --- |

—

za TietoEnator: storitve IT.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 5.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/37

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 86/06)

| 1. | Komisija je 28. marca 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) s katero podjetji SevenSenses GmbH („SevenSenses“, Nemčija), podružnica podjetja ProSiebenSat.1 Media AG („P7S1“, Nemčija), ki je pod nadzorom podjetij Kohlberg Kravis Roberts & Co. („KKR“, ZDA) in Permira Holdings Limited („Permira“, Kanalski otoki), ter 1&1 Internet AG („1&1“, Nemčija), podružnica podjetja United Internet AG („United Internet“, Nemčija), z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad novo ustanovljenim podjetjem Maxdome GmbH & Co. KG („Maxdome JV“, Nemčija), ki je skupno podjetje, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 28. marca 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) s katero podjetji SevenSenses GmbH („SevenSenses“, Nemčija), podružnica podjetja ProSiebenSat.1 Media AG („P7S1“, Nemčija), ki je pod nadzorom podjetij Kohlberg Kravis Roberts & Co. („KKR“, ZDA) in Permira Holdings Limited („Permira“, Kanalski otoki), ter 1&1 Internet AG („1&1“, Nemčija), podružnica podjetja United Internet AG („United Internet“, Nemčija), z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad novo ustanovljenim podjetjem Maxdome GmbH & Co. KG („Maxdome JV“, Nemčija), ki je skupno podjetje, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za SevenSenses: plačljiva televizija in video na zahtevo, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za SevenSenses: plačljiva televizija in video na zahtevo,

| — | za P7S1: nekodirana televizija, |
| --- | --- |

—

za P7S1: nekodirana televizija,

| — | za Permira: sklad zasebnega kapitala, |
| --- | --- |

—

za Permira: sklad zasebnega kapitala,

| — | za KKR: zasebno kapitalsko podjetje, |
| --- | --- |

—

za KKR: zasebno kapitalsko podjetje,

| — | za 1&1: ponudnik internetnih storitev, |
| --- | --- |

—

za 1&1: ponudnik internetnih storitev,

| — | za United Internet: internetne storitve, |
| --- | --- |

—

za United Internet: internetne storitve,

| — | za Maxdome JV: video na zahtevo. |
| --- | --- |

—

za Maxdome JV: video na zahtevo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 5.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/38

---

Sporočilo francoske vlade glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1)

(Obvestilo o zahtevku za izključno dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovano „Permis du Valenciennois“)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 86/07)

Družba Gazonor s sedežem na Avenue de la fosse 2, F-62420 Billy Montigny je 2. oktobra 2007 zaprosila za izključno dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano „Permis du Valenciennois“, za obdobje petih let na površini približno 423 kvadratnih kilometrov, ki pokriva del departmaja Nord.

Območje, ki ga zajema dovoljenje, določajo loki poldnevnikov in vzporednikov, ki povezujejo točke, katerih zemljepisne koordinate so v nadaljnjem besedilu, pri čemer je izhodišče pariški poldnevnik.

| Točke | Zemljepisna dolžina | Zemljepisna širina |
| --- | --- | --- |
| A | 1,10° V z. d. | 56,10° S z. š. |
| B | stičiščna točka francosko-belgijske meje z vzporednikom 56,10° S z. š. |
| C | stičiščna točka francosko-belgijske meje z vzporednikom 56,10° S z. š. |
| D | stičiščna točka francosko-belgijske meje z vzporednikom 56,10° S z. š. |
| E | stičiščna točka francosko-belgijske meje s poldnevnikom 1,50° V z. d. |
| F | 1,50° V z. d. | 55,90° S z. š. |
| G | 1,21° V z. d. | 55,90° S z. š. |
| H | 1,21° V z. d. | 55,91° S z. š. |
| I | 1,25° V z. d. | 55,91° S z. š. |
| J | 1,25° V z. d. | 55,93° S z. š. |
| K | 1,21° V z. d. | 55,93° S z. š. |
| L | 1,21° V z. d. | 55,97° S z. š. |
| M | 1,10° V z. d. | 55,97° S z. š. |

Točke

Zemljepisna dolžina

Zemljepisna širina

A

1,10° V z. d.

56,10° S z. š.

B

stičiščna točka francosko-belgijske meje z vzporednikom 56,10° S z. š.

C

stičiščna točka francosko-belgijske meje z vzporednikom 56,10° S z. š.

D

stičiščna točka francosko-belgijske meje z vzporednikom 56,10° S z. š.

E

stičiščna točka francosko-belgijske meje s poldnevnikom 1,50° V z. d.

F

1,50° V z. d.

55,90° S z. š.

G

1,21° V z. d.

55,90° S z. š.

H

1,21° V z. d.

55,91° S z. š.

I

1,25° V z. d.

55,91° S z. š.

J

1,25° V z. d.

55,93° S z. š.

K

1,21° V z. d.

55,93° S z. š.

L

1,21° V z. d.

55,97° S z. š.

M

1,10° V z. d.

55,97° S z. š.

| B do C | : | francosko-belgijska meja |
| --- | --- | --- |
| D do E | : | francosko-belgijska meja |

B do C

:

francosko-belgijska meja

D do E

:

francosko-belgijska meja

Predložitev zahtevkov in merila za podelitev pravic

Vlagatelji začetnega in konkurenčnih zahtevkov morajo izpolnjevati pogoje iz členov 4 in 5 odloka št. 2006-648 z dne 2. junija 2006 o rudarskih pravicah in pravicah podzemnega skladiščenja (Journal officiel de la République française z dne 3. junija 2006).

Zainteresirane družbe lahko predložijo konkurenčni zahtevek v devetdesetih dneh od dneva objave tega obvestila v skladu s postopkom, povzetim v „Obvestilu o podelitvi rudarskih pravic za ogljikovodike v Franciji“, ki je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 374 z dne 30. decembra 1994, str. 11, in določenim z odlokom št. 2006-648 o rudarskih pravicah in pravicah podzemnega skladiščenja. Konkurenčne zahtevke naslovijo na ministrstvo, pristojno za rudarstvo, na spodaj navedeni naslov.

Odločitve v zvezi z začetnim zahtevkom in konkurenčnimi zahtevki se sprejmejo na podlagi meril za podelitev rudarskih pravic, opredeljenih v členu 6 navedenega odloka in najpozneje 24. oktobra 2009.

Pogoji in zahteve za izvajanje dejavnosti ter njeno prenehanje

Vlagatelji naj upoštevajo člena 79 in 79.1 rudarskega zakonika in odlok št. 2006-649 z dne 2. junija 2006 o rudarskih dejavnostih, dejavnostih podzemnega skladiščenja ter nadzoru rudnikov in podzemnih skladišč (Journal officiel de la république française z dne 3. junija 2006).

Dodatne informacije so na voljo pri Ministrstvu za ekologijo, trajnostni razvoj in urbanizem ter prostorsko načrtovanje (Generalni direktorat za energetiko in surovine, Direktorat za energetske in mineralne vire, Urad za rudarsko zakonodajo), 61, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 (telefon: (33) 144 97 23 02, telefaks: (33) 144 97 05 70).

Zgoraj navedeni zakoni in drugi predpisi so na voljo na spletni strani:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  UL L 164, 30.6.1994, str. 3.

---