# Europos Sąjungos C 74/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 74 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. kovo 20d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 74

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. kovo 20d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Taryba |
| 2008/C 074/01 | 2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Austrijos stabilumo programos | 1 |
| 2008/C 074/02 | 2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Slovėnijos stabilumo programos | 5 |
| 2008/C 074/03 | 2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Airijos stabilumo programos | 10 |
| 2008/C 074/04 | 2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Danijos konvergencijos programos | 15 |
| 2008/C 074/05 | 2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Lietuvos konvergencijos programos | 19 |
| 2008/C 074/06 | 2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Čekijos konvergencijos programos | 24 |
| 2008/C 074/07 | 2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl 2007–2010 m. Maltos stabilumo programos | 28 |
| 2008/C 074/08 | 2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Graikijos stabilumo programos | 33 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

2008/C 074/01

2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Austrijos stabilumo programos

1

2008/C 074/02

2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Slovėnijos stabilumo programos

5

2008/C 074/03

2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Airijos stabilumo programos

10

2008/C 074/04

2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Danijos konvergencijos programos

15

2008/C 074/05

2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Lietuvos konvergencijos programos

19

2008/C 074/06

2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Čekijos konvergencijos programos

24

2008/C 074/07

2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl 2007–2010 m. Maltos stabilumo programos

28

2008/C 074/08

2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Graikijos stabilumo programos

33

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Komisija |
| 2008/C 074/09 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  ) | 38 |
| 2008/C 074/10 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  ) | 38 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

2008/C 074/09

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  )

1

38

2008/C 074/10

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  )

1

38

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2008/C 074/11 | Euro kursas | 39 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2008/C 074/12 | Informacija, teikiama pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus | 40 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2008/C 074/11

Euro kursas

39

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2008/C 074/12

Informacija, teikiama pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus

40

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Komisija |
| 2008/C 074/13 | Kvietimas teikti netiesioginės veiklos paraiškas pagal daugiametę Bendrijos programą dėl labiau prieinamo, patogesnio bei tinkamesnio naudoti skaitmeninio turinio Europoje (eContentplus programa) (
  1
  ) | 62 |
| 2008/C 074/14 | Kvietimas teikti paraiškas pagal 7-ąją EB mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos 7-ąją bendrąją programą | 64 |
| | TEISINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos ekonominė erdvėELPA Teismas |
| 2008/C 074/15 | Prašymas ELPA teismui dėl patariamosios nuomonės, kurį 2007 m. lapkričio 26 d. pateikė Oslo tingrett byloje L'Oréal Norge AS prieš Smart Club Norge AS (Byla E-10/07) | 65 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2008/C 074/16 | Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejiniams, peržiūros inicijavimą | 66 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2008/C 074/17 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  ) | 68 |
| 2008/C 074/18 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet)) (
  1
  ) | 69 |
| 2008/C 074/19 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 70 |
| 2008/C 074/20 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 71 |
| | KITI AKTAI |
| | Komisija |
| 2008/C 074/21 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 72 |

V   Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

2008/C 074/13

Kvietimas teikti netiesioginės veiklos paraiškas pagal daugiametę Bendrijos programą dėl labiau prieinamo, patogesnio bei tinkamesnio naudoti skaitmeninio turinio Europoje (eContentplus programa) (
  1
  )

eContentplus

1

62

2008/C 074/14

Kvietimas teikti paraiškas pagal 7-ąją EB mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos 7-ąją bendrąją programą

64

TEISINĖS PROCEDŪROS

Europos ekonominė erdvėELPA Teismas

2008/C 074/15

Prašymas ELPA teismui dėl patariamosios nuomonės, kurį 2007 m. lapkričio 26 d. pateikė Oslo tingrett byloje L'Oréal Norge AS prieš Smart Club Norge AS (Byla E-10/07)

Oslo tingrett

L'Oréal Norge AS

Smart Club Norge AS

65

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2008/C 074/16

Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejiniams, peržiūros inicijavimą

66

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2008/C 074/17

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  )

1

68

2008/C 074/18

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet)) (
  1
  )

1

69

2008/C 074/19

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

70

2008/C 074/20

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

71

KITI AKTAI

Komisija

2008/C 074/21

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/1

---

TARYBOS NUOMONĖ

2008 m. kovo 4 d.

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Austrijos stabilumo programos

(2008/C 74/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Austrijos stabilumo programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Austrijos stabilumo programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį.

| (2) | Pastaraisiais metais Austrijos ekonomika augo sparčiai – viršijo kitų euro zonos valstybių vidurkį. Privatus vartojimas buvo vangus, todėl pagrindiniai ekonomikos augimo veiksniai buvo grynasis eksportas ir investicijos. Toliau ribojant darbo užmokesčio augimą, pavyko išlaikyti kainų stabilumą kartu didinant išorės konkurencingumą.
  Padėtis Austrijos darbo rinkoje gera – nedarbo lygis vienas žemiausių ES, o bendrasis užimtumo lygis yra didesnis nei Lisabonos strategijoje numatytas 70 % tikslas. Tačiau vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumas vis dar gerokai žemesnis nei ES vidurkis. Valstybės skola viršija 60 % BVP, o valdžios sektoriaus deficitas nuo 2005 m. mažėja, bet iki šiol subalansuoto biudžeto pasiekti nepavyko. Ilgalaikis valstybės finansų konsolidavimas taip pat priklausys nuo įvairių valdžios lygių fiskalinių santykių pertvarkymo, nes dabartiniai santykiai yra pernelyg sudėtingi ir nepakankamai skaidrūs. |
| --- | --- |

(2)

Pastaraisiais metais Austrijos ekonomika augo sparčiai – viršijo kitų euro zonos valstybių vidurkį. Privatus vartojimas buvo vangus, todėl pagrindiniai ekonomikos augimo veiksniai buvo grynasis eksportas ir investicijos. Toliau ribojant darbo užmokesčio augimą, pavyko išlaikyti kainų stabilumą kartu didinant išorės konkurencingumą.

Padėtis Austrijos darbo rinkoje gera – nedarbo lygis vienas žemiausių ES, o bendrasis užimtumo lygis yra didesnis nei Lisabonos strategijoje numatytas 70 % tikslas. Tačiau vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumas vis dar gerokai žemesnis nei ES vidurkis. Valstybės skola viršija 60 % BVP, o valdžios sektoriaus deficitas nuo 2005 m. mažėja, bet iki šiol subalansuoto biudžeto pasiekti nepavyko. Ilgalaikis valstybės finansų konsolidavimas taip pat priklausys nuo įvairių valdžios lygių fiskalinių santykių pertvarkymo, nes dabartiniai santykiai yra pernelyg sudėtingi ir nepakankamai skaidrūs.

| (3) | Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas sulėtės nuo 3,4 % 2007 m. iki vidutiniškai 2,5 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Atsižvelgiant į paskutinius maisto produktų ir naftos kainų pokyčius, infliacija galėtų būti šiek tiek didesnė už prognozuojamą programoje, bet toliau ribojant darbo užmokesčio augimą konkurencingumas turėtų išlikti didelis. |
| --- | --- |

(3)

Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas sulėtės nuo 3,4 % 2007 m. iki vidutiniškai 2,5 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Atsižvelgiant į paskutinius maisto produktų ir naftos kainų pokyčius, infliacija galėtų būti šiek tiek didesnė už prognozuojamą programoje, bet toliau ribojant darbo užmokesčio augimą konkurencingumas turėtų išlikti didelis.

| (4) | Naujausioje atnaujintoje stabilumo programoje 2007 m. numatomas valdžios sektoriaus deficitas – 0,7 % BVP, palyginti su 0,9 % BVP tikslu, kurio siekta pagal ankstesnę atnaujintą programą. Pagrindinė šio pagerėjimo, palyginti su siektinu rodikliu, priežastis – geresni nei planuota cikliniai pokyčiai, kai įplaukos viršija biudžeto planus ir kompensuoja truputį didesnį nei planuota išlaidų augimą. Visų pirma didesnės nei planuota įplaukos gautos renkant darbo užmokesčio, įmonių pelno ir kapitalo mokesčius. Taryba pažymi, kad galima teigti, jog apskritai 2007 m. biudžeto vykdymas iš esmės atitinka ir 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės patvirtintas biudžeto politikos gaires. |
| --- | --- |

(4)

Naujausioje atnaujintoje stabilumo programoje 2007 m. numatomas valdžios sektoriaus deficitas – 0,7 % BVP, palyginti su 0,9 % BVP tikslu, kurio siekta pagal ankstesnę atnaujintą programą. Pagrindinė šio pagerėjimo, palyginti su siektinu rodikliu, priežastis – geresni nei planuota cikliniai pokyčiai, kai įplaukos viršija biudžeto planus ir kompensuoja truputį didesnį nei planuota išlaidų augimą. Visų pirma didesnės nei planuota įplaukos gautos renkant darbo užmokesčio, įmonių pelno ir kapitalo mokesčius. Taryba pažymi, kad galima teigti, jog apskritai 2007 m. biudžeto vykdymas iš esmės atitinka ir 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės patvirtintas biudžeto politikos gaires.

| (5) | Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos uždavinys – iki 2010 m. pasiekti vidutinės trukmės tikslą, t. y. struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžeto būklę (t. y. pagal ciklą pakoreguotą balansą atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones). Planuojama, kad valdžios sektoriaus nominalusis biudžeto balansas pasikeis nuo 0,7 % BVP deficito 2007 m. iki 0,4 % BVP biudžeto pertekliaus 2010 m., koregavimą nukeliant į programos laikotarpio pabaigą. Tikimasi, kad per nurodytą laikotarpį pirminis perteklius didės šiek tiek mažiau – 0,9 procentinio punkto BVP. 2007–2010 m. struktūrinis deficitas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, sumažės maždaug 1 procentiniu punktu BVP (3). Konsolidavimas daugiausia pagrįstas išlaidų mažinimu, o pagrindiniai veiksniai – riboti išlaidas socialiniams poreikiams ir pasinaudoti administracinėmis reformomis. Palyginti su ankstesne programa, kurioje numatyta, kad vidutinės trukmės tikslas bus beveik pasiektas 2009 m., atnaujintoje programoje planuojamas koregavimas atidedamas šiek tiek vėlesniam laikui, nepaisant geresnių augimo rezultatų 2007 m. Prognozuojama, kad bendroji valdžios sektoriaus skola, kuri apytikriais skaičiavimais 2007 m. buvo truputį mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę, programos laikotarpiu toliau mažės 4,5 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(5)

Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos uždavinys – iki 2010 m. pasiekti vidutinės trukmės tikslą, t. y. struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžeto būklę (t. y. pagal ciklą pakoreguotą balansą atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones). Planuojama, kad valdžios sektoriaus nominalusis biudžeto balansas pasikeis nuo 0,7 % BVP deficito 2007 m. iki 0,4 % BVP biudžeto pertekliaus 2010 m., koregavimą nukeliant į programos laikotarpio pabaigą. Tikimasi, kad per nurodytą laikotarpį pirminis perteklius didės šiek tiek mažiau – 0,9 procentinio punkto BVP. 2007–2010 m. struktūrinis deficitas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, sumažės maždaug 1 procentiniu punktu BVP (3). Konsolidavimas daugiausia pagrįstas išlaidų mažinimu, o pagrindiniai veiksniai – riboti išlaidas socialiniams poreikiams ir pasinaudoti administracinėmis reformomis. Palyginti su ankstesne programa, kurioje numatyta, kad vidutinės trukmės tikslas bus beveik pasiektas 2009 m., atnaujintoje programoje planuojamas koregavimas atidedamas šiek tiek vėlesniam laikui, nepaisant geresnių augimo rezultatų 2007 m. Prognozuojama, kad bendroji valdžios sektoriaus skola, kuri apytikriais skaičiavimais 2007 m. buvo truputį mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę, programos laikotarpiu toliau mažės 4,5 procentiniais punktais.

| (6) | Panašu, kad programoje pateiktų biudžeto projekcijų rizika iš esmės subalansuota 2008 m., tačiau 2009 ir 2010 m. biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni už planuotus, nepaisant patikimų makroekonominių prielaidų. Visų pirma programoje nepateikta pakankamai informacijos apie priemones, būtinas norint paremti didelius išlaidų apribojimus, kurie numatyti per dvejus paskutinius programos metus, nors dėl sutaupytų nedarbo pašalpų ir pensijų lėšų įvykdžius 2004 m. pensijų reformą išlaidų santykis turėtų mažėti. Be to, neaišku, kaip į planuojamas papildomas išlaidas švietimui, moksliniams tyrimams bei plėtrai ir infrastruktūrai programos laikotarpiu atsižvelgta nustatant užsibrėžtas išlaidas, kol nėra aišku, kaip bus įgyvendintas viešojo administravimo sistemos veiksmingumo gerinimas.
  Galiausiai programoje numatyta sumažinti mokesčius iki 2010 m., o lėšų tam kompensuoti nenumatyta. Planuoto skolos santykio raidos rizika yra gerai subalansuota – viena vertus, dėl galimai didesnio nei planuota deficito gali kilti pavojus, kad nebus laikomasi programoje nustatytų koregavimo tikslų, bet, kita vertus, nominalusis BVP gali būti didesnis nei planuota. |
| --- | --- |

(6)

Panašu, kad programoje pateiktų biudžeto projekcijų rizika iš esmės subalansuota 2008 m., tačiau 2009 ir 2010 m. biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni už planuotus, nepaisant patikimų makroekonominių prielaidų. Visų pirma programoje nepateikta pakankamai informacijos apie priemones, būtinas norint paremti didelius išlaidų apribojimus, kurie numatyti per dvejus paskutinius programos metus, nors dėl sutaupytų nedarbo pašalpų ir pensijų lėšų įvykdžius 2004 m. pensijų reformą išlaidų santykis turėtų mažėti. Be to, neaišku, kaip į planuojamas papildomas išlaidas švietimui, moksliniams tyrimams bei plėtrai ir infrastruktūrai programos laikotarpiu atsižvelgta nustatant užsibrėžtas išlaidas, kol nėra aišku, kaip bus įgyvendintas viešojo administravimo sistemos veiksmingumo gerinimas.

Galiausiai programoje numatyta sumažinti mokesčius iki 2010 m., o lėšų tam kompensuoti nenumatyta. Planuoto skolos santykio raidos rizika yra gerai subalansuota – viena vertus, dėl galimai didesnio nei planuota deficito gali kilti pavojus, kad nebus laikomasi programoje nustatytų koregavimo tikslų, bet, kita vertus, nominalusis BVP gali būti didesnis nei planuota.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatytas vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2010 m. Tačiau pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiems makroekonominiams pokyčiams, bus užtikrinta per visą programos laikotarpį. Siekiant vidutinės trukmės tikslo, programoje numatyto koregavimo tempas 2008 m. nepakankamas ir turėtų būti daug spartesnis, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, kad, esant palankioms ekonomikos sąlygoms, struktūrinis balansas kasmet turi gerėti daugiau kaip 0,5 % BVP. Taryba taip pat pažymi, kad 2008 m. koregavimo tempas taip pat neatitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės patvirtintų biudžeto politikos gairių. Planuojamą koregavimą po 2008 m. reikėtų papildyti konkrečiomis išlaidų mažinimo priemonėmis. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatytas vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2010 m. Tačiau pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiems makroekonominiams pokyčiams, bus užtikrinta per visą programos laikotarpį. Siekiant vidutinės trukmės tikslo, programoje numatyto koregavimo tempas 2008 m. nepakankamas ir turėtų būti daug spartesnis, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, kad, esant palankioms ekonomikos sąlygoms, struktūrinis balansas kasmet turi gerėti daugiau kaip 0,5 % BVP. Taryba taip pat pažymi, kad 2008 m. koregavimo tempas taip pat neatitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės patvirtintų biudžeto politikos gairių. Planuojamą koregavimą po 2008 m. reikėtų papildyti konkrečiomis išlaidų mažinimo priemonėmis.

| (8) | Valstybės finansų tvarumo rizika Austrijoje nedidelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui mažesnis už ES vidurkį; prognozuojama, kad pensijų išlaidos, palyginti su visu BVP, ilguoju laikotarpiu mažės. Programoje įvertinta 2007 m. biudžeto būklė, kuri yra geresnė už pradinę būklę pagal ankstesnę programą, padeda sumažinti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Jei kaip planuojama programoje, vidutinės trukmės laikotarpiu bus išlaikytas didelis pirminis perteklius, valstybės finansų tvarumo rizika dar labiau sumažėtų. |
| --- | --- |

(8)

Valstybės finansų tvarumo rizika Austrijoje nedidelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui mažesnis už ES vidurkį; prognozuojama, kad pensijų išlaidos, palyginti su visu BVP, ilguoju laikotarpiu mažės. Programoje įvertinta 2007 m. biudžeto būklė, kuri yra geresnė už pradinę būklę pagal ankstesnę programą, padeda sumažinti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Jei kaip planuojama programoje, vidutinės trukmės laikotarpiu bus išlaikytas didelis pirminis perteklius, valstybės finansų tvarumo rizika dar labiau sumažėtų.

| (9) | Stabilumo programa visiškai atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Kiek tai susiję su tiesioginį poveikį biudžetui turinčiomis priemonėmis, ir stabilumo programoje, ir įgyvendinimo ataskaitoje numatyta, kad daugiau lėšų bus skiriama į augimą orientuotoms sritims, pvz., moksliniams tyrimams ir plėtrai, infrastruktūrai ir švietimui. Panašiai įgyvendinimo ataskaitoje pateikta informacija apie viešojo administravimo ir sveikatos priežiūros sistemos reformas bei naujos vidutinės trukmės biudžeto struktūros įdiegimą – visa tai yra svarbiausios stabilumo programoje nustatyto biudžeto konsolidavimo plano dalys. |
| --- | --- |

(9)

Stabilumo programa visiškai atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Kiek tai susiję su tiesioginį poveikį biudžetui turinčiomis priemonėmis, ir stabilumo programoje, ir įgyvendinimo ataskaitoje numatyta, kad daugiau lėšų bus skiriama į augimą orientuotoms sritims, pvz., moksliniams tyrimams ir plėtrai, infrastruktūrai ir švietimui. Panašiai įgyvendinimo ataskaitoje pateikta informacija apie viešojo administravimo ir sveikatos priežiūros sistemos reformas bei naujos vidutinės trukmės biudžeto struktūros įdiegimą – visa tai yra svarbiausios stabilumo programoje nustatyto biudžeto konsolidavimo plano dalys.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija tik iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją, nes struktūriniai teigiami pokyčiai siekiant vidutinės trukmės tikslo yra nepakankami. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija tik iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją, nes struktūriniai teigiami pokyčiai siekiant vidutinės trukmės tikslo yra nepakankami.

| (11) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir dauguma neprivalomų duomenų (4). |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir dauguma neprivalomų duomenų (4).

Daroma bendra išvada, kad, atsižvelgiant į beveik didžiausią įmanomą augimą, programoje numatoma lėta pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo, koregavimą santykinai nukeliant į programos laikotarpio pabaigą ir jį grindžiant neišsamiai apibrėžtomis išlaidų ribojimo priemonėmis. Kyla rizikos, kad po 2008 m. biudžeto tikslai nebus pasiekti ir kad iki programos laikotarpio pabaigos gali nepavykti pasiekti vidutinės trukmės tikslo. Atnaujintoje programoje nenumatytas 2010 m. suplanuotų mokesčių mažinimo kompensavimas. Tikimasi, kad 2007 m. valdžios sektoriaus skola sumažėjo ir yra šiek tiek mažesnė nei 60 % BVP pamatinės vertės ir ateinančiais metais irgi laipsniškai mažės. Ilgalaikio valstybės finansų tvarumo rizika Austrijoje yra nedidelė.

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą vertinimą, Austrija raginama pasinaudoti tuo, kad galutinis 2007 m. deficitas yra šiek tiek mažesnis nei planuota, ir 2008 m. didinti koregavimo pastangas bei dvejiems paskutiniams programos metams numatytą koregavimą pagrįsti konkrečiomis pakankamomis priemonėmis, įskaitant numatytos mokesčių reformos finansavimą. Taip vidutinės trukmės tikslas turėtų būti įgyvendintas anksčiau nei numatyta programoje, pirmiausia griežčiau ribojant išlaidas ir visas neplanuotai gautas mokestines pajamas naudojant biudžetui konsoliduoti.

Taryba taip pat pažymi, kad tokie veiksmai atitiktų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas fiskalinės politikos gaires.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 3,3 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. SP | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 1,5 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,7 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. SP | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 0,5 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,8 | 0,8 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. SP | – 0,3 | 0,1 | – 0,1 | 0,1 | 0,3 |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 3,2 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,3 | 4,6 | 5,2 | 5,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 1,4 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,2 | 0,4 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,4 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. SP | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 1,5 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,4 | 1,7 | 1,8 | 2,0 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. SP | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. SP | – 1,0 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,2 |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 1,2 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,4 | 0,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. SP | – 1,0 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,2 | 0,2 |
| Bendroji valstybės skola
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 61,7 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 61,7 | 60,0 | 58,4 | 57,2 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. SP | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominė prognozė (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2007 m. lapkričio mėn. SP

3,3

3,4

2,4

2,5

2,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,3

3,3

2,7

2,4

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. SP

3,1

2,7

2,3

2,5

2,6

SVKI infliacija

(%)

2007 m. lapkričio mėn. SP

1,5

1,9

2,0

2,0

2,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,7

1,9

1,9

1,8

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. SP

1,5

1,6

1,7

1,7

1,8

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 0,5

0,4

0,4

0,5

0,5

2007 m. lapkričio mėn. COM (6)

– 0,4

0,4

0,8

0,8

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. SP

– 0,3

0,1

– 0,1

0,1

0,3

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

3,2

3,5

3,7

3,7

3,7

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,3

4,6

5,2

5,3

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 1,4

– 0,7

– 0,6

– 0,2

0,4

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,4

– 0,8

– 0,7

– 0,4

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. SP

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,4

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

1,5

2,0

2,1

2,3

2,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,4

1,7

1,8

2,0

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. SP

1,9

2,0

2,1

2,6

3,1

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,4

0,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. SP

– 1,0

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,2

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 1,2

– 0,7

– 0,6

– 0,4

0,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. SP

– 1,0

– 0,8

– 0,4

– 0,2

0,2

Bendroji valstybės skola

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

61,7

59,9

58,4

57,0

55,4

2007 m. lapkričio mėn. COM

61,7

60,0

58,4

57,2

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. SP

62,2

61,2

59,9

58,5

56,8

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominė prognozė (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodyti dokumentai pateikiami šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(3)  Jei papildomos išlaidos karinei įrangai būtų laikomos vienkartine priemone (kaip laikoma programoje, kaip nurodyta toliau pateiktoje apžvalginėje lentelėje, nors Komisijos tarnybos jų tokia nelaiko), struktūrinio deficito koregavimas būtų 0,2 procentinio punkto mažesnis nei būtų tuo atveju, jei į tokias vienkartines priemones nebūtų atsižvelgiama.

(4)  Nėra būtent duomenų apie tam tikras atsargų ir srautų koregavimo dalis ir apie kai kuriuos su ilgalaikiu tvarumu susijusius punktus.

(5)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis potencialaus augimo apskaičiavimais: 2,2 % 2006 m. ir 2,4 % 2007–2009 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Naujausioje programoje vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,2 % BVP 2007 m. ir 2008 m. bei 0,1 % BVP 2009 m. — visos didinančios deficitą (išlaidos karinei įrangai). Komisijos tarnybų rudens prognozėje vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių nenumatyta, nes Komisijos tarnybos šių išlaidų karinei įrangai vienkartine priemone nelaiko.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominė prognozė (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/5

---

TARYBOS NUOMONĖ

2008 m. kovo 4 d.

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Slovėnijos stabilumo programos

(2008/C 74/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovėnijos stabilumo programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovėnijos stabilumo programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį.

| (2) | Pastaruoju dešimtmečiu apskritai spartus Slovėnijos BVP augimas buvo ypač didelis pirmaisiais šalies narystės euro zonoje metais. Tačiau 2007 m. taip pat užregistruotas nemenkas infliacijos padidėjimas, visų pirma dėl prekių kainų pokyčių ir menkos konkurencijos kai kuriuose sektoriuose — dėl to kyla pavojus, kad 2008 m. tai turės įtakos darbo užmokesčiui.
  Atsižvelgiant į spartų ekonomikos augimą valstybei siekiant narystės ES ir euro zonoje, padaryta didelė pažanga konsoliduojant valstybės finansus. Makroekonominiam stabilumui skatinti ir infliacijai mažinti ateityje reikės užtikrinti, kad didėtų darbo produktyvumas, darbo užmokestis atitiktų produktyvumą ir būtų dedamos nuolatinės pastangos fiskalinėje srityje. Sprendžiant neseniai padidėjusios infliacijos problemą Slovėnijoje, būtų galima išlaikyti šios į eksportą orientuotos ekonomikos konkurencingumą. Be to, dar vienas uždavinys vis dar yra ilgalaikis valstybės finansų tvarumas, ypač atsižvelgiant į numatomą didelį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, jei nebus toliau įgyvendinama pensijų reforma. Norint išlaikyti dabar vykstantį ekonomikos vystymosi procesą, bus svarbu tęsti struktūrines reformas, ypač susijusias su darbo ir produktų rinkomis. Kartu taip pat bus naudinga toliau perskirstyti valstybės lėšas nukreipiant jas į augimą skatinančias veiklos sritis, sprendžiant biudžeto nelankstumo problemą ir didinant išlaidų veiksmingumą. |
| --- | --- |

(2)

Pastaruoju dešimtmečiu apskritai spartus Slovėnijos BVP augimas buvo ypač didelis pirmaisiais šalies narystės euro zonoje metais. Tačiau 2007 m. taip pat užregistruotas nemenkas infliacijos padidėjimas, visų pirma dėl prekių kainų pokyčių ir menkos konkurencijos kai kuriuose sektoriuose — dėl to kyla pavojus, kad 2008 m. tai turės įtakos darbo užmokesčiui.

Atsižvelgiant į spartų ekonomikos augimą valstybei siekiant narystės ES ir euro zonoje, padaryta didelė pažanga konsoliduojant valstybės finansus. Makroekonominiam stabilumui skatinti ir infliacijai mažinti ateityje reikės užtikrinti, kad didėtų darbo produktyvumas, darbo užmokestis atitiktų produktyvumą ir būtų dedamos nuolatinės pastangos fiskalinėje srityje. Sprendžiant neseniai padidėjusios infliacijos problemą Slovėnijoje, būtų galima išlaikyti šios į eksportą orientuotos ekonomikos konkurencingumą. Be to, dar vienas uždavinys vis dar yra ilgalaikis valstybės finansų tvarumas, ypač atsižvelgiant į numatomą didelį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, jei nebus toliau įgyvendinama pensijų reforma. Norint išlaikyti dabar vykstantį ekonomikos vystymosi procesą, bus svarbu tęsti struktūrines reformas, ypač susijusias su darbo ir produktų rinkomis. Kartu taip pat bus naudinga toliau perskirstyti valstybės lėšas nukreipiant jas į augimą skatinančias veiklos sritis, sprendžiant biudžeto nelankstumo problemą ir didinant išlaidų veiksmingumą.

| (3) | Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas sulėtės nuo 5,8 % 2007 m. iki 4,6 % 2008 m. ir 4,1 % 2009 m., o po to, programos pabaigoje, vėl padidės iki 4,5 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis, nors parengus stabilumo programą padidėjo 2008 m. dėl išorės aplinkos kylanti rizika. 2007 m. netikėtai padidėjus infliacijai, programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra kur kas didesnės nei praėjusių metų scenarijuje. Bet 2008 m. jos vis tiek yra pernelyg optimistinės atsižvelgiant į naujausius maisto produktų ir energijos kainų pokyčius. 2007 m. didelio infliacijos padidėjimo pasekmės, viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio padidėjimo įtakotas darbo užmokesčio padidėjimas privačiajame sektoriuje gali lemti didesnį infliacijos diferencialą, palyginti su kitomis euro zonos šalimis. Jei jis išliks ilgą laiką, tai paskatintų mažiau palankius konkurencingumo padėties pokyčius nei numatyta programoje. |
| --- | --- |

(3)

Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas sulėtės nuo 5,8 % 2007 m. iki 4,6 % 2008 m. ir 4,1 % 2009 m., o po to, programos pabaigoje, vėl padidės iki 4,5 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis, nors parengus stabilumo programą padidėjo 2008 m. dėl išorės aplinkos kylanti rizika. 2007 m. netikėtai padidėjus infliacijai, programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra kur kas didesnės nei praėjusių metų scenarijuje. Bet 2008 m. jos vis tiek yra pernelyg optimistinės atsižvelgiant į naujausius maisto produktų ir energijos kainų pokyčius. 2007 m. didelio infliacijos padidėjimo pasekmės, viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio padidėjimo įtakotas darbo užmokesčio padidėjimas privačiajame sektoriuje gali lemti didesnį infliacijos diferencialą, palyginti su kitomis euro zonos šalimis. Jei jis išliks ilgą laiką, tai paskatintų mažiau palankius konkurencingumo padėties pokyčius nei numatyta programoje.

| (4) | Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatomas 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto deficitas — 0,7 % BVP, palyginti su 1,5 % BVP deficitu, kurio siekta pagal 2006 m. programą. Skirtumą iš esmės galima paaiškinti tuo, kad pasireiškė 2006 m. rezultatų bazės efektas ir kad 2007 m. nominalusis BVP augimas buvo didesnis nei planuota. Be to, taip pat pagal 2007 m. atnaujintą programą, geresnius nei tikėtasi įplaukų pokyčius atsvėrė didesnis išlaidų augimas nei planuota 2006 m. programoje. Tačiau naujausia informacija apie grynųjų pinigų bazę rodo, kad 2007 m. rezultatai yra geresni — gali būti nedidelis perteklius. Apskritai 2007 m. biudžeto vykdymas atitiko 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonę dėl 2006 m. stabilumo programos (3), kurioje Slovėnija paraginta sparčiau siekti vidutinės trukmės tikslo pasinaudojant palankiomis ekonominėmis sąlygomis, įskaitant geresnius nei tikėtasi biudžeto rezultatus 2006 m. Taryba taip pat pažymi, kad 2007 m. biudžetas buvo vykdomas iš esmės laikantis 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktų biudžeto politikos gairių. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatomas 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto deficitas — 0,7 % BVP, palyginti su 1,5 % BVP deficitu, kurio siekta pagal 2006 m. programą. Skirtumą iš esmės galima paaiškinti tuo, kad pasireiškė 2006 m. rezultatų bazės efektas ir kad 2007 m. nominalusis BVP augimas buvo didesnis nei planuota. Be to, taip pat pagal 2007 m. atnaujintą programą, geresnius nei tikėtasi įplaukų pokyčius atsvėrė didesnis išlaidų augimas nei planuota 2006 m. programoje. Tačiau naujausia informacija apie grynųjų pinigų bazę rodo, kad 2007 m. rezultatai yra geresni — gali būti nedidelis perteklius. Apskritai 2007 m. biudžeto vykdymas atitiko 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonę dėl 2006 m. stabilumo programos (3), kurioje Slovėnija paraginta sparčiau siekti vidutinės trukmės tikslo pasinaudojant palankiomis ekonominėmis sąlygomis, įskaitant geresnius nei tikėtasi biudžeto rezultatus 2006 m. Taryba taip pat pažymi, kad 2007 m. biudžetas buvo vykdomas iš esmės laikantis 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktų biudžeto politikos gairių.

| (5) | Svarbiausias atnaujintoje programoje numatytas vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas — su vis didesne atsarga programos laikotarpiu įgyvendinti vidutinės trukmės tikslą, kuris yra 1 % BVP struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas deficitas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), nors 2008 m. planuojamas tam tikras smukimas. Toks pokytis, palyginti su ankstesnės programos tikslu pasiekti vidutinės trukmės tikslą iki 2009 m., yra susijęs su minėtais geresniais nei planuota 2006 m. rezultatais (iš esmės dėl didesnio nominaliojo BVP augimo), kurie reiškė, kad iš esmės vidutinės trukmės tikslas pasiektas jau 2006 m. Palyginti su 2006 m. programa, 2007 m. atnaujintoje programoje planuojamas nominalusis deficitas visu programos laikotarpiu yra maždaug 0,5 procentinio punkto BVP mažesnis, kai pradinė padėtis yra geresnė.
  Planuojama, kad 2008 m. deficitas padidės iki 0,9 % BVP, o po to laipsniškai mažės, paskutiniais programos metais įgyvendinus didžiausią koregavimo dalį. Panašiai planuojama, kad pirminis perteklius 2010 m. sudarys tik šiek tiek daugiau nei 1 % BVP. Planuotas konsolidavimas yra daugiau susijęs su išlaidų ribojimo priemonėmis nei su laipsniško pajamų santykio mažėjimo kompensavimu, išskyrus 2008 m. Prognozuojama, kad pirminės išlaidos programos laikotarpiu mažės ir bus 2,25 procentinio punkto BVP. Nors šis sumažėjimas palyginti visapusiškas, jis atspindi mažesnius socialinių išlaidų pokyčius, sudarančius trečdalį bendro konsolidavimo. Daugiausia dėl vykdomos mokesčių reformos pajamų santykis laipsniškai mažėja 1,75 procentinio punkto, pirmiausia dėl netiesioginių mokesčių, o tiesioginiai mokesčiai turėtų šiek tiek padidėti. |
| --- | --- |

(5)

Svarbiausias atnaujintoje programoje numatytas vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas — su vis didesne atsarga programos laikotarpiu įgyvendinti vidutinės trukmės tikslą, kuris yra 1 % BVP struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas deficitas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), nors 2008 m. planuojamas tam tikras smukimas. Toks pokytis, palyginti su ankstesnės programos tikslu pasiekti vidutinės trukmės tikslą iki 2009 m., yra susijęs su minėtais geresniais nei planuota 2006 m. rezultatais (iš esmės dėl didesnio nominaliojo BVP augimo), kurie reiškė, kad iš esmės vidutinės trukmės tikslas pasiektas jau 2006 m. Palyginti su 2006 m. programa, 2007 m. atnaujintoje programoje planuojamas nominalusis deficitas visu programos laikotarpiu yra maždaug 0,5 procentinio punkto BVP mažesnis, kai pradinė padėtis yra geresnė.

Planuojama, kad 2008 m. deficitas padidės iki 0,9 % BVP, o po to laipsniškai mažės, paskutiniais programos metais įgyvendinus didžiausią koregavimo dalį. Panašiai planuojama, kad pirminis perteklius 2010 m. sudarys tik šiek tiek daugiau nei 1 % BVP. Planuotas konsolidavimas yra daugiau susijęs su išlaidų ribojimo priemonėmis nei su laipsniško pajamų santykio mažėjimo kompensavimu, išskyrus 2008 m. Prognozuojama, kad pirminės išlaidos programos laikotarpiu mažės ir bus 2,25 procentinio punkto BVP. Nors šis sumažėjimas palyginti visapusiškas, jis atspindi mažesnius socialinių išlaidų pokyčius, sudarančius trečdalį bendro konsolidavimo. Daugiausia dėl vykdomos mokesčių reformos pajamų santykis laipsniškai mažėja 1,75 procentinio punkto, pirmiausia dėl netiesioginių mokesčių, o tiesioginiai mokesčiai turėtų šiek tiek padidėti.

| (6) | Programoje pateiktų biudžeto projekcijų rizika 2008 m. iš esmės subalansuota, tačiau paskesniais programos metais biudžeto rodikliai galėtų būti šiek tiek prastesni nei siekiama. 2008 m. galimas teigiamas bazės efektas dėl galimo geresnio nei tikėtasi 2007 m. biudžeto rezultato atsveria su dabartiniu išorės aplinkos pablogėjimu susijusią riziką. Vėliau kyla tam tikra rizika įgyvendinant biudžeto strategiją, visų pirma dėl to, kad išlaidas planuojama iš esmės mažinti programos laikotarpio pabaigoje, be to, ne visos būtinos priemonės pakankamai išsamiai apibrėžtos. Tam tikra prasme šią riziką mažina tai, kad pastaruoju metu Slovėnijai gerai sekėsi vykdyti planus, todėl rezultatai gali būti geresni nei tikimasi. |
| --- | --- |

(6)

Programoje pateiktų biudžeto projekcijų rizika 2008 m. iš esmės subalansuota, tačiau paskesniais programos metais biudžeto rodikliai galėtų būti šiek tiek prastesni nei siekiama. 2008 m. galimas teigiamas bazės efektas dėl galimo geresnio nei tikėtasi 2007 m. biudžeto rezultato atsveria su dabartiniu išorės aplinkos pablogėjimu susijusią riziką. Vėliau kyla tam tikra rizika įgyvendinant biudžeto strategiją, visų pirma dėl to, kad išlaidas planuojama iš esmės mažinti programos laikotarpio pabaigoje, be to, ne visos būtinos priemonės pakankamai išsamiai apibrėžtos. Tam tikra prasme šią riziką mažina tai, kad pastaruoju metu Slovėnijai gerai sekėsi vykdyti planus, todėl rezultatai gali būti geresni nei tikimasi.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys atrodo pakankamos siekiant nuolat įgyvendinti vidutinės trukmės tikslą visu programos laikotarpiu, bet paskesniais programos metais atsarga gali būti mažesnė nei planuota. 2008 m. nedidelis struktūrinio balanso suprastėjimas gali būti procikliškas, nors padidėjo dėl išorės aplinkos kylanti smukimo rizika. Tai prieštarautų Stabilumo ir augimo pakto reikalavimams. Be to, galima teigti, kad 2008 m. reikės vykdyti griežtesnę fiskalinę politiką nei dabar numatyta dėl šiuo metu pasireiškiančio didelio infliacinio spaudimo. Taryba pažymi, kad tai taip pat atitiktų Euro grupės 2007 m. balandžio mėn. priimtas biudžeto politikos gaires, kuriose raginama kruopščiai parengti 2008 m. fiskalinės politikos planus, kad būtų išvengta makroekonominio disbalanso didinimo. Po 2008 m. programoje numatytos fiskalinės politikos kryptys atitinka Pakto reikalavimus. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys atrodo pakankamos siekiant nuolat įgyvendinti vidutinės trukmės tikslą visu programos laikotarpiu, bet paskesniais programos metais atsarga gali būti mažesnė nei planuota. 2008 m. nedidelis struktūrinio balanso suprastėjimas gali būti procikliškas, nors padidėjo dėl išorės aplinkos kylanti smukimo rizika. Tai prieštarautų Stabilumo ir augimo pakto reikalavimams. Be to, galima teigti, kad 2008 m. reikės vykdyti griežtesnę fiskalinę politiką nei dabar numatyta dėl šiuo metu pasireiškiančio didelio infliacinio spaudimo. Taryba pažymi, kad tai taip pat atitiktų Euro grupės 2007 m. balandžio mėn. priimtas biudžeto politikos gaires, kuriose raginama kruopščiai parengti 2008 m. fiskalinės politikos planus, kad būtų išvengta makroekonominio disbalanso didinimo. Po 2008 m. programoje numatytos fiskalinės politikos kryptys atitinka Pakto reikalavimus.

| (8) | Pavojus valstybės finansų tvarumui Slovėnijoje yra didelis. Programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė iš esmės liko nepakitusi, palyginti su 2006 m., ir yra kaip tik pakankama siekiant stabilizuoti skolos santykį ilguoju laikotarpiu, prieš vertinant visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau pastarasis yra daug didesnis nei ES vidurkis — tai labiausiai susiję su smarkiai didėjančiomis išlaidomis pensijoms. Jei vidutinės trukmės laikotarpiu pavyks išlaikyti didelį pirminį perteklių ir konkrečiai įgyvendinti tolesnes priemones, kurių tikslas — apriboti smarkų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, pavojus valstybės finansų tvarumui mažėtų. |
| --- | --- |

(8)

Pavojus valstybės finansų tvarumui Slovėnijoje yra didelis. Programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė iš esmės liko nepakitusi, palyginti su 2006 m., ir yra kaip tik pakankama siekiant stabilizuoti skolos santykį ilguoju laikotarpiu, prieš vertinant visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau pastarasis yra daug didesnis nei ES vidurkis — tai labiausiai susiję su smarkiai didėjančiomis išlaidomis pensijoms. Jei vidutinės trukmės laikotarpiu pavyks išlaikyti didelį pirminį perteklių ir konkrečiai įgyvendinti tolesnes priemones, kurių tikslas — apriboti smarkų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, pavojus valstybės finansų tvarumui mažėtų.

| (9) | Stabilumo programa atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Visų pirma abiejuose dokumentuose atsižvelgiama į svarbiausias įgyvendinamas reformų priemones, pavyzdžiui, visapusišką mokesčių reformą, investicijas į infrastruktūrą ir socialinių pervedimų sistemos pokyčius. Programoje nepateikiamas nacionalinės reformų programos bendro poveikio išsamus kokybinis įvertinimas pagal vidutinės trukmės fiskalinę politiką. Tačiau informacija apie svarbiausių numatytų reformų tiesioginį poveikį biudžetui yra pateikta, nors nesusisteminta, o rengiant biudžeto projekcijas į šį poveikį atsižvelgta. |
| --- | --- |

(9)

Stabilumo programa atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Visų pirma abiejuose dokumentuose atsižvelgiama į svarbiausias įgyvendinamas reformų priemones, pavyzdžiui, visapusišką mokesčių reformą, investicijas į infrastruktūrą ir socialinių pervedimų sistemos pokyčius. Programoje nepateikiamas nacionalinės reformų programos bendro poveikio išsamus kokybinis įvertinimas pagal vidutinės trukmės fiskalinę politiką. Tačiau informacija apie svarbiausių numatytų reformų tiesioginį poveikį biudžetui yra pateikta, nors nesusisteminta, o rengiant biudžeto projekcijas į šį poveikį atsižvelgta.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Pažymėtina, kad į ją neįtrauktos svarbios tolesnės priemonės, kuriomis bus paremta pensijų sistemos reforma siekiant užtikrinti ilgalaikį tvarumą. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Pažymėtina, kad į ją neįtrauktos svarbios tolesnės priemonės, kuriomis bus paremta pensijų sistemos reforma siekiant užtikrinti ilgalaikį tvarumą.

| (11) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4). |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4).

Daroma bendra išvada, kad 2007 m. Slovėnija įvykdė vidutinės trukmės tikslą, dvejais metais anksčiau nei buvo planuota, ir kad programos tikslas — nuolat įgyvendinti vidutinės trukmės tikslą su didėjančia atsarga per programos laikotarpį. Naujausia turima informacija rodo, kad 2007 m. biudžeto vykdymo rezultatai yra geresni nei planuota — gali būti nedidelis perteklius. Tačiau 2008 m. numatomas nedidelis struktūrinio balanso suprastėjimas, nepaisant vis dar numatomų spartaus augimo perspektyvų. Biudžeto projekcijų rizika 2008 m. iš esmės subalansuota. Paskesniais programos metais biudžeto vykdymo rezultatai gali būti šiek tiek prastesni nei užsibrėžta, pirmiausia dėl rizikos, susijusios su planuojamų išlaidų ribojimo priemonių taikymu. 2008 m. fiskalinės politikos kryptys gali būti procikliškos. Galima teigti, kad 2008 m. reikės vykdyti griežtesnę fiskalinę politiką nei dabar numatyta dėl šiuo metu pasireiškiančio didelio infliacinio spaudimo. Kiek tai susiję su būsima infliacija, susirūpinimą taip pat kelia prognozuojamas smarkus viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio padidėjimas. Nepaisant dabartinio nedidelio skolos dydžio, vertinama, kad dėl prognozuojamo didelio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui ilgalaikio valstybės finansų tvarumo rizika Slovėnijoje yra didelė.

Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą Slovėnija raginama:

| i) | remiantis tikriausiai geresniais nei tikėtasi 2007 m. rezultatais, 2008 m. ir vėliau siekti geresnės biudžeto būklės nei suplanuota programoje, taip vengiant procikliškos politikos; |
| --- | --- |

i)

remiantis tikriausiai geresniais nei tikėtasi 2007 m. rezultatais, 2008 m. ir vėliau siekti geresnės biudžeto būklės nei suplanuota programoje, taip vengiant procikliškos politikos;

| ii) | būti pasirengus patvirtinti tolesnes priemones infliaciniam spaudimui mažinti rekomenduotas fiskalinės politikos kryptis papildant tinkama darbo užmokesčio, darbo rinkos ir konkurencijos politika; |
| --- | --- |

ii)

būti pasirengus patvirtinti tolesnes priemones infliaciniam spaudimui mažinti rekomenduotas fiskalinės politikos kryptis papildant tinkama darbo užmokesčio, darbo rinkos ir konkurencijos politika;

| iii) | atsižvelgiant į prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, pirmiausia toliau reformuojant pensijų sistemą. |
| --- | --- |

iii)

atsižvelgiant į prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, pirmiausia toliau reformuojant pensijų sistemą.

Taryba taip pat pažymi, kad tokie veiksmai atitiktų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas fiskalinės politikos gaires.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 5,7 | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 5,7 | 6,0 | 4,6 | 4,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 2,5 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,5 | 3,5 | 3,7 | 2,9 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 0,2 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. (6) COM | – 0,2 | 0,9 | 0,8 | 0,3 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 0,5 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 2,8 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,6 | – 3,3 | – 2,6 | – 1,9 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 1,2 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,8 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 0,2 | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 0,2 | 0,7 | 0,3 | 0,4 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 1,1 | – 0,9 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 1,1 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 27,1 | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 27,1 | 25,6 | 24,5 | 23,8 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2007 m. lapkričio mėn. SP

5,7

5,8

4,6

4,1

4,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

5,7

6,0

4,6

4,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

4,7

4,3

4,2

4,1

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. lapkričio mėn. SP

2,5

3,4

3,5

2,8

2,6

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,5

3,5

3,7

2,9

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,7

2,7

2,5

2,2

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 0,2

0,7

0,5

0,1

0,2

2007 m. lapkričio mėn. (6) COM

– 0,2

0,9

0,8

0,3

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 0,5

– 0,2

0,0

0,3

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 2,8

– 3,5

– 3,1

– 2,0

– 1,6

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,6

– 3,3

– 2,6

– 1,9

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 1,2

– 0,6

– 0,9

– 0,6

0,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,2

– 0,7

– 1,0

– 0,8

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

0,2

0,7

0,2

0,6

1,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

0,2

0,7

0,3

0,4

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 1,1

– 0,9

– 1,1

– 0,7

– 0,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 1,1

– 0,8

– 1,0

– 0,7

– 0,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

27,1

25,6

24,7

23,8

22,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

27,1

25,6

24,5

23,8

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

28,5

28,2

28,3

27,7

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste minėtus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(3)  OL C 71, 2007 3 28, p. 9.

(4)  Visų pirma, trūksta tam tikrų išorės prielaidų (BVP, išskyrus ES, augimas, pasaulio, išskyrus ES, importo apimtis) duomenų bei kai kurių su sektorių subalansuotumu susijusių aspektų ir skolos dydžio atsargų ir srautų koregavimo pasiskirstymo duomenų.

(5)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų atliktus perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis augimo potencialo apskaičiavimais: 4,2 %, 4,9 %, 4,7 % ir 4,5 % atitinkamai 2006–2009 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,1 % BVP 2007 m. ir 0,1 % 2008 m. (abiem atvejais pagal naujausią programą šios priemonės didina deficitą). Komisijos tarnybos šių priemonių nelaiko vienkartinėmis, todėl Komisijos tarnybų prognozėje vienkartinės priemonės nenurodytos.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/10

---

TARYBOS NUOMONĖ

2008 m. kovo 4 d.

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Airijos stabilumo programos

(2008/C 74/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Airijos stabilumo programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Airijos stabilumo programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį.

| (2) | Ekonomikai sparčiai augant ilgiau nei dešimtmetį, pajamos vienam Airijos gyventojui yra vienos iš didžiausių Europos Sąjungoje. Tokį vystymąsi iš pradžių lėmė smarkus eksporto augimas, o vėliau — sparčiai didėjanti vidaus paklausa. Per tą laikotarpį valstybės finansų būklė labai pagerėjo, dėl to buvo įmanoma įspūdingai sumažinti valstybės skolos santykį.
  Šiuo metu pereinama į lėtesnio ekonomikos augimo laikotarpį, kuriam būdingas mažesnis konkurencingumas dėl pastaruoju metu patiriamų neigiamų produktyvumo ir kainų pokyčių, o padėtį dar blogina priklausomybė nuo JAV ir JK ekonomikos. Šalies viduje sulėtėjęs augimas rodo grįžimą prie tvaresnės veiklos gyvenamosios paskirties pastatų statybos sektoriuje, mažesnių turto kainų ir didėjančio nedarbo lygio. Šie pokyčiai galėtų daryti spaudimą valstybės finansams, nors jų būklė apskritai tvirta, atsižvelgiant į numatomą mokestinių pajamų mažėjimą ir tikėtinas didesnes išlaidas modernizuojant viešąsias paslaugas po ilgo biudžeto pertekliaus laikotarpio. Dėl trumpalaikių ir vidutinės trukmės valstybės finansų perspektyvų dabar taip pat dar svarbiau spręsti su visuomenės senėjimu susijusio ilgalaikio jų tvarumo klausimus. |
| --- | --- |

(2)

Ekonomikai sparčiai augant ilgiau nei dešimtmetį, pajamos vienam Airijos gyventojui yra vienos iš didžiausių Europos Sąjungoje. Tokį vystymąsi iš pradžių lėmė smarkus eksporto augimas, o vėliau — sparčiai didėjanti vidaus paklausa. Per tą laikotarpį valstybės finansų būklė labai pagerėjo, dėl to buvo įmanoma įspūdingai sumažinti valstybės skolos santykį.

Šiuo metu pereinama į lėtesnio ekonomikos augimo laikotarpį, kuriam būdingas mažesnis konkurencingumas dėl pastaruoju metu patiriamų neigiamų produktyvumo ir kainų pokyčių, o padėtį dar blogina priklausomybė nuo JAV ir JK ekonomikos. Šalies viduje sulėtėjęs augimas rodo grįžimą prie tvaresnės veiklos gyvenamosios paskirties pastatų statybos sektoriuje, mažesnių turto kainų ir didėjančio nedarbo lygio. Šie pokyčiai galėtų daryti spaudimą valstybės finansams, nors jų būklė apskritai tvirta, atsižvelgiant į numatomą mokestinių pajamų mažėjimą ir tikėtinas didesnes išlaidas modernizuojant viešąsias paslaugas po ilgo biudžeto pertekliaus laikotarpio. Dėl trumpalaikių ir vidutinės trukmės valstybės finansų perspektyvų dabar taip pat dar svarbiau spręsti su visuomenės senėjimu susijusio ilgalaikio jų tvarumo klausimus.

| (3) | Programoje pateiktame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realusis BVP augimas sulėtės nuo 4,8 % 2007 m. iki vidutiniškai 3,5 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) galima teigti, kad šis scenarijus yra tikėtinas. Pirmiausia jame numatytas didelis būsto sektoriaus koregavimas, kurį šiek tiek atsveria tolesnis grynojo eksporto atsigavimas. Programoje pateikta 2008 m. infliacijos projekcija yra šiek tiek per maža turint omenyje pastaruosius maisto produktų ir energijos kainų pokyčius, bet tolesniais metais ji patikima. Infliacijos ir konkurencingumo perspektyvas vėlesniais programos metais palaiko produktyvumo didėjimas ir spaudimą didinti darbo užmokestį mažinantis lėčiau besiplėtojančios darbo rinkos poveikis. Stabilumo programoje taip pat numatytas užsienio sąskaitos deficito sumažėjimas, kuris atitinka vidaus paklausos mažėjimą. |
| --- | --- |

(3)

Programoje pateiktame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realusis BVP augimas sulėtės nuo 4,8 % 2007 m. iki vidutiniškai 3,5 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) galima teigti, kad šis scenarijus yra tikėtinas. Pirmiausia jame numatytas didelis būsto sektoriaus koregavimas, kurį šiek tiek atsveria tolesnis grynojo eksporto atsigavimas. Programoje pateikta 2008 m. infliacijos projekcija yra šiek tiek per maža turint omenyje pastaruosius maisto produktų ir energijos kainų pokyčius, bet tolesniais metais ji patikima. Infliacijos ir konkurencingumo perspektyvas vėlesniais programos metais palaiko produktyvumo didėjimas ir spaudimą didinti darbo užmokestį mažinantis lėčiau besiplėtojančios darbo rinkos poveikis. Stabilumo programoje taip pat numatytas užsienio sąskaitos deficito sumažėjimas, kuris atitinka vidaus paklausos mažėjimą.

| (4) | 2007 m. gruodžio mėn. stabilumo programoje pateikiamas 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto perteklius įvertis — 0,5 % BVP, palyginti su 1,2 % BVP, kurio siekta pagal ankstesnę stabilumo programą, o Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje — 0,9 % BVP. Šis sumažinimas susijęs su didesnėmis nei numatyta programoje išlaidomis ir mažesnėmis pajamomis — abu šiuos aspektus iš dalies atsvėrė teigiamas 2006 m. bazės efektas. Nors centrinės valdžios sektoriaus išlaidų piniginis rezultatas iš esmės atitiko planuotą biudžetą, daugiau nei planuota išaugo valdžios sektoriaus einamosios išlaidos, visų pirma einamosios išlaidos prekėms ir paslaugoms bei kapitalo subsidijoms. Įplaukų sumažėjimas visų pirma rodė prastesnę padėtį būsto rinkoje. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (3) nurodyta, kad „vidutinės trukmės biudžeto būklė yra patikima... Vis dėlto būtų apdairu išsaugoti tam tikrą veiksmų laisvę, jeigu sutriktų dabartinis augimo modelis, kuriame pagrindinį vaidmenį atlieka dideli gyvenamojo būsto sektoriaus pokyčiai“. Dėl 2007 m. biudžeto rezultatų, kurie rodo, kad struktūrinis perteklius smarkiai sumažėjo, 2008 m. veiksmų laisvė sumažėjo. Taryba pažymi, kad nors struktūrinis balansas ir toliau pranoko vidutinės trukmės tikslą, 2007 m. išlaidų perviršis reiškia, kad yra galimybė, jog biudžeto vykdymas nevisiškai atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės nustatytas biudžeto politikos gaires. |
| --- | --- |

(4)

2007 m. gruodžio mėn. stabilumo programoje pateikiamas 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto perteklius įvertis — 0,5 % BVP, palyginti su 1,2 % BVP, kurio siekta pagal ankstesnę stabilumo programą, o Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje — 0,9 % BVP. Šis sumažinimas susijęs su didesnėmis nei numatyta programoje išlaidomis ir mažesnėmis pajamomis — abu šiuos aspektus iš dalies atsvėrė teigiamas 2006 m. bazės efektas. Nors centrinės valdžios sektoriaus išlaidų piniginis rezultatas iš esmės atitiko planuotą biudžetą, daugiau nei planuota išaugo valdžios sektoriaus einamosios išlaidos, visų pirma einamosios išlaidos prekėms ir paslaugoms bei kapitalo subsidijoms. Įplaukų sumažėjimas visų pirma rodė prastesnę padėtį būsto rinkoje. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (3) nurodyta, kad „vidutinės trukmės biudžeto būklė yra patikima... Vis dėlto būtų apdairu išsaugoti tam tikrą veiksmų laisvę, jeigu sutriktų dabartinis augimo modelis, kuriame pagrindinį vaidmenį atlieka dideli gyvenamojo būsto sektoriaus pokyčiai“. Dėl 2007 m. biudžeto rezultatų, kurie rodo, kad struktūrinis perteklius smarkiai sumažėjo, 2008 m. veiksmų laisvė sumažėjo. Taryba pažymi, kad nors struktūrinis balansas ir toliau pranoko vidutinės trukmės tikslą, 2007 m. išlaidų perviršis reiškia, kad yra galimybė, jog biudžeto vykdymas nevisiškai atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės nustatytas biudžeto politikos gaires.

| (5) | Nepaisant prastesnės biudžeto būklės 2007 m., vidutinės trukmės tikslas, kuris yra struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), pasiektas su didele atsarga. Pagal programoje apibrėžtą strategiją struktūrinis balansas 2008 m. turėtų pablogėti. Skaičiuojant pagal bendrai sutartą metodiką, numatoma, kad 2007 m. 0,5 % BVP struktūrinis perteklius 2008 m. sumažės iki maždaug 0,5 % BVP deficito, o paskesniais metais laipsniškai mažės iki 0,75 % BVP deficito 2010 m.
  Prognozuojama, kad nominalusis balansas sumažės nuo 0,5 % BVP pertekliaus 2007 m. iki maždaug 1 % deficito likusiu programos laikotarpiu. Atsižvelgiant į prastesnius nei tikėtasi (t. y. prastesnius 0,75 procentinio punkto BVP) 2007 m. rezultatus ir blogesnes makroekonomines sąlygas, 2008–2009 m. nominalieji biudžeto tikslai yra akivaizdžiai prastesni nei numatytieji ankstesnėje atnaujintoje programoje (t. y. prastesni 1,75 procentinio punkto BVP). Programoje prognozuojama, kad 2008 m. pajamų santykis dar mažės, nes augimas mažiau priklauso nuo mokestinių pajamų, o išlaidos turėtų didėti pasireiškus 2007 m. ir ankstesnių metų, taip pat 2008 m. biudžete numatytų sprendimų dėl išlaidų poveikiui. Į 2009 ir 2010 m. biudžeto projekcijas aiškiai įtrauktos atitinkamai 0,4 % ir 0,8 % BVP dydžio konkrečiai nepriskirtos specialiosios lėšos. Numatoma, kad 2009 ir 2010 m. pajamų santykis toliau mažės, nors ir lėčiau, o išlaidų santykis 2009 m. iš esmės stabilizuosis, o 2010 m. sumažės. Nepaisant to, kad ekonominė ir fiskalinė aplinka blogėja, numatoma, kad programos laikotarpiu investicijų išlaidos, palyginti su visu BVP, didės — tai turės teigiamos įtakos ilgalaikiam produktyviam ekonomikos potencialui. |
| --- | --- |

(5)

Nepaisant prastesnės biudžeto būklės 2007 m., vidutinės trukmės tikslas, kuris yra struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), pasiektas su didele atsarga. Pagal programoje apibrėžtą strategiją struktūrinis balansas 2008 m. turėtų pablogėti. Skaičiuojant pagal bendrai sutartą metodiką, numatoma, kad 2007 m. 0,5 % BVP struktūrinis perteklius 2008 m. sumažės iki maždaug 0,5 % BVP deficito, o paskesniais metais laipsniškai mažės iki 0,75 % BVP deficito 2010 m.

Prognozuojama, kad nominalusis balansas sumažės nuo 0,5 % BVP pertekliaus 2007 m. iki maždaug 1 % deficito likusiu programos laikotarpiu. Atsižvelgiant į prastesnius nei tikėtasi (t. y. prastesnius 0,75 procentinio punkto BVP) 2007 m. rezultatus ir blogesnes makroekonomines sąlygas, 2008–2009 m. nominalieji biudžeto tikslai yra akivaizdžiai prastesni nei numatytieji ankstesnėje atnaujintoje programoje (t. y. prastesni 1,75 procentinio punkto BVP). Programoje prognozuojama, kad 2008 m. pajamų santykis dar mažės, nes augimas mažiau priklauso nuo mokestinių pajamų, o išlaidos turėtų didėti pasireiškus 2007 m. ir ankstesnių metų, taip pat 2008 m. biudžete numatytų sprendimų dėl išlaidų poveikiui. Į 2009 ir 2010 m. biudžeto projekcijas aiškiai įtrauktos atitinkamai 0,4 % ir 0,8 % BVP dydžio konkrečiai nepriskirtos specialiosios lėšos. Numatoma, kad 2009 ir 2010 m. pajamų santykis toliau mažės, nors ir lėčiau, o išlaidų santykis 2009 m. iš esmės stabilizuosis, o 2010 m. sumažės. Nepaisant to, kad ekonominė ir fiskalinė aplinka blogėja, numatoma, kad programos laikotarpiu investicijų išlaidos, palyginti su visu BVP, didės — tai turės teigiamos įtakos ilgalaikiam produktyviam ekonomikos potencialui.

| (6) | Programoje pateiktų biudžeto projekcijų rizika 2008 m. iš esmės subalansuota. Vis dėlto trūksta informacijos apie tai, kokių bendrųjų priemonių bus imtasi vėlesniais metais siekiant sustabdyti dabartinį išlaidų didėjimą, kad jis neviršytų nominaliojo BVP augimo, ypač kiek tai susiję su visomis viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio lėšomis ir socialinių pervedimų mokėjimais — pastaraisiais metais abu šie rodikliai labai padidėjo, palyginti su visu BVP. Be to, dėl ankstesnių įsipareigojimų sumažinti mokesčius ir socialinio draudimo įmokų tarifus kyla rizika, kad sumažės pajamos. Be to, specialiųjų lėšų įtraukimas į biudžeto projekcijas galėtų būti susijęs su atsargiu planavimu, bet negalima atmesti galimybės, kad jos gali būti panaudotos būsimoms pajamas mažinančioms ir (arba) išlaidas didinančioms priemonėms įgyvendinti. Atsižvelgiant į šiuos veiksnius nederėtų pamiršti, kad Airijai paprastai gerai sekasi užtikrinti geresnius fiskalinio balanso rodiklius nei planuota pagal paskutines stabilumo programas. |
| --- | --- |

(6)

Programoje pateiktų biudžeto projekcijų rizika 2008 m. iš esmės subalansuota. Vis dėlto trūksta informacijos apie tai, kokių bendrųjų priemonių bus imtasi vėlesniais metais siekiant sustabdyti dabartinį išlaidų didėjimą, kad jis neviršytų nominaliojo BVP augimo, ypač kiek tai susiję su visomis viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio lėšomis ir socialinių pervedimų mokėjimais — pastaraisiais metais abu šie rodikliai labai padidėjo, palyginti su visu BVP. Be to, dėl ankstesnių įsipareigojimų sumažinti mokesčius ir socialinio draudimo įmokų tarifus kyla rizika, kad sumažės pajamos. Be to, specialiųjų lėšų įtraukimas į biudžeto projekcijas galėtų būti susijęs su atsargiu planavimu, bet negalima atmesti galimybės, kad jos gali būti panaudotos būsimoms pajamas mažinančioms ir (arba) išlaidas didinančioms priemonėms įgyvendinti. Atsižvelgiant į šiuos veiksnius nederėtų pamiršti, kad Airijai paprastai gerai sekasi užtikrinti geresnius fiskalinio balanso rodiklius nei planuota pagal paskutines stabilumo programas.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos, kad vidutinės trukmės tikslas būtų įgyvendintas po 2008 m. Vidutinės trukmės tikslas būtų iš esmės pasiektas 2008 m., bet pagal fiskalinės politikos kryptis struktūrinis balansas vėliau nukrypsta nuo vidutinės trukmės tikslo, o tai prieštarautų Stabilumo ir augimo pakto nuostatoms, be to, kaip pažymi Taryba, tai neatitiktų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės nustatytų biudžeto politikos gairių, nebent programoje numatytos atsargos, kaip specialiosios lėšos, nebūtų panaudotos — tai reikštų, kad mokesčių požiūriu padėtis yra daug geresnė ir (arba) išlaidos sumažintos labiau, nei nurodyta programoje. Jei taip ir atsitiktų, reikėtų padidinti struktūrines pastangas, kad būtų toliau laikomasi vidutinės trukmės tikslo ir neprieštaraujama Pakto nuostatoms. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos, kad vidutinės trukmės tikslas būtų įgyvendintas po 2008 m. Vidutinės trukmės tikslas būtų iš esmės pasiektas 2008 m., bet pagal fiskalinės politikos kryptis struktūrinis balansas vėliau nukrypsta nuo vidutinės trukmės tikslo, o tai prieštarautų Stabilumo ir augimo pakto nuostatoms, be to, kaip pažymi Taryba, tai neatitiktų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės nustatytų biudžeto politikos gairių, nebent programoje numatytos atsargos, kaip specialiosios lėšos, nebūtų panaudotos — tai reikštų, kad mokesčių požiūriu padėtis yra daug geresnė ir (arba) išlaidos sumažintos labiau, nei nurodyta programoje. Jei taip ir atsitiktų, reikėtų padidinti struktūrines pastangas, kad būtų toliau laikomasi vidutinės trukmės tikslo ir neprieštaraujama Pakto nuostatoms.

| (8) | Valstybės finansų tvarumo rizika Airijoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra daug didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl palyginti smarkaus prognozuojamo pensijų išlaidų padidėjimo per ateinančius dešimtmečius, kuriam tam tikros įtakos turi pensijų sistemos tobulinimas. Vis dėlto bendrasis skolos santykis 2007 m. yra daug mažesnis nei 60 % BVP, ir siekiant iš anksto iš dalies finansuoti būsimas pensijų išlaidas, Nacionaliniame pensijų rezervų fonde kaupiamos lėšos. Programoje įvertinta 2007 m. biudžeto būklė, nors prastesnė nei ankstesnėje programoje buvusi būklė, vis dėlto padeda kompensuoti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau to nepakanka, kad būtų padengtos ateityje didėsiančios išlaidos. Be to, dėl programoje numatomų struktūrinio balanso pokyčių iki 2010 m. valstybės finansų tvarumo rizika galėtų padidėti. Todėl jei per vidutinės trukmės laikotarpį pavyks išlaikyti didelį pirminį perteklių ir įgyvendinti tolesnes priemones siekiant apriboti smarkų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, valstybės finansų tvarumo rizika mažėtų. |
| --- | --- |

(8)

Valstybės finansų tvarumo rizika Airijoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra daug didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl palyginti smarkaus prognozuojamo pensijų išlaidų padidėjimo per ateinančius dešimtmečius, kuriam tam tikros įtakos turi pensijų sistemos tobulinimas. Vis dėlto bendrasis skolos santykis 2007 m. yra daug mažesnis nei 60 % BVP, ir siekiant iš anksto iš dalies finansuoti būsimas pensijų išlaidas, Nacionaliniame pensijų rezervų fonde kaupiamos lėšos. Programoje įvertinta 2007 m. biudžeto būklė, nors prastesnė nei ankstesnėje programoje buvusi būklė, vis dėlto padeda kompensuoti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau to nepakanka, kad būtų padengtos ateityje didėsiančios išlaidos. Be to, dėl programoje numatomų struktūrinio balanso pokyčių iki 2010 m. valstybės finansų tvarumo rizika galėtų padidėti. Todėl jei per vidutinės trukmės laikotarpį pavyks išlaikyti didelį pirminį perteklių ir įgyvendinti tolesnes priemones siekiant apriboti smarkų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, valstybės finansų tvarumo rizika mažėtų.

| (9) | Stabilumo programa atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Stabilumo programoje išsamiai nenurodyta, kaip programoje atsižvelgiama į įgyvendinimo ataskaitoje numatytų priemonių poveikį biudžetui. Vis dėlto abiejuose dokumentuose pabrėžtas svarbus Stabilumo ir augimo pakto, kaip Airijos tvariosios fiskalinės politikos pagrindo, vaidmuo, o 2007–2013 m. nacionalinio vystymosi plano įgyvendinimas (investicijų, ypač į infrastruktūrą, srityje) minimas abiejuose dokumentuose kaip svarbiausias vyriausybės prioritetas. |
| --- | --- |

(9)

Stabilumo programa atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Stabilumo programoje išsamiai nenurodyta, kaip programoje atsižvelgiama į įgyvendinimo ataskaitoje numatytų priemonių poveikį biudžetui. Vis dėlto abiejuose dokumentuose pabrėžtas svarbus Stabilumo ir augimo pakto, kaip Airijos tvariosios fiskalinės politikos pagrindo, vaidmuo, o 2007–2013 m. nacionalinio vystymosi plano įgyvendinimas (investicijų, ypač į infrastruktūrą, srityje) minimas abiejuose dokumentuose kaip svarbiausias vyriausybės prioritetas.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją.

| (11) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4). |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4).

Daroma bendra išvada, kad pereinant į lėtesnio ekonomikos augimo laikotarpį Airijai kyla tam tikrų makroekonominių sunkumų, kurie daugiausia susiję su vėl tvaresne veikla būsto sektoriuje. Vidaus paklausa mažėja, ir paskutiniais metais prarasta eksporto rinkos dalis — tai rodo su kainomis susijusio konkurencingumo problemas. Numatoma, kad 2007–2008 m. fiskalinė būklė labai pablogės, palyginti su nemažu pertekliumi 2006 m. Nors Airija ir 2007 m. turėtų pasiekti perteklių, programoje numatoma, kad 2008 m. susidarys struktūrinis deficitas, o vėliau padėtis šiek tiek pagerės. Su biudžeto projekcijomis susijusi rizika 2008 m. iš esmės yra neutrali, tačiau nuo 2009 m., jei išlaidos nebus pakankamai sumažintos, biudžeto rodikliai galėtų būti prastesni, nei numatyta. Nors vidutinės trukmės tikslas iš esmės būtų pasiektas 2008 m., vėlesniais metais jo laikytis būtų įmanoma, jei atsargos, programoje numatytos kaip specialiosios lėšos, nebūtų panaudotos. Be to, ilgalaikio valstybės finansų tvarumo rizika, kai valstybės skola nedidelė, Airijoje yra vidutinė dėl numatomo visuomenės senėjimo poveikio pensijų išlaidoms. Valdžios institucijų uždavinys bus pašalinti makroekonominę riziką kartu vengiant fiskalinės padėties pablogėjimo.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Airija raginama:

| i) | 2008 m. ir vėlesniais metais laikytis vidutinės trukmės tikslo tvirtai kontroliuojant išlaidas; |
| --- | --- |

i)

2008 m. ir vėlesniais metais laikytis vidutinės trukmės tikslo tvirtai kontroliuojant išlaidas;

| ii) | atsižvelgiant į prognozuojamą smarkų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą įgyvendinant tolesnes pensijų sistemos reformas. |
| --- | --- |

ii)

atsižvelgiant į prognozuojamą smarkų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą įgyvendinant tolesnes pensijų sistemos reformas.

Be to, Taryba pažymi, kad tokie veiksmai neprieštarautų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės priimtoms fiskalinės politikos gairėms.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 5,7 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 5,7 | 4,9 | 3,5 | 3,8 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 2,7 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,7 | 2,8 | 2,2 | 2,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | – 0,2 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (6) | – 0,5 | – 0,7 | – 1,2 | – 1,3 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | – 4,2 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 4,0 | – 4,5 | – 4,3 | – 4,2 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 3,4 | – 4,3 | – 4,0 | – 3,5 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 2,9 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,9 | 0,9 | – 0,2 | – 0,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 3,9 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,9 | 1,8 | 0,7 | 0,4 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 3,0 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 2,9 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus bendroji skola
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 25,1 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 25,1 | 25,2 | 26,9 | 28,5 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominė prognozė (COM), parengta prieš sudarant biudžetą; Komisijos tarnybų skaičiavimai (remiantis įverčiais prieš sudarant biudžetą). |

2006

2007

2008

2009

2010

Realusis BVP

(pokytis, %)

2007 m. gruodžio mėn. SP

5,7

4,8

3,0

3,5

4,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

5,7

4,9

3,5

3,8

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

5,4

5,3

4,6

4,1

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. gruodžio mėn. SP

2,7

2,8

2,4

2,0

1,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,7

2,8

2,2

2,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,7

2,6

2,0

1,7

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

– 0,2

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

2007 m. lapkričio mėn. COM (6)

– 0,5

– 0,7

– 1,2

– 1,3

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

– 4,2

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 4,0

– 4,5

– 4,3

– 4,2

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 3,4

– 4,3

– 4,0

– 3,5

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

2,9

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,9

0,9

– 0,2

– 0,6

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,3

1,2

0,9

0,6

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

3,9

1,4

0,0

– 0,1

0,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,9

1,8

0,7

0,4

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

3,3

2,3

1,8

1,6

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

3,0

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,1

1,2

0,3

0,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,8

1,8

1,8

1,6

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

2,9

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,1

1,2

0,3

0,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,7

1,8

1,8

1,6

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus bendroji skola

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

25,1

25,1

25,9

27,6

28,7

2007 m. lapkričio mėn. COM

25,1

25,2

26,9

28,5

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

25,1

23,0

22,4

21,9

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominė prognozė (COM), parengta prieš sudarant biudžetą; Komisijos tarnybų skaičiavimai (remiantis įverčiais prieš sudarant biudžetą).

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste minėtus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(3)  OL C 70, 2007 3 27, p. 1

(4)  Visų pirma iš privalomų duomenų nepateikti tik trumpalaikių palūkanų normų duomenys. Iš neprivalomų — trūksta balanso pagal sektorius ir valdžios sektoriaus išlaidų pagal funkcijas duomenų.

(5)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis numatomu 5,9 %, 5,2 %, 4,1 % ir 3,8 % potencialiu augimu atitinkamai 2006–2009 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,1 % BVP 2006 m. ir 0,2 % 2007 m. (visais atvejais didinančios perteklių) pagal naujausią programą ir 0,0 % BVP 2006 m. ir 0,0 % 2007 m. pagal Komisijos tarnybų rudens prognozę. Remiantis valdžios institucijų pateikta informacija, šios priemonės atspindi šių pajamų poveikį: papildomų pajamų, gautų mokesčių įstaigoms atlikus specialius tyrimus, ii) su specialiomis taupomosiomis progresyvinėmis sąskaitomis (angl. SSIA) susijusio išeitinio mokesčio mokėjimo. Dėl išsamios informacijos trūkumo į šias vienkartines priemones rudens prognozėje neatsižvelgta. Programoje nėra informacijos apie 2008–2010 m. vienkartines priemones.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominė prognozė (COM), parengta prieš sudarant biudžetą; Komisijos tarnybų skaičiavimai (remiantis įverčiais prieš sudarant biudžetą).

---

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/15

---

TARYBOS NUOMONĖ

2008 m. kovo 4 d.

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Danijos konvergencijos programos

(2008/C 74/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Danijos konvergencijos programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį (2) ir kurioje pateikiami numatomi pokyčiai iki 2015 m. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Danijos konvergencijos programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį (2) ir kurioje pateikiami numatomi pokyčiai iki 2015 m.

| (2) | Pastaraisiais metais Danijos ekonomika pasižymėjo dideliu realiojo BVP augimu, gerokai padidėjusiu užimtumu, labai geru pajėgumų panaudojimu, nedidele infliacija ir stabiliu valiutos keitimo kursu dalyvaujant VKM II.
  Tačiau praėjusiais metais dėl apribotų pajėgumų sumažėjo ekonominis aktyvumas, todėl atsirado didėjančios kainų ir darbo užmokesčio infliacijos požymių. Nors užsienio prekybos sąskaitos balansas yra teigiamas, susirūpinimą kelia didėjanti augančių kainų našta ir darbo jėgos stoka, daranti poveikį konkurencingumui. Valstybės finansų padėtis tebėra gera: valdžios sektoriaus balansas išliko teigiamas, toliau mažėja skola. Šiuo metu pagrindinis fiskalinės politikos uždavinys — išlaikyti racionalią politikos kryptį tam, kad nebūtų apsunkinta padėtis darbo rinkoje. Dar viena problema — užtikrinti, kad būtų ribojamos išlaidos, ypač aktuali tuomet, kai didėja pajamos; tačiau riboti išlaidas labai svarbu atsižvelgiant į vyriausybės siekius užtikrinti fiskalinį tvarumą. |
| --- | --- |

(2)

Pastaraisiais metais Danijos ekonomika pasižymėjo dideliu realiojo BVP augimu, gerokai padidėjusiu užimtumu, labai geru pajėgumų panaudojimu, nedidele infliacija ir stabiliu valiutos keitimo kursu dalyvaujant VKM II.

Tačiau praėjusiais metais dėl apribotų pajėgumų sumažėjo ekonominis aktyvumas, todėl atsirado didėjančios kainų ir darbo užmokesčio infliacijos požymių. Nors užsienio prekybos sąskaitos balansas yra teigiamas, susirūpinimą kelia didėjanti augančių kainų našta ir darbo jėgos stoka, daranti poveikį konkurencingumui. Valstybės finansų padėtis tebėra gera: valdžios sektoriaus balansas išliko teigiamas, toliau mažėja skola. Šiuo metu pagrindinis fiskalinės politikos uždavinys — išlaikyti racionalią politikos kryptį tam, kad nebūtų apsunkinta padėtis darbo rinkoje. Dar viena problema — užtikrinti, kad būtų ribojamos išlaidos, ypač aktuali tuomet, kai didėja pajamos; tačiau riboti išlaidas labai svarbu atsižvelgiant į vyriausybės siekius užtikrinti fiskalinį tvarumą.

| (3) | Programoje teigiama, kad Danijos ekonomika pasiekė maksimalų ciklo tašką, todėl dabar prasideda nuosaikesnio augimo laikotarpis. Taigi realiojo BVP didėjimas sulėtės nuo 2 % 2007 m. iki vidutiniškai 1 % likusiu programos laikotarpiu. Pagal šiuo metu turimą informaciją (3) šis scenarijus grindžiamas patikimomis augimo prielaidomis 2008 m. ir atsargiomis prielaidomis vėlesniu laikotarpiu, nes atnaujintoje programoje daroma pagrindinė prielaida, kad iki 2011 m. nebebus teigiamo gamybos apimties atotrūkio (apskaičiuoto naudojant nacionalinę metodiką) (4). Atsižvelgiant į šalies vidaus darbo užmokesčio daromą poveikį ir pasaulines tendencijas, programoje darbo užmokesčio ir kainų infliacijos prognozės nėra itin palankios, ypač 2009 m. Tačiau kainos turėtų išlikti stabilios visą programos laikotarpį. |
| --- | --- |

(3)

Programoje teigiama, kad Danijos ekonomika pasiekė maksimalų ciklo tašką, todėl dabar prasideda nuosaikesnio augimo laikotarpis. Taigi realiojo BVP didėjimas sulėtės nuo 2 % 2007 m. iki vidutiniškai 1 % likusiu programos laikotarpiu. Pagal šiuo metu turimą informaciją (3) šis scenarijus grindžiamas patikimomis augimo prielaidomis 2008 m. ir atsargiomis prielaidomis vėlesniu laikotarpiu, nes atnaujintoje programoje daroma pagrindinė prielaida, kad iki 2011 m. nebebus teigiamo gamybos apimties atotrūkio (apskaičiuoto naudojant nacionalinę metodiką) (4). Atsižvelgiant į šalies vidaus darbo užmokesčio daromą poveikį ir pasaulines tendencijas, programoje darbo užmokesčio ir kainų infliacijos prognozės nėra itin palankios, ypač 2009 m. Tačiau kainos turėtų išlikti stabilios visą programos laikotarpį.

| (4) | Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto perteklius bus 4,0 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 2,8 % BVP pertekliumi. Šių geresnių nei numatyta veiklos rezultatų buvo pasiekta dėl teigiamo bazės efekto nuo 2006 m., nes daugiau nei numatyta didėjo užimtumas ir buvo gauta daugiau nei tikėtasi pajamų iš su nafta ir dujomis susijusios veiklos Šiaurės jūroje.
  Dabartinėje programoje numatyta, kad BVP perteklius bus 3,8 %, tačiau atsižvelgiant į naujesnę informaciją (5) pajamos greičiausiai išaugs 0,5 procentinio punkto BVP daugiau nei tikėtasi, taigi atitinkamai iš naujo apskaičiuotas perteklius greičiausiai bus 4,5 % BVP. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto perteklius bus 4,0 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 2,8 % BVP pertekliumi. Šių geresnių nei numatyta veiklos rezultatų buvo pasiekta dėl teigiamo bazės efekto nuo 2006 m., nes daugiau nei numatyta didėjo užimtumas ir buvo gauta daugiau nei tikėtasi pajamų iš su nafta ir dujomis susijusios veiklos Šiaurės jūroje.

Dabartinėje programoje numatyta, kad BVP perteklius bus 3,8 %, tačiau atsižvelgiant į naujesnę informaciją (5) pajamos greičiausiai išaugs 0,5 procentinio punkto BVP daugiau nei tikėtasi, taigi atitinkamai iš naujo apskaičiuotas perteklius greičiausiai bus 4,5 % BVP.

| 5) | Siekiant užtikrinti fiskalinį tvarumą, pagrindinis biudžeto strategijos tikslas — išlaikyti didelį, bet sparčiai mažėjantį, perteklių (3,8 % BVP 2007 m., 3,0 % 2008 m. ir 1,2 % 2010 m. (6)) silpnėjant ciklinėms sąlygoms. Vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslas didinamas (7) 0,25 procentinio punkto BVP iki struktūrinio 0,75–1,75 % BVP pertekliaus (t. y. pagal ciklą pakoreguotas perteklius, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių). Programos vykdymo laikotarpiu bus visiškai laikomasi vidutinės trukmės tikslo. Toks nominalaus biudžeto pertekliaus padidėjimas iš esmės panašus į nurodytą ankstesnėje programoje (nors pradinis perteklius nurodytas didesnis) iš esmės panašiomis makroekonominėmis sąlygomis. Strategija grindžiama tolesniu mokesčių įšaldymo (8) taikymu ir išlaidų ribojimu, joje taip pat numatoma sumažinti kai kuriuos mokesčius. Apriboti išlaidas siekiama nustatant metines realiojo viešojo vartojimo išlaidų didėjimo ribas (šios išlaidos vis mažės nuo 1,75 % 2008 m. iki 1 % 2009–2010 m.) ir iki 2015 m. apribojant nominaliąsias viešojo vartojimo išlaidas iki 26,5 % pagal ciklą pakoreguoto BVP. Numatoma, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas iš esmės liks nepakitęs, t. y. 3,5 %, 2007–2008 m., o 2009–2010 m. sumažės iki 2,5 %. (9) Programoje nurodytas mažesnis perteklius iki 2015 m., nes numatoma, jog atsiras visuomenės senėjimo poveikis bei sumažės pajamų šaltiniai dėl veiklos Šiaurės jūroje. |
| --- | --- |

5)

Siekiant užtikrinti fiskalinį tvarumą, pagrindinis biudžeto strategijos tikslas — išlaikyti didelį, bet sparčiai mažėjantį, perteklių (3,8 % BVP 2007 m., 3,0 % 2008 m. ir 1,2 % 2010 m. (6)) silpnėjant ciklinėms sąlygoms. Vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslas didinamas (7) 0,25 procentinio punkto BVP iki struktūrinio 0,75–1,75 % BVP pertekliaus (t. y. pagal ciklą pakoreguotas perteklius, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių). Programos vykdymo laikotarpiu bus visiškai laikomasi vidutinės trukmės tikslo. Toks nominalaus biudžeto pertekliaus padidėjimas iš esmės panašus į nurodytą ankstesnėje programoje (nors pradinis perteklius nurodytas didesnis) iš esmės panašiomis makroekonominėmis sąlygomis. Strategija grindžiama tolesniu mokesčių įšaldymo (8) taikymu ir išlaidų ribojimu, joje taip pat numatoma sumažinti kai kuriuos mokesčius. Apriboti išlaidas siekiama nustatant metines realiojo viešojo vartojimo išlaidų didėjimo ribas (šios išlaidos vis mažės nuo 1,75 % 2008 m. iki 1 % 2009–2010 m.) ir iki 2015 m. apribojant nominaliąsias viešojo vartojimo išlaidas iki 26,5 % pagal ciklą pakoreguoto BVP. Numatoma, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas iš esmės liks nepakitęs, t. y. 3,5 %, 2007–2008 m., o 2009–2010 m. sumažės iki 2,5 %. (9) Programoje nurodytas mažesnis perteklius iki 2015 m., nes numatoma, jog atsiras visuomenės senėjimo poveikis bei sumažės pajamų šaltiniai dėl veiklos Šiaurės jūroje.

| (6) | Biudžeto rezultatai galėtų būti geresni nei prognozuojama programoje, ypač atsižvelgiant į geresnius nei numatyta 2007 m. rezultatus, kaip nurodyta 2008 m. vasario 5 d. 2008 m. biudžeto projekto įstatyme. Pastarųjų metų nemenkas perteklius, kuris buvo dažnai didinamas dėl neplanuotų pajamų, ir atsargi makroekonominė perspektyva nuo 2009 m. atsveria riziką, susijusią su šiek tiek prastesniais rezultatais, laikantis valdžios sektoriaus vartojimo išlaidų augimo apribojimų. |
| --- | --- |

(6)

Biudžeto rezultatai galėtų būti geresni nei prognozuojama programoje, ypač atsižvelgiant į geresnius nei numatyta 2007 m. rezultatus, kaip nurodyta 2008 m. vasario 5 d. 2008 m. biudžeto projekto įstatyme. Pastarųjų metų nemenkas perteklius, kuris buvo dažnai didinamas dėl neplanuotų pajamų, ir atsargi makroekonominė perspektyva nuo 2009 m. atsveria riziką, susijusią su šiek tiek prastesniais rezultatais, laikantis valdžios sektoriaus vartojimo išlaidų augimo apribojimų.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys tinkamos siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo su pakankama atsarga būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Programoje numatytos fiskalinės politikos kryptys programos laikotarpiu iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys tinkamos siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo su pakankama atsarga būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Programoje numatytos fiskalinės politikos kryptys programos laikotarpiu iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą.

| (8) | Valstybės finansų tvarumo rizika Danijoje yra nedidelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra mažesnis, palyginti su ES vidurkiu, visų pirma dėl Gerovės susitarime (10) numatytos pensijų reformos. Be to, kaip nustatyta programoje, 2007 m. didelis struktūrinis biudžeto perteklius padeda mažinti bendrąją skolą. Išlaikant didelį pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu būtų dar labiau sumažintas pavojus valstybės finansų tvarumui. |
| --- | --- |

(8)

Valstybės finansų tvarumo rizika Danijoje yra nedidelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra mažesnis, palyginti su ES vidurkiu, visų pirma dėl Gerovės susitarime (10) numatytos pensijų reformos. Be to, kaip nustatyta programoje, 2007 m. didelis struktūrinis biudžeto perteklius padeda mažinti bendrąją skolą. Išlaikant didelį pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu būtų dar labiau sumažintas pavojus valstybės finansų tvarumui.

| (9) | Manoma, kad konvergencijos programa suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Programa ir įgyvendinimo ataskaita yra pagrįstos ekonomikos strategija „Nauji Danijos tikslai iki 2015 m.“, kurią vyriausybė pateikė 2007 m. rugpjūčio mėn. Joje daug dėmesio skiriama valstybės finansų poveikiui pagrindinėms reformų priemonėms, numatytoms energetikos strategijoje, ir vadinamajam investicijų į viešąsias paslaugas (daugiausia sveikatos priežiūros, vaikų ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūros paslaugos) kokybės fondui. |
| --- | --- |

(9)

Manoma, kad konvergencijos programa suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Programa ir įgyvendinimo ataskaita yra pagrįstos ekonomikos strategija „Nauji Danijos tikslai iki 2015 m.“, kurią vyriausybė pateikė 2007 m. rugpjūčio mėn. Joje daug dėmesio skiriama valstybės finansų poveikiui pagrindinėms reformų priemonėms, numatytoms energetikos strategijoje, ir vadinamajam investicijų į viešąsias paslaugas (daugiausia sveikatos priežiūros, vaikų ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūros paslaugos) kokybės fondui.

| (10) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir dauguma neprivalomų duomenų (11). |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir dauguma neprivalomų duomenų (11).

Daroma bendra išvada, kad programos tikslas — išlaikyti patikimą biudžeto būklę visiškai laikantis nustatyto vidutinės trukmės tikslo per visą laikotarpį, atsižvelgiant į ilgalaikio fiskalinio tvarumo tikslą. Kadangi numatomas didelis, nors ir sparčiai mažėjantis, perteklius programos laikotarpiu, manoma, kad biudžeto rodikliai numatyti atsargiai atsižvelgiant į geresnius nei numatyta 2007 m. rezultatus ir į vėliausias prognozes. Ilgalaikio finansų tvarumo rizika nedidelė. Šiuo metu svarbiausi politikos uždaviniai — spręsti darbo jėgos stokos ir gresiančios kainų naštos klausimus derinant struktūrinę ir makroekonominę politikas. Reikia nustatyti papildomas darbo jėgos pasiūlos didinimo priemones ir jas įgyvendinti. Siekiant išvengti procikliškumo reikia išsamiai apsvarstyti fiskalinės politikos kryptis. Todėl kaip numatyta programoje, pagrindinis prioritetas — sustabdyti viešojo vartojimo išlaidų augimą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 3,5 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,5 | 1,9 | 1,3 | 1,4 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 2,4 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 2,0 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| Gamybos apimties atotrūkis (12)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 1,2 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (13) | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 2,4 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,4 | 1,2 | 0,7 | 0,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 1,6 | 1,7 | 1,3 | 1,2 | 1,3 |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 4,6 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 4,6 | 4,0 | 3,0 | 2,5 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 6,2 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 6,2 | 5,3 | 4,3 | 3,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 4,7 | 4,3 | 3,3 | 2,5 | 1,8 |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (12)

  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 3,8 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,9 | 3,6 | 3,2 | 3,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Struktūrinis balansas (14)

  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 2,7 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,6 | 3,2 | 3,4 | 3,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 30,1 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 30,3 | 25,0 | 20,9 | 17,5 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. gruodžio mėn. KP

3,5

2,0

1,3

1,1

0,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,5

1,9

1,3

1,4

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

SVKI infliacija

(%)

2007 m. gruodžio mėn. KP

1,9

1,7

2,4

1,6

1,9

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,9

1,7

2,4

2,4

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

2,0

1,8

1,7

1,8

1,7

Gamybos apimties atotrūkis (12)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

1,2

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

2007 m. lapkričio mėn. COM (13)

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

2,4

1,7

1,3

1,9

2,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,4

1,2

0,7

0,6

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

1,6

1,7

1,3

1,2

1,3

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

4,6

3,8

3,0

2,0

1,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

4,6

4,0

3,0

2,5

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

6,2

5,2

4,2

3,0

2,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

6,2

5,3

4,3

3,6

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

4,7

4,3

3,3

2,5

1,8

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (12)

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

3,8

3,1

2,8

2,3

2,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,9

3,6

3,2

3,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

Struktūrinis balansas (14)

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

2,7

3,5

3,4

2,5

2,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,6

3,2

3,4

3,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

30,1

25,6

21,6

19,2

18,6

2007 m. lapkričio mėn. COM

30,3

25,0

20,9

17,5

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Atnaujinta programa buvo pateikta praėjus trims savaitėms po elgesio kodekse nurodyto gruodžio 1 d. termino siekiant suformuoti naują vyriausybę po lapkritį įvykusių visuotinių rinkimų.

(3)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(4)  Naudojant nacionalinę metodiką, kuri skiriasi nuo bendrai sutartos metodikos, apskaičiuojami didesni gamybos apimties atotrūkiai (nes numatomas mažesnis potencialus augimas).

(5)  Biudžeto perspektyva, pridedama prie 2008 m. vasario 5 d. pateikto biudžeto įstatymo projekto.

(6)  2008 m. vasario 5 d. Danijos finansų ministerijos paskelbto 2008 m. naujojo biudžeto projekto įstatymo priede pateiktoje prognozėje perteklius yra padidintas iki 4,4 % BVP 2007 m., 3,7 % BVP 2008 m. ir 2,7 % 2009 m.

(7)  Šis didinimas grindžiamas galima prielaida, kad „specialių pensijų įmokos“ vėl bus atidedamos vėlesniam nei 2008 m. laikotarpiui, nes anksčiau iš privačių pensijų santaupų buvo išskaičiuojamas 0,25 % BVP dydžio pajamų mokestis. Taigi planuojama padidinti vidutinės trukmės tikslą, nes padidės mokesčių įplaukos.

(8)  Mokesčių įšaldymas reiškia, kad nuo 2002 m. negali būti didinami tiesioginiai arba netiesioginiai mokesčiai nei nominaliąja, nei procentine išraiška.

(9)  Vienkartinės ir laikinosios priemonės apibrėžiamos skirtingai, todėl struktūrinio balanso prognozių negalima tiksliai palyginti su Komisijos tarnybų prognozėmis.

(10)  2006 m. birželio mėn. pasirašytame „Susitarime dėl būsimo klestėjimo, gerovės ir ateities investicijų“ per ateinančius 20 metų standartinis pensinis amžius didinamas nuo 65 iki 67 m., o ankstyvas pensinis amžius — nuo 60 iki 62 m. Nuo 2025 m. amžiaus riba bus indeksuojama pagal kintančią gyvenimo trukmę.

(11)  Tačiau bendrosios pajamų ir išlaidų sumos bei kai kurie smulkesni komponentai neatitinka suderintų sąvokų apibrėžčių. Iš neprivalomų duomenų nepateiktos būtent atsargų ir srautų tikslinimo specifikacijos.

(12)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(13)  Remiantis numatomu 2,2 %, 2,3 %, 2,2 % ir 2,0 % augimo potencialu atitinkamai 2006–2009 m.

(14)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal naujausią programą yra 1,1 % BVP 2006 m. (didinančios perteklių) ir 0,4 %, 0,6 %, 0,2 % ir 0,3 % BVP atitinkamu 2007–2010 m. laikotarpiu (mažinančios perteklių), o pagal Komisijos tarnybų rudens prognozę — 0,3 % BVP 2006 ir 2007 m. (perteklius didėja) ir 0,2 % 2008 m. (mažinančios perteklių). Tačiau programoje naudojama skirtinga vienkartinės priemonės apibrėžtis, nes Komisijos tarnybos nemano, kad programoje nustatyti laikini pajamų pokyčiai yra vienkartinės priemonės.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/19

---

TARYBOS NUOMONĖ

2008 m. kovo 4 d.

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Lietuvos konvergencijos programos

(2008/C 74/05)

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Lietuvos konvergencijos programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį (2). |
| --- | --- |

(1)

2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Lietuvos konvergencijos programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį (2).

| (2) | Keletą pastarųjų metų ekonomika Lietuvoje auga sparčiai, o pagrindinis šio augimo veiksnys — vidaus paklausa. Pinigų politikos sąlygos buvo palankios turint omenyje didelį sąveikos su euru laipsnį pagal valiutų valdybos principus taikomus VKM II.
  Nesant pakankamai priemonių pernelyg dideliam vidaus skolinimui apriboti, greita kreditavimo plėtra, kuriai palankias sąlygas sudarė finansų sektoriaus vystymasis, nulėmė privataus vartojimo ir investicijų į nekilnojamąjį turtą augimą. Vis dėlto atsirado pajėgumų suvaržymų, nes dėl emigracijos ir spartaus ekonomikos augimo ėmė trūkti darbo jėgos; šią padėtį sunkina kvalifikacijos nesuderinamumas su darbo rinka, nedidelis aktyvumas darbo rinkoje ir didėjančios išlaidos. Vis spartesnis darbo užmokesčio augimas pranoksta našumo augimą, todėl greitai kyla infliacija ir mažėja kainų konkurencingumas. Nepaisant to, kad eksporto rodikliai išlieka stabilūs, išorės deficitas sparčiai didėjo, nes dėl didelės vidaus paklausos labai išaugo importas ir padidėjo išorinis pažeidžiamumas. Susiklosčius šioms aplinkybėms, didėjančio makroekonominio disbalanso problema fiskalinės politikos priemonėmis nebuvo sprendžiama: valdžios sektoriaus balansas išliko deficitinis, o nenustačius privalomų viršutinių ribų vidutinės trukmės išlaidoms didesnės nei planuota pajamos sistemingai išleidžiamos. Mokesčių lengvatos ir atleidimas nuo mokesčių paskatino nekilnojamojo turto bumą, o kartu — ekonomikos perkaitimą, nors pastaruoju metu griežtinant paskolų suteikimo sąlygas sudaromos sąlygos tinkamai koreguoti padėtį. Siekiant išspręsti vidaus bei išorės disbalanso problemas ir pritraukti užsienio investicijų, tokiu būdu užtikrinant tvarų pusiausvyros atkūrimo procesą, naudingiausios būtų griežtesnės fiskalinės politikos kryptys ir struktūrinės darbo rinkos bei švietimo sistemos reformos, kuriomis būtų toliau didinama pasiūla. Tai ypač svarbu turint omenyje tas negausias politikos priemones, kurių Lietuva galėtų imtis atsižvelgdama į suvaržymus, kuriuos diktuoja joje taikoma pinigų politika. |
| --- | --- |

(2)

Keletą pastarųjų metų ekonomika Lietuvoje auga sparčiai, o pagrindinis šio augimo veiksnys — vidaus paklausa. Pinigų politikos sąlygos buvo palankios turint omenyje didelį sąveikos su euru laipsnį pagal valiutų valdybos principus taikomus VKM II.

Nesant pakankamai priemonių pernelyg dideliam vidaus skolinimui apriboti, greita kreditavimo plėtra, kuriai palankias sąlygas sudarė finansų sektoriaus vystymasis, nulėmė privataus vartojimo ir investicijų į nekilnojamąjį turtą augimą. Vis dėlto atsirado pajėgumų suvaržymų, nes dėl emigracijos ir spartaus ekonomikos augimo ėmė trūkti darbo jėgos; šią padėtį sunkina kvalifikacijos nesuderinamumas su darbo rinka, nedidelis aktyvumas darbo rinkoje ir didėjančios išlaidos. Vis spartesnis darbo užmokesčio augimas pranoksta našumo augimą, todėl greitai kyla infliacija ir mažėja kainų konkurencingumas. Nepaisant to, kad eksporto rodikliai išlieka stabilūs, išorės deficitas sparčiai didėjo, nes dėl didelės vidaus paklausos labai išaugo importas ir padidėjo išorinis pažeidžiamumas. Susiklosčius šioms aplinkybėms, didėjančio makroekonominio disbalanso problema fiskalinės politikos priemonėmis nebuvo sprendžiama: valdžios sektoriaus balansas išliko deficitinis, o nenustačius privalomų viršutinių ribų vidutinės trukmės išlaidoms didesnės nei planuota pajamos sistemingai išleidžiamos. Mokesčių lengvatos ir atleidimas nuo mokesčių paskatino nekilnojamojo turto bumą, o kartu — ekonomikos perkaitimą, nors pastaruoju metu griežtinant paskolų suteikimo sąlygas sudaromos sąlygos tinkamai koreguoti padėtį. Siekiant išspręsti vidaus bei išorės disbalanso problemas ir pritraukti užsienio investicijų, tokiu būdu užtikrinant tvarų pusiausvyros atkūrimo procesą, naudingiausios būtų griežtesnės fiskalinės politikos kryptys ir struktūrinės darbo rinkos bei švietimo sistemos reformos, kuriomis būtų toliau didinama pasiūla. Tai ypač svarbu turint omenyje tas negausias politikos priemones, kurių Lietuva galėtų imtis atsižvelgdama į suvaržymus, kuriuos diktuoja joje taikoma pinigų politika.

| (3) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas 2007 m. bus 9,8 %, o vėliau palyginti smarkiai sumažės iki 5,3 % 2008 m., o po to — vidutiniškai 4,8 % kasmet per likusį programos laikotarpį. Vidaus paklausa turėtų mažėti, bet ir toliau būtų pagrindinis ekonomikos augimo veiksnys. Remiantis šiuo metu turima informacija (3) galima teigti, kad šis scenarijus yra atsargus. Atsižvelgiant į pastaruoju metu įgytą pagreitį, scenarijus ypač atsargus 2008 m. Programoje nepaaiškinti kai kurie neatitikimai, įskaitant neatitikimą tarp išorės disbalanso didėjimo ir smarkaus vidaus paklausos mažėjimo.
  Programoje numatoma, kad infliacija padidės nuo 5,8 % 2007 m. iki 6,5 % 2008 m., o vėliau sumažės iki 5,1 % 2009 m. ir 3,6 % 2010 m., taigi pažanga konvergencijos požiūriu labai nedidelė. Be to, atsižvelgiant į maisto produktų kainų tendencijas, planuojamą dujų kainos didėjimą (kuris aiškiai pripažįstamas programoje, numatant 1,5 % padidėjimą 2008 m., tačiau neįtraukiant jo į 2008 m. infliacijos projekcijas) ir smarkiai našumo augimą pranokstantį darbo užmokesčio augimą, kuris pabrėžia pavojų, kad darbo užmokesčio ir kainų spiralės padėtis dar pasunkės, akivaizdi didelė rizika, kad šios projekcijos yra pernelyg optimistinės. Dėl didėjančio išorės disbalanso, jei programos prognozės pasiteisins, didėtų ūkio išorinis pažeidžiamumas. Tačiau išorės būklė galėtų pablogėti ir dėl pastarųjų kainų bei darbo užmokesčio pokyčių, kurie rodo, kad kyla konkurencingumo mažėjimo pavojus. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas 2007 m. bus 9,8 %, o vėliau palyginti smarkiai sumažės iki 5,3 % 2008 m., o po to — vidutiniškai 4,8 % kasmet per likusį programos laikotarpį. Vidaus paklausa turėtų mažėti, bet ir toliau būtų pagrindinis ekonomikos augimo veiksnys. Remiantis šiuo metu turima informacija (3) galima teigti, kad šis scenarijus yra atsargus. Atsižvelgiant į pastaruoju metu įgytą pagreitį, scenarijus ypač atsargus 2008 m. Programoje nepaaiškinti kai kurie neatitikimai, įskaitant neatitikimą tarp išorės disbalanso didėjimo ir smarkaus vidaus paklausos mažėjimo.

Programoje numatoma, kad infliacija padidės nuo 5,8 % 2007 m. iki 6,5 % 2008 m., o vėliau sumažės iki 5,1 % 2009 m. ir 3,6 % 2010 m., taigi pažanga konvergencijos požiūriu labai nedidelė. Be to, atsižvelgiant į maisto produktų kainų tendencijas, planuojamą dujų kainos didėjimą (kuris aiškiai pripažįstamas programoje, numatant 1,5 % padidėjimą 2008 m., tačiau neįtraukiant jo į 2008 m. infliacijos projekcijas) ir smarkiai našumo augimą pranokstantį darbo užmokesčio augimą, kuris pabrėžia pavojų, kad darbo užmokesčio ir kainų spiralės padėtis dar pasunkės, akivaizdi didelė rizika, kad šios projekcijos yra pernelyg optimistinės. Dėl didėjančio išorės disbalanso, jei programos prognozės pasiteisins, didėtų ūkio išorinis pažeidžiamumas. Tačiau išorės būklė galėtų pablogėti ir dėl pastarųjų kainų bei darbo užmokesčio pokyčių, kurie rodo, kad kyla konkurencingumo mažėjimo pavojus.

| (4) | Naujausioje atnaujintoje konvergencijos programoje įvertinta, kad 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 0,9 % BVP — šis rodiklis visiškai atitinka rodiklį, nustatytą ankstesnėje atnaujintoje programoje, nepaisant kur kas geresnių nei numatyta 2006 m. rezultatų. Palankų maždaug 0,6 % BVP bazės efektą neutralizavo vienkartinė panašaus dydžio priemonė (4). Panašiai kaip ir ankstesniais metais, papildomos pajamos, gautos sparčiau nei numatyta augant ūkiui, buvo išleistos 2007 m. daugiausia Socialinio draudimo fondo reikmėms ir nacionaliniu lygiu bendrai finansuojant ES remiamus projektus. Vykdant 2007 m. biudžetą neatsižvelgta į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos (5) pateiktą raginimą, nes nepasinaudota ekonominiu pakilimu ir mažesniu nei siekta 2006 m. deficitu tam, kad būtų nustatytas mažesnio deficito tikslas 2007 m. Be to, 2006 m. vos pasiekus vidutinės trukmės tikslą -1 % BVP struktūrinį deficitą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą deficitą atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), 2007 m. nuo jo šiek tiek, maždaug 0,25 % BVP, nukrypta. |
| --- | --- |

(4)

Naujausioje atnaujintoje konvergencijos programoje įvertinta, kad 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 0,9 % BVP — šis rodiklis visiškai atitinka rodiklį, nustatytą ankstesnėje atnaujintoje programoje, nepaisant kur kas geresnių nei numatyta 2006 m. rezultatų. Palankų maždaug 0,6 % BVP bazės efektą neutralizavo vienkartinė panašaus dydžio priemonė (4). Panašiai kaip ir ankstesniais metais, papildomos pajamos, gautos sparčiau nei numatyta augant ūkiui, buvo išleistos 2007 m. daugiausia Socialinio draudimo fondo reikmėms ir nacionaliniu lygiu bendrai finansuojant ES remiamus projektus. Vykdant 2007 m. biudžetą neatsižvelgta į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos (5) pateiktą raginimą, nes nepasinaudota ekonominiu pakilimu ir mažesniu nei siekta 2006 m. deficitu tam, kad būtų nustatytas mažesnio deficito tikslas 2007 m. Be to, 2006 m. vos pasiekus vidutinės trukmės tikslą -1 % BVP struktūrinį deficitą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą deficitą atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), 2007 m. nuo jo šiek tiek, maždaug 0,25 % BVP, nukrypta.

| (5) | Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas yra skatinti makroekonominį stabilumą vykdant griežtesnę fiskalinę politiką. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, pasiekti vidutinės trukmės tikslą planuojama vieneriais metais vėliau, t. y. ne 2008 m., o 2009 m., nepaisant to, kad makroekonominis scenarijus iš esmės nepasikeitė. Tačiau taikant bendrą metodiką programoje pateiktai informacijai, galima daryti prielaidą, kad vidutinės trukmės tikslas galėtų būti pasiektas 2008 m. Programoje siekiama palaipsniui pagerinti nominalų bendrą valdžios sektoriaus balansą ir nuo 0,9 % BVP deficito 2007 m. pereiti prie 0,8 % pertekliaus 2010 m. Planuojama, kad struktūrinis balansas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, gerės nuo 1,25 % BVP deficito 2007 m. iki 1 % BVP pertekliaus 2010 m., o pagrindinės koregavimo pastangos nukeltos į laikotarpį po 2008 m. Planuojama, kad palyginti sparčiai augant ekonomikai koregavimas bus užtikrintas pajamų ir BVP santykiui padidėjus daugiau už išlaidų ir BVP santykį (atitinkamai 3,9 procentinio punkto ir 2,2 procentinio punkto). Numatoma, kad, nepaisant tolesnio tiesioginių mokesčių mažinimo, pajamos turėtų didėti dėl didesnių ES lėšų įplaukų, akcizų didinimo ir kur kas geresnio mokesčių surinkimo. Išlaidos didėja dėl daug didesnių socialinių išmokų ir didėjančių valstybės investicijų, — pastarosios daugiausia finansuojamos ES lėšomis. 2007 m. lapkričio mėn. priimtu Fiskalinės drausmės įstatymu siekiama tvirtai įsipareigoti laikytis fiskalinių apribojimų. Įstatyme, įsigaliojusiame nuo 2008 m. pradžios, nustatoma, kad valdžios sektoriaus finansai turėtų būti valdomi siekiant artimo subalansuotam arba perteklinio biudžeto būklės, ir tuo tikslu siekiama nustatyti išlaidų suvaržymus. Vis dėlto įstatyme dėmesys sutelkiamas į metinio biudžeto rengimą ir vykdymą ir juo pristatoma į ateitį orientuota vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistema, kurią reikia stiprinti. |
| --- | --- |

(5)

Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas yra skatinti makroekonominį stabilumą vykdant griežtesnę fiskalinę politiką. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, pasiekti vidutinės trukmės tikslą planuojama vieneriais metais vėliau, t. y. ne 2008 m., o 2009 m., nepaisant to, kad makroekonominis scenarijus iš esmės nepasikeitė. Tačiau taikant bendrą metodiką programoje pateiktai informacijai, galima daryti prielaidą, kad vidutinės trukmės tikslas galėtų būti pasiektas 2008 m. Programoje siekiama palaipsniui pagerinti nominalų bendrą valdžios sektoriaus balansą ir nuo 0,9 % BVP deficito 2007 m. pereiti prie 0,8 % pertekliaus 2010 m. Planuojama, kad struktūrinis balansas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, gerės nuo 1,25 % BVP deficito 2007 m. iki 1 % BVP pertekliaus 2010 m., o pagrindinės koregavimo pastangos nukeltos į laikotarpį po 2008 m. Planuojama, kad palyginti sparčiai augant ekonomikai koregavimas bus užtikrintas pajamų ir BVP santykiui padidėjus daugiau už išlaidų ir BVP santykį (atitinkamai 3,9 procentinio punkto ir 2,2 procentinio punkto). Numatoma, kad, nepaisant tolesnio tiesioginių mokesčių mažinimo, pajamos turėtų didėti dėl didesnių ES lėšų įplaukų, akcizų didinimo ir kur kas geresnio mokesčių surinkimo. Išlaidos didėja dėl daug didesnių socialinių išmokų ir didėjančių valstybės investicijų, — pastarosios daugiausia finansuojamos ES lėšomis. 2007 m. lapkričio mėn. priimtu Fiskalinės drausmės įstatymu siekiama tvirtai įsipareigoti laikytis fiskalinių apribojimų. Įstatyme, įsigaliojusiame nuo 2008 m. pradžios, nustatoma, kad valdžios sektoriaus finansai turėtų būti valdomi siekiant artimo subalansuotam arba perteklinio biudžeto būklės, ir tuo tikslu siekiama nustatyti išlaidų suvaržymus. Vis dėlto įstatyme dėmesys sutelkiamas į metinio biudžeto rengimą ir vykdymą ir juo pristatoma į ateitį orientuota vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistema, kurią reikia stiprinti.

| (6) | Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni nei numatyta programoje. Nepaisant to, kad programoje pateikiamos realaus ir nominalaus gamybos apimties augimo 2008 m. ir vėlesniais metais projekcijos yra ypač atsargios, numatomas pajamų padidėjimas yra nemažas: net jeigu makroekonominio augimo scenarijus būtų palankesnis, atrodo, pajamų projekcijos yra pernelyg optimistinės, atsižvelgiant į tolesnio mokesčių mažinimo, kai daroma geresnio mokesčių surinkimo prielaida, poveikį. Programoje nėra pakankamai išryškintas didelis nemokestinių pajamų ir BVP santykio padidėjimas, iš dalies susijęs su ES fondais, tuo tarpu tikėtini pagerinto mokesčių surinkimo rezultatai, atrodo, yra optimistiniai. Be to, gausios išlaidas didinančios priemonės, kartu su poreikiu stiprinti vidutinės trukmės valstybės finansų planavimo ir kontrolės sistemą, kelia pavojų, kad išlaidos ir toliau pranoks pirmiau nustatytas viršutines ribas. Jei ekonomikos augimo sulėtėjimas iš tiesų bus skaudus arba užsitęs, o dėl to greitai sumažės pajamų augimas, biudžetui kiltų didesnis spaudimas. |
| --- | --- |

(6)

Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni nei numatyta programoje. Nepaisant to, kad programoje pateikiamos realaus ir nominalaus gamybos apimties augimo 2008 m. ir vėlesniais metais projekcijos yra ypač atsargios, numatomas pajamų padidėjimas yra nemažas: net jeigu makroekonominio augimo scenarijus būtų palankesnis, atrodo, pajamų projekcijos yra pernelyg optimistinės, atsižvelgiant į tolesnio mokesčių mažinimo, kai daroma geresnio mokesčių surinkimo prielaida, poveikį. Programoje nėra pakankamai išryškintas didelis nemokestinių pajamų ir BVP santykio padidėjimas, iš dalies susijęs su ES fondais, tuo tarpu tikėtini pagerinto mokesčių surinkimo rezultatai, atrodo, yra optimistiniai. Be to, gausios išlaidas didinančios priemonės, kartu su poreikiu stiprinti vidutinės trukmės valstybės finansų planavimo ir kontrolės sistemą, kelia pavojų, kad išlaidos ir toliau pranoks pirmiau nustatytas viršutines ribas. Jei ekonomikos augimo sulėtėjimas iš tiesų bus skaudus arba užsitęs, o dėl to greitai sumažės pajamų augimas, biudžetui kiltų didesnis spaudimas.

| (7) | Įvertinus šiuos pavojus, programoje pateiktos biudžeto politikos kryptys yra nepakankamos, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2009 m., kaip numatyta programoje. Visų pirma dėl planuojamų pajamas mažinančių ir išlaidas didinančių priemonių 2008 m. struktūrinis balansas galėtų pablogėti, nors Lietuva, šiuo metu sparčiai augant jos ūkiui, turėtų siekti, kad struktūrinis balansas kasmet gerėtų daugiau už 0,5 % BVP ribinę vertę. Todėl, siekiant programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo, koregavimo tempą reikėtų paspartinti, ypač 2008 m., kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Kai pagal planą bus pasiektas vidutinės trukmės tikslas, programoje numatytos fiskalinės politikos kryptys atitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Tačiau atsižvelgiant į nuolatinį išorės ir vidaus spaudimą reikėtų vykdyti griežtesnę, nei šiuo metu suplanuota, fiskalinę politiką. |
| --- | --- |

(7)

Įvertinus šiuos pavojus, programoje pateiktos biudžeto politikos kryptys yra nepakankamos, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2009 m., kaip numatyta programoje. Visų pirma dėl planuojamų pajamas mažinančių ir išlaidas didinančių priemonių 2008 m. struktūrinis balansas galėtų pablogėti, nors Lietuva, šiuo metu sparčiai augant jos ūkiui, turėtų siekti, kad struktūrinis balansas kasmet gerėtų daugiau už 0,5 % BVP ribinę vertę. Todėl, siekiant programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo, koregavimo tempą reikėtų paspartinti, ypač 2008 m., kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Kai pagal planą bus pasiektas vidutinės trukmės tikslas, programoje numatytos fiskalinės politikos kryptys atitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Tačiau atsižvelgiant į nuolatinį išorės ir vidaus spaudimą reikėtų vykdyti griežtesnę, nei šiuo metu suplanuota, fiskalinę politiką.

| (8) | Valstybės finansų tvarumo rizika Lietuvoje yra nedidelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra mažesnis už ES vidurkį, nes dėl jau pradėtos vykdyti pensijų reformos pensijų išlaidos per ateinančius dešimtmečius didės nedaug. Esamas bendrosios skolos dydis labai mažas, o pradinė programoje nurodyta 2007 m. biudžeto būklė, kuri yra geresnė už pradinę būklę pagal ankstesnę programą, turėtų padėti apriboti ilgalaikio valstybės finansų tvarumo riziką. |
| --- | --- |

(8)

Valstybės finansų tvarumo rizika Lietuvoje yra nedidelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra mažesnis už ES vidurkį, nes dėl jau pradėtos vykdyti pensijų reformos pensijų išlaidos per ateinančius dešimtmečius didės nedaug. Esamas bendrosios skolos dydis labai mažas, o pradinė programoje nurodyta 2007 m. biudžeto būklė, kuri yra geresnė už pradinę būklę pagal ankstesnę programą, turėtų padėti apriboti ilgalaikio valstybės finansų tvarumo riziką.

| (9) | Konvergencijos programa iš dalies atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Konvergencijos programoje numatytos valstybės finansų priemonės dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Pažymėtina, kad abiejose programose aptariamos vykdomos pensijų, sveikatos priežiūros ir mokesčių reformos. Abiejose programose pateikta informacija apie tiesiogines biudžeto išlaidas, susijusias su sveikatos priežiūros ir švietimo reformomis, yra nepakankama, o konvergencijos programoje pateikiama išsamesnė informacija apie kitas reformų sritis. Tačiau nepateiktas nacionalinės reformų programos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

(9)

Konvergencijos programa iš dalies atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Konvergencijos programoje numatytos valstybės finansų priemonės dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Pažymėtina, kad abiejose programose aptariamos vykdomos pensijų, sveikatos priežiūros ir mokesčių reformos. Abiejose programose pateikta informacija apie tiesiogines biudžeto išlaidas, susijusias su sveikatos priežiūros ir švietimo reformomis, yra nepakankama, o konvergencijos programoje pateikiama išsamesnė informacija apie kitas reformų sritis. Tačiau nepateiktas nacionalinės reformų programos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Tačiau planuojamos fiskalinės politikos kryptys nepakankamos siekiant padidinti makroekonominį stabilumą ir sumažinti infliacinį spaudimą. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Tačiau planuojamos fiskalinės politikos kryptys nepakankamos siekiant padidinti makroekonominį stabilumą ir sumažinti infliacinį spaudimą.

| (11) | Pradėjusi dalyvauti VKM II, Lietuva prisiėmė įsipareigojimus, susijusius su fiskaline, finansų sektoriaus ir struktūrine politika. Siekdamos pažangos vykdant šiuos įsipareigojimus, valdžios institucijos nepakankamai sugriežtino fiskalinės politikos kryptis, ir, nors buvo imtasi priemonių pagerinti skolinimo kokybę, pastangos apriboti kreditų augimą buvo ribotos. Nepaisant pastaraisiais metais spartaus ūkio augimo, subalansuoto biudžeto Vyriausybė neįgyvendino, biudžeto tikslai buvo per mažo užmojo, o neplanuotai gautos pajamos daugiausia išleistos. Reikia stiprinti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto strategiją. Siekiant sumažinti kreditų augimą, buvo ir toliau taikomi dideli rezervų reikalavimai, nesusilpnėjo finansinė priežiūra, o privalomųjų rezervų bazė buvo išplėsta; tačiau tiesioginis poveikis buvo nedidelis. Vyriausybė žengė teisinga kryptimi 2007 m. kovo ir gruodžio mėn. paskelbdama antiinfliacines iniciatyvas, tačiau iki šiol konkrečių priemonių imtasi nedaug, todėl šių iniciatyvų poveikis infliacijai buvo ribotas. Struktūrinės reformos vykdomos, bet reikia papildomų pastangų švietimo, darbo rinkos sektoriuose ir siekiant pritraukti užsienio investicijų. |
| --- | --- |

(11)

Pradėjusi dalyvauti VKM II, Lietuva prisiėmė įsipareigojimus, susijusius su fiskaline, finansų sektoriaus ir struktūrine politika. Siekdamos pažangos vykdant šiuos įsipareigojimus, valdžios institucijos nepakankamai sugriežtino fiskalinės politikos kryptis, ir, nors buvo imtasi priemonių pagerinti skolinimo kokybę, pastangos apriboti kreditų augimą buvo ribotos. Nepaisant pastaraisiais metais spartaus ūkio augimo, subalansuoto biudžeto Vyriausybė neįgyvendino, biudžeto tikslai buvo per mažo užmojo, o neplanuotai gautos pajamos daugiausia išleistos. Reikia stiprinti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto strategiją. Siekiant sumažinti kreditų augimą, buvo ir toliau taikomi dideli rezervų reikalavimai, nesusilpnėjo finansinė priežiūra, o privalomųjų rezervų bazė buvo išplėsta; tačiau tiesioginis poveikis buvo nedidelis. Vyriausybė žengė teisinga kryptimi 2007 m. kovo ir gruodžio mėn. paskelbdama antiinfliacines iniciatyvas, tačiau iki šiol konkrečių priemonių imtasi nedaug, todėl šių iniciatyvų poveikis infliacijai buvo ribotas. Struktūrinės reformos vykdomos, bet reikia papildomų pastangų švietimo, darbo rinkos sektoriuose ir siekiant pritraukti užsienio investicijų.

| (12) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (6). |
| --- | --- |

(12)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (6).

Daroma bendra išvada, kad programoje siekiama Lietuvos makroekonominio disbalanso problemą išspręsti griežtinant fiskalinę politiką. Tačiau, atsižvelgiant į dabartinį spartų ūkio augimą, biudžeto tikslai yra nuosaikūs. Pagal programą koregavimas numatomas tik laikotarpio pabaigoje, taigi vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas tik 2009 m. Kyla pavojus, kad biudžeto tikslai nebus pasiekti, nes konsolidavimas nepakankamai paremtas numatytomis priemonėmis ir reikia stiprinti vidutinės trukmės sistemą. Pajamų projekcijos atrodo pernelyg optimistinės turint omenyje tolesnį planuojamą tiesioginių mokesčių mažinimą ir tai, kad daroma geresnio mokesčių surinkimo prielaida, o atsargus makroekonominis scenarijus jas kompensuotų tik iš dalies. Siekiant sustabdyti didėjantį infliacinį spaudimą, išlaikyti konkurencingumą ir pašalinti likusius darbo rinkos trikdžius — tai taip pat ypač svarbu siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi — reikia fiskalinę politiką sugriežtinti labiau, nei numatyta programoje, ir imtis papildomų struktūrinių politikos priemonių. Ilgalaikio valstybės finansų tvarumo rizika Lietuvoje ir toliau yra nedidelė.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir siekiant užtikrinti tvarią konvergenciją bei sklandų dalyvavimą VKM II, Lietuva raginama imtis veiksmų ekonomikos perkaitimo poveikiui sumažinti, t. y.:

| i) | siekti kur kas geresnių, nei numatyta programoje, 2008 ir vėlesnių metų biudžeto rodiklių, visų pirma ribojant išlaidų augimą, kaupiant neplanuotai gautas pajamas ir stiprinant privalomą vidutinės trukmės išlaidų viršutinių ribų pobūdį; |
| --- | --- |

i)

siekti kur kas geresnių, nei numatyta programoje, 2008 ir vėlesnių metų biudžeto rodiklių, visų pirma ribojant išlaidų augimą, kaupiant neplanuotai gautas pajamas ir stiprinant privalomą vidutinės trukmės išlaidų viršutinių ribų pobūdį;

| ii) | mažinti infliacijos poveikį, be kita ko, skatinant darbo užmokestį nustatyti atsižvelgiant į bendrą našumo augimą ir priimant struktūrines priemones darbo rinkos trikdžiams šalinti. |
| --- | --- |

ii)

mažinti infliacijos poveikį, be kita ko, skatinant darbo užmokestį nustatyti atsižvelgiant į bendrą našumo augimą ir priimant struktūrines priemones darbo rinkos trikdžiams šalinti.

Lietuva taip pat raginama tiksliau laikytis stabilumo ir konvergencijos programų pateikimo termino, nurodyto elgesio kodekse.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 7,7 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 7,7 | 8,5 | 7,5 | 6,3 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 3,8 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,8 | 5,6 | 6,5 | 5,2 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (7)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 1,7 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (8) | 1,0 | 1,0 | 0,4 | – 0,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | – 9,5 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 8,9 | – 12,5 | – 12,9 | – 13,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 6,6 | – 7,5 | – 7,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | – 0,6 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 0,6 | – 0,9 | – 1,4 | – 0,8 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 0,2 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 0,2 | 0,0 | – 0,5 | 0,2 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | – 1,0 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (9)

  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | – 1,0 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. KP | 18,2 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 18,2 | 17,7 | 17,2 | 16,1 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. gruodžio mėn. KP

7,7

9,8

5,3

4,5

5,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

7,7

8,5

7,5

6,3

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

7,8

6,3

5,3

4,5

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. gruodžio mėn. KP

3,8

5,8

6,5

5,1

3,6

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,8

5,6

6,5

5,2

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

3,9

4,7

3,4

3,1

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (7)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

1,7

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

2007 m. lapkričio mėn. COM (8)

1,0

1,0

0,4

– 0,6

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

2,4

1,6

0,1

– 1,9

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

– 9,5

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 8,9

– 12,5

– 12,9

– 13,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 6,6

– 7,5

– 7,0

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

– 0,6

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 0,6

– 0,9

– 1,4

– 0,8

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

0,2

– 0,1

0,3

0,9

1,4

2007 m. lapkričio mėn. COM

0,2

0,0

– 0,5

0,2

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 0,4

0,0

0,4

0,8

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (7)

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

– 1,0

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (9)

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

– 1,0

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. KP

18,2

17,6

17,2

15,0

14,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

18,2

17,7

17,2

16,1

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

18,4

19,2

19,0

17,7

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Atnaujinta programa pateikta 4 savaitėmis vėliau nei elgesio kodekse nustatytas galutinis terminas (gruodžio 1 d.).

(3)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(4)  Ši vienkartinė priemonė susijusi su 1995–2002 m. iš dalies neišmokėtų pensijų kompensavimu pagal Konstitucinio Teismo sprendimą; šią priemonę Vyriausybė patvirtino 2007 m. lapkričio mėnesį. Sprendimas dėl šios operacijos priimtas po to, kai jau buvo pateiktos Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozės, todėl 2007 m. rodiklio įverčio negalima lyginti su programoje pateiktu įverčiu.

(5)  OL C 71, 2007 3 28, p. 19.

(6)  Konkrečiai nepateikti atsargų ir srautų koregavimo smulkesnių komponentų duomenys, su poveikiu potencialiajam augimui susiję įverčiai ir tam tikri ilgalaikio tvarumo duomenys.

(7)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(8)  Remiantis numatomu 7,9 %, 8,4 %, 8,2 % ir 7,4 % augimo potencialu atitinkamai 2006–2009 m.

(9)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal naujausią programą yra 0,6 % BVP 2007 m. (didinančios deficitą). Sprendimas dėl šios operacijos priimtas po Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozių pateikimo, todėl šiose prognozėse į ją neatsižvelgta.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/24

---

TARYBOS NUOMONĖ

2008 m. kovo 4 d.

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Čekijos konvergencijos programos

(2008/C 74/06)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Čekijos konvergencijos programą, aprėpiančią 2007–2010 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Čekijos konvergencijos programą, aprėpiančią 2007–2010 m. laikotarpį.

| (2) | Šiuo metu Čekijos ekonomika sparčiai auga, bet numatoma, kad vidutinės trukmės laikotarpiu augimas lėtės. Pastaruoju metu smarkiai sumažėjusį nedarbą iš esmės galima paaiškinti ciklo veiksnių poveikiu. Darbo rinkoje vis dar esama struktūrinio nelankstumo, nes yra daug laisvų darbo vietų, kvalifikacijos paklausa neatitinka pasiūlos, o nedarbo lygis regionuose skiriasi – šias problemas reikės spręsti pasitelkus būsimą užimtumo politiką.
  2007 m. priimta stabilizavimo programa yra pirmas žingsnis tinkama linkme, nors tęsiant fiskalinį konsolidavimą bus būtina imtis papildomų priemonių. Pažymėtina, kad ilgalaikio valstybės finansų tvarumo rizika išlieka dėl visuomenės senėjimo ir valstybinių pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų dabartinės padėties. Gerai apgalvota pensijų reforma galėtų taip pat turėti teigiamą poveikį potencialiam augimui. Nepaisant gerų Čekijos pasiektų rezultatų, infliacinis spaudimas turėtų tapti intensyvesnis dėl didesnių netiesioginių mokesčių ir kylančių pagrindinių produktų kainų pasaulio rinkose. |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Čekijos ekonomika sparčiai auga, bet numatoma, kad vidutinės trukmės laikotarpiu augimas lėtės. Pastaruoju metu smarkiai sumažėjusį nedarbą iš esmės galima paaiškinti ciklo veiksnių poveikiu. Darbo rinkoje vis dar esama struktūrinio nelankstumo, nes yra daug laisvų darbo vietų, kvalifikacijos paklausa neatitinka pasiūlos, o nedarbo lygis regionuose skiriasi – šias problemas reikės spręsti pasitelkus būsimą užimtumo politiką.

2007 m. priimta stabilizavimo programa yra pirmas žingsnis tinkama linkme, nors tęsiant fiskalinį konsolidavimą bus būtina imtis papildomų priemonių. Pažymėtina, kad ilgalaikio valstybės finansų tvarumo rizika išlieka dėl visuomenės senėjimo ir valstybinių pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų dabartinės padėties. Gerai apgalvota pensijų reforma galėtų taip pat turėti teigiamą poveikį potencialiam augimui. Nepaisant gerų Čekijos pasiektų rezultatų, infliacinis spaudimas turėtų tapti intensyvesnis dėl didesnių netiesioginių mokesčių ir kylančių pagrindinių produktų kainų pasaulio rinkose.

| (3) | Konvergencijos programoje numatoma, kad 2007 m. BVP augimas bus maždaug 6 %, o likusiu programos laikotarpiu bus nuosaikesnis – maždaug 5 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2007 m. labai paspartėjęs privataus vartojimo augimas išliks stiprus dėl didėjančio darbo užmokesčio privačiajame sektoriuje ir didėjančio užimtumo, bet mažės dėl vyriausybės planuojamo fiskalinio konsolidavimo. Tiek konvergencijos programoje, tiek Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatoma, kad dėl didesnių netiesioginių mokesčių ir kylančių pagrindinių produktų kainų infliacija 2008 m. labai padidės, ir tai gali turėti neigiamos įtakos nominaliajai konvergencijai. |
| --- | --- |

(3)

Konvergencijos programoje numatoma, kad 2007 m. BVP augimas bus maždaug 6 %, o likusiu programos laikotarpiu bus nuosaikesnis – maždaug 5 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2007 m. labai paspartėjęs privataus vartojimo augimas išliks stiprus dėl didėjančio darbo užmokesčio privačiajame sektoriuje ir didėjančio užimtumo, bet mažės dėl vyriausybės planuojamo fiskalinio konsolidavimo. Tiek konvergencijos programoje, tiek Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatoma, kad dėl didesnių netiesioginių mokesčių ir kylančių pagrindinių produktų kainų infliacija 2008 m. labai padidės, ir tai gali turėti neigiamos įtakos nominaliajai konvergencijai.

| (4) | Komisijos tarnybų rudens prognozėje ir konvergencijos programoje 2007 m. pateikiamas 3,4 % BVP valdžios sektoriaus deficito įvertis, kuris yra 0,6 procentinio punkto mažesnis už ankstesnėje atnaujintoje programoje užsibrėžtą pasiekti deficito dydį. Tačiau naujausia informacija apie biudžeto vykdymą rodo, kad 2007 m. rezultatas galėtų būti gerokai geresnis nei numatyta šioje programoje – sprendžiant iš šios informacijos, valdžios sektoriaus deficitas 2007 m. galėtų būti apie 2 % BVP. Numatomą prastesnį fiskalinį rezultatą iš esmės nulėmė 2006 m. didesnio nei prognozuota ankstesnėje konvergencijos programoje pajamų ir BVP santykio bazės efektas, taip pat kai kurių išlaidų apribojimas 2007 m. bei dinamiškas pajamų augimas dėl spartesnio nei planuota nominaliojo BVP augimo. 2007 m. mažesnis deficitas, palyginti su 2006 m. biudžeto rezultatais, atitinka 2007 m. liepos 10 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos (3) pateiktą raginimą vengti biudžeto būklės pablogėjimo 2007 m. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų rudens prognozėje ir konvergencijos programoje 2007 m. pateikiamas 3,4 % BVP valdžios sektoriaus deficito įvertis, kuris yra 0,6 procentinio punkto mažesnis už ankstesnėje atnaujintoje programoje užsibrėžtą pasiekti deficito dydį. Tačiau naujausia informacija apie biudžeto vykdymą rodo, kad 2007 m. rezultatas galėtų būti gerokai geresnis nei numatyta šioje programoje – sprendžiant iš šios informacijos, valdžios sektoriaus deficitas 2007 m. galėtų būti apie 2 % BVP. Numatomą prastesnį fiskalinį rezultatą iš esmės nulėmė 2006 m. didesnio nei prognozuota ankstesnėje konvergencijos programoje pajamų ir BVP santykio bazės efektas, taip pat kai kurių išlaidų apribojimas 2007 m. bei dinamiškas pajamų augimas dėl spartesnio nei planuota nominaliojo BVP augimo. 2007 m. mažesnis deficitas, palyginti su 2006 m. biudžeto rezultatais, atitinka 2007 m. liepos 10 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos (3) pateiktą raginimą vengti biudžeto būklės pablogėjimo 2007 m.

| (5) | Pagrindinis programoje pateiktos biudžeto strategijos tikslas – 2008 m. ištaisyti perviršinį deficitą, o vėliau tęsti konsolidavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo –1 % BVP struktūrinio deficito – 2012 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 3,4 % BVP 2007 m. iki 2,9 % BVP 2008 m., iki 2,6 % BVP 2009 m. ir iki 2,3 % BVP 2010 m. Pirminis deficitas keisis panašiai – mažės nuo 2,3 % BVP 2007 m. iki 1,1 % BVP 2010 m. Konsolidavimas iš esmės bus siejamas su išlaidomis. Pažymėtina, kad sumažėjęs išlaidų ir BVP santykis ne tik atsvers numatomą pajamų ir BVP santykio sumažėjimą (iš dalies nulemtą 2008 m. įvestu fiksuoto dydžio mokesčiu), bet ir jį viršys. Išlaidų ir BVP santykis mažės santykinai daugelyje sričių, bet labiausiai bus susietas su socialinėmis išmokomis. Viešosios investicijos bus vienintelė išlaidų kategorija, kurią planuojama didinti, palyginti su visu BVP. Atsižvelgiant į geresnius nei planuota rezultatus 2006 m., nustatyti platesnio užmojo nei ankstesnėje konvergencijos programoje valstybės finansų tikslai. Naujausias sumažintas valdžios sektoriaus deficito įvertis 2007 m. reiškia, kad tuos tikslus pasiekti neturėtų būti sunku. |
| --- | --- |

(5)

Pagrindinis programoje pateiktos biudžeto strategijos tikslas – 2008 m. ištaisyti perviršinį deficitą, o vėliau tęsti konsolidavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo –1 % BVP struktūrinio deficito – 2012 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 3,4 % BVP 2007 m. iki 2,9 % BVP 2008 m., iki 2,6 % BVP 2009 m. ir iki 2,3 % BVP 2010 m. Pirminis deficitas keisis panašiai – mažės nuo 2,3 % BVP 2007 m. iki 1,1 % BVP 2010 m. Konsolidavimas iš esmės bus siejamas su išlaidomis. Pažymėtina, kad sumažėjęs išlaidų ir BVP santykis ne tik atsvers numatomą pajamų ir BVP santykio sumažėjimą (iš dalies nulemtą 2008 m. įvestu fiksuoto dydžio mokesčiu), bet ir jį viršys. Išlaidų ir BVP santykis mažės santykinai daugelyje sričių, bet labiausiai bus susietas su socialinėmis išmokomis. Viešosios investicijos bus vienintelė išlaidų kategorija, kurią planuojama didinti, palyginti su visu BVP. Atsižvelgiant į geresnius nei planuota rezultatus 2006 m., nustatyti platesnio užmojo nei ankstesnėje konvergencijos programoje valstybės finansų tikslai. Naujausias sumažintas valdžios sektoriaus deficito įvertis 2007 m. reiškia, kad tuos tikslus pasiekti neturėtų būti sunku.

| (6) | 2008 m. rezultatas galėtų būti geresnis nei planuota, o biudžeto rezultatų nuo 2009 m. rizikos balansas yra neutralus. Viena vertus, patirtis rodo, kad Čekija pasiekdavo mažesnį nei planuota deficitą, o naujausias 2007 m. įvertis yra žymiai geresnis už programoje numatytą įvertį ir gali sudaryti palankų bazės efektą išlaidoms nuo 2008 m. Nors mokesčių srityje esama daug pokyčių, kurie sudaro sunkumų prognozuojant, programoje pateikti mokesčių įverčiai atrodo atsargūs. Kita vertus, norint atlikti konsolidavimą taip, kaip užsibrėžta, reikia labai riboti išlaidas, be kita ko, riboti viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio augimą ir mažinti tų darbuotojų skaičių, nes ankstesniais metais išlaidų viršutinės ribos buvo viršytos. Be to, nėra nurodyta, kokių tolesnio konsolidavimo priemonių bus imamasi po 2008 m. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. rezultatas galėtų būti geresnis nei planuota, o biudžeto rezultatų nuo 2009 m. rizikos balansas yra neutralus. Viena vertus, patirtis rodo, kad Čekija pasiekdavo mažesnį nei planuota deficitą, o naujausias 2007 m. įvertis yra žymiai geresnis už programoje numatytą įvertį ir gali sudaryti palankų bazės efektą išlaidoms nuo 2008 m. Nors mokesčių srityje esama daug pokyčių, kurie sudaro sunkumų prognozuojant, programoje pateikti mokesčių įverčiai atrodo atsargūs. Kita vertus, norint atlikti konsolidavimą taip, kaip užsibrėžta, reikia labai riboti išlaidas, be kita ko, riboti viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio augimą ir mažinti tų darbuotojų skaičių, nes ankstesniais metais išlaidų viršutinės ribos buvo viršytos. Be to, nėra nurodyta, kokių tolesnio konsolidavimo priemonių bus imamasi po 2008 m.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą ir į geresnius nei planuota rezultatus 2007 m. atrodo, kad programoje nustatytos biudžeto politikos kryptys atitinka perviršinio deficito tvaraus ištaisymo iki 2008 m. tikslą, kaip rekomendavo Taryba. Šį tikslą pasiekti įmanoma, jei išlaidos bus toliau ribojamos ir bus atidžiai kontroliuojamas stabilizavimo programoje nurodytų mokesčių reformų fiskalinis poveikis. Tačiau programos laikotarpiu, ko gero, nebus užtikrinta pakankama patikimumo riba, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba. Vėlesniais metais, jau ištaisius perviršinį deficitą, turėtų būti paspartintas programoje numatomas koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo ir jį reikėtų paremti kitomis priemonėmis, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Pažymėtina, kad nors Čekijos ekonomika sparčiai augo, programoje nurodytas 2010 m. tikslas reiškia, jog 2011–2012 m. reikės dėti daug koregavimo pastangų tam, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2012 m. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą ir į geresnius nei planuota rezultatus 2007 m. atrodo, kad programoje nustatytos biudžeto politikos kryptys atitinka perviršinio deficito tvaraus ištaisymo iki 2008 m. tikslą, kaip rekomendavo Taryba. Šį tikslą pasiekti įmanoma, jei išlaidos bus toliau ribojamos ir bus atidžiai kontroliuojamas stabilizavimo programoje nurodytų mokesčių reformų fiskalinis poveikis. Tačiau programos laikotarpiu, ko gero, nebus užtikrinta pakankama patikimumo riba, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba. Vėlesniais metais, jau ištaisius perviršinį deficitą, turėtų būti paspartintas programoje numatomas koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo ir jį reikėtų paremti kitomis priemonėmis, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Pažymėtina, kad nors Čekijos ekonomika sparčiai augo, programoje nurodytas 2010 m. tikslas reiškia, jog 2011–2012 m. reikės dėti daug koregavimo pastangų tam, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2012 m.

| (8) | Valstybės finansų tvarumo rizika Čekijoje yra didelė. Programoje nurodyta pradinė biudžeto būklė nepakankamai gera, kad būtų stabilizuotas skolos santykis ilgalaikiu laikotarpiu. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui gerokai viršija ES vidurkį, pirmiausia dėl labai padidėjusių pensijų išlaidų, palyginti su visu BVP, taip pat dėl žymiai išaugusių sveikatos priežiūros išlaidų. Struktūrinių reformos priemonių, ypač pensijų ir sveikatos priežiūros srityje, kuriomis būtų siekiama sustabdyti labai didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, įgyvendinimas padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumo riziką. Žengti pirmi žingsniai sveikatos priežiūros reformos srityje, tačiau vykdant pensijų sistemos reformą nesilaikoma galutinio tvarkaraščio. |
| --- | --- |

(8)

Valstybės finansų tvarumo rizika Čekijoje yra didelė. Programoje nurodyta pradinė biudžeto būklė nepakankamai gera, kad būtų stabilizuotas skolos santykis ilgalaikiu laikotarpiu. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui gerokai viršija ES vidurkį, pirmiausia dėl labai padidėjusių pensijų išlaidų, palyginti su visu BVP, taip pat dėl žymiai išaugusių sveikatos priežiūros išlaidų. Struktūrinių reformos priemonių, ypač pensijų ir sveikatos priežiūros srityje, kuriomis būtų siekiama sustabdyti labai didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, įgyvendinimas padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumo riziką. Žengti pirmi žingsniai sveikatos priežiūros reformos srityje, tačiau vykdant pensijų sistemos reformą nesilaikoma galutinio tvarkaraščio.

| (9) | Konvergencijos programa tik iš dalies atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Nacionalinėje reformų programoje nurodyti kai kurie veiksmai, kurių imtasi siekiant pagerinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą, padidinti švietimo ir mokslinių tyrimų kokybę ir aprėptį bei sustiprinti paskatas įsidarbinti. Nors konvergencijos programoje nepateikta sistemingos informacijos apie tiesiogines biudžeto išlaidas, susijusias su nacionalinėje reformų programoje numatytomis pagrindinėmis reformomis, programoje pateiktose biudžeto projekcijose atsižvelgiama į nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje nurodytų reformų poveikį valstybės finansams. |
| --- | --- |

(9)

Konvergencijos programa tik iš dalies atitinka nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitą. Nacionalinėje reformų programoje nurodyti kai kurie veiksmai, kurių imtasi siekiant pagerinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą, padidinti švietimo ir mokslinių tyrimų kokybę ir aprėptį bei sustiprinti paskatas įsidarbinti. Nors konvergencijos programoje nepateikta sistemingos informacijos apie tiesiogines biudžeto išlaidas, susijusias su nacionalinėje reformų programoje numatytomis pagrindinėmis reformomis, programoje pateiktose biudžeto projekcijose atsižvelgiama į nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje nurodytų reformų poveikį valstybės finansams.

| (10) | Turint omenyje nedidelę pažangą vykdant pensijų ir sveikatos priežiūros reformą, programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires biudžeto politikos srityje, įtrauktas į integruotas gaires ir pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

(10)

Turint omenyje nedidelę pažangą vykdant pensijų ir sveikatos priežiūros reformą, programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires biudžeto politikos srityje, įtrauktas į integruotas gaires ir pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją.

| (11) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi duomenys ir daugelis neprivalomų duomenų (4). |
| --- | --- |

(11)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi duomenys ir daugelis neprivalomų duomenų (4).

Daroma bendra išvada, kad programa atitinka siekį ištaisyti perviršinį deficitą 2008 m., jeigu toliau bus ribojamos išlaidos ir bus atidžiai kontroliuojamas stabilizavimo programoje nurodytų mokestinių priemonių fiskalinis poveikis. Dėl palankios makroekonominės perspektyvos ir galimų geresnių nei planuota programoje 2007 m. biudžeto rezultatų galėtų atsirasti puiki galimybė 2008 m. sumažinti deficitą iki kur kas žemesnės nei 3 % BVP pamatinė vertė ribos, o vėliau atlikti platesnio užmojo nei užsibrėžta fiskalinį konsolidavimą. Pagrindinė rizika siejama su viešojo sektoriaus darbuotojų skaičiaus sumažinimu ir su tuo, kad nėra išvardytos tolesnio konsolidavimo priemonės po 2008 m. Nepaisant pradinių veiksmų vykdant sveikatos priežiūros reformą, valstybės finansų tvarumo rizika Čekijoje yra didelė.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir į 2007 m. spalio 10 d. rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį bei į būtinybę užtikrinti ilgalaikę konvergenciją, Čekija raginama:

| i) | pasinaudoti galimais geresniais nei tikėtasi 2007 m. biudžeto rezultatais, kad toliau ribojant išlaidas 2008 m. deficitas būtų sumažintas iki kur kas žemesnės nei 3 % BVP pamatinė vertė ribos; |
| --- | --- |

i)

pasinaudoti galimais geresniais nei tikėtasi 2007 m. biudžeto rezultatais, kad toliau ribojant išlaidas 2008 m. deficitas būtų sumažintas iki kur kas žemesnės nei 3 % BVP pamatinė vertė ribos;

| ii) | pasinaudoti sparčiu ekonomikos augimu didinant koregavimo tempą, kad kuo greičiau būtų užtikrinta patikimumo riba, neleidžianti viršyti pamatinės vertės, ir sparčiau būtų siekiama. vidutinės trukmės tikslo; |
| --- | --- |

ii)

pasinaudoti sparčiu ekonomikos augimu didinant koregavimo tempą, kad kuo greičiau būtų užtikrinta patikimumo riba, neleidžianti viršyti pamatinės vertės, ir sparčiau būtų siekiama. vidutinės trukmės tikslo;

| iii) | atsižvelgiant į numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, įgyvendinant reikiamas pensijų ir sveikatos priežiūros reformas. |
| --- | --- |

iii)

atsižvelgiant į numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, įgyvendinant reikiamas pensijų ir sveikatos priežiūros reformas.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 6,4 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 6,4 | 5,8 | 5,0 | 4,9 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. KP | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 2,1 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,1 | 3,0 | 3,8 | 3,2 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. KP | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 0,9 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM (6) | 1,1 | 2,1 | 2,1 | 1,4 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. KP | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 2,7 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,9 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. KP | – 2,8 | – 1,4 | 0,2 | 1,1 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 2,9 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,9 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,7 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. KP | – 3,5 | – 4,0 | – 3,5 | – 3,2 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 1,8 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 1,8 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,7 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. KP | – 2,4 | – 2,6 | – 2,0 | – 1,6 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 3,3 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. KP | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 3,1 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. KP | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | nėra duomenų |
| Bendroji valstybės skola
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. KP | 30,1 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 30,1 | 30,2 | 30,3 | 30,5 | nėra duomenų |
| 2007 m. kovo mėn. KP | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. lapkričio mėn. KP

6,4

5,9

5,0

5,1

5,3

2007 m. lapkričio mėn. COM

6,4

5,8

5,0

4,9

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. KP

6,0

4,9

4,8

4,8

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. lapkričio mėn. KP

2,1

2,4

3,9

2,3

2,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,1

3,0

3,8

3,2

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. KP

2,4

2,6

2,5

2,5

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

0,9

1,8

1,4

0,7

0,5

2007 m. lapkričio mėn. COM (6)

1,1

2,1

2,1

1,4

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. KP

0,9

1,1

1,0

1,0

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 2,7

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,9

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. KP

– 2,8

– 1,4

0,2

1,1

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 2,9

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,9

– 3,4

– 2,8

– 2,7

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. KP

– 3,5

– 4,0

– 3,5

– 3,2

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 1,8

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 1,8

– 2,3

– 1,8

– 1,7

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. KP

– 2,4

– 2,6

– 2,0

– 1,6

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 3,3

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. KP

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 3,1

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. KP

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

nėra duomenų

Bendroji valstybės skola

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. KP

30,1

30,4

30,3

30,2

30,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

30,1

30,2

30,3

30,5

nėra duomenų

2007 m. kovo mėn. KP

30,6

30,5

31,3

32,2

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste minėtus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozę ir Komisijos atliktą 2007 m. liepos mėn. nacionalinės reformų programos vertinimą.

(3)  OL C 204, 2007 9 1, p. 1.

(4)  Nepateikti duomenys, susiję su 2010 m. valstybės išlaidomis, sugrupuotomis pagal funkcijas.

(5)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis augimo potencialo apskaičiavimais: 4,5 %, 4,7 %, 5,0 % ir 5,6 % atitinkamai 2006–2009 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. 2007 m. lapkričio mėn. konvergencijos programoje nurodytos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra -0,2 % BVP 2006 m. (didinančios deficitą). Komisijos tarnybų rudens prognozėje vienkartinių priemonių nenurodyta.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/28

---

TARYBOS NUOMONĖ

2008 m. kovo 4 d.

dėl 2007–2010 m. Maltos stabilumo programos

(2008/C 74/07)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo pirmąją Maltos stabilumo programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo pirmąją Maltos stabilumo programą, kuri apima 2007–2010 m. laikotarpį.

| (2) | 2008 m. sausio 1 d. Malta prisijungė prie euro zonos, o šalies BVP didėja nuo 2004 m. 2000 m. pradžioje ekonominiai rodikliai buvo blogi iš dalies dėl išorės veiksnių, kurie ypač stipriai veikia Maltą, nes jos ekonomika yra nedidelė ir atvira bei priklauso nuo tokių nestabilių sektorių kaip turizmas ir elektronikos pramonė.
  BVP auga lėtai taip pat dėl vidaus struktūrinių trūkumų. 2001–2003 m. produktyvumas kasmet vidutiniškai mažėjo 1 %. Be to, labai išaugus darbo užmokesčiui, smarkiai padidėjo vieneto darbo sąnaudos, dėl to sumažėjo konkurencingumas tarptautiniu mastu. Nuo 2004 m. ekonominiai rezultatai pradėjo gerėti pirmiausia dėl palankių ciklinių sąlygų, tačiau taip pat dėl darbo užmokesčio augimo ribojimo ir dėl pradėjusio didėti produktyvumo. Fiskaliniu požiūriu prie euro zonos prisijungta po esminio konsolidavimo laikotarpio (skola, palyginti su visu BVP, mažėja nuo 2005 m.) ir pasiekus mažesnių infliacijos rodiklių. Šiomis naujomis sąlygomis, kai atsirado daugiau laisvės fiskalinei politikai įgyvendinti, toliau konsoliduojant biudžetą ir vykdant išlaidų, būtent sparčiai augančių sveikatos priežiūros srities išlaidų, reformas Maltai kyla uždavinys prisiderinti prie asimetrinių trikdžių. Be to, įgyvendinus šias išlaidų reformas padidėtų ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ir būtų galima perskirstyti išlaidas skiriant jas augimą skatinančioms sritims ir taip padedant didinti produktyvumą. Didesnis produktyvumas ir kartu toliau ribojamas darbo užmokesčio augimas paskatintų konkurencingumą — tai dar vienas Maltos ekonomikai kylantis uždavinys, ypač atsižvelgiant į tai, kad Malta jau euro zonoje. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. sausio 1 d. Malta prisijungė prie euro zonos, o šalies BVP didėja nuo 2004 m. 2000 m. pradžioje ekonominiai rodikliai buvo blogi iš dalies dėl išorės veiksnių, kurie ypač stipriai veikia Maltą, nes jos ekonomika yra nedidelė ir atvira bei priklauso nuo tokių nestabilių sektorių kaip turizmas ir elektronikos pramonė.

BVP auga lėtai taip pat dėl vidaus struktūrinių trūkumų. 2001–2003 m. produktyvumas kasmet vidutiniškai mažėjo 1 %. Be to, labai išaugus darbo užmokesčiui, smarkiai padidėjo vieneto darbo sąnaudos, dėl to sumažėjo konkurencingumas tarptautiniu mastu. Nuo 2004 m. ekonominiai rezultatai pradėjo gerėti pirmiausia dėl palankių ciklinių sąlygų, tačiau taip pat dėl darbo užmokesčio augimo ribojimo ir dėl pradėjusio didėti produktyvumo. Fiskaliniu požiūriu prie euro zonos prisijungta po esminio konsolidavimo laikotarpio (skola, palyginti su visu BVP, mažėja nuo 2005 m.) ir pasiekus mažesnių infliacijos rodiklių. Šiomis naujomis sąlygomis, kai atsirado daugiau laisvės fiskalinei politikai įgyvendinti, toliau konsoliduojant biudžetą ir vykdant išlaidų, būtent sparčiai augančių sveikatos priežiūros srities išlaidų, reformas Maltai kyla uždavinys prisiderinti prie asimetrinių trikdžių. Be to, įgyvendinus šias išlaidų reformas padidėtų ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ir būtų galima perskirstyti išlaidas skiriant jas augimą skatinančioms sritims ir taip padedant didinti produktyvumą. Didesnis produktyvumas ir kartu toliau ribojamas darbo užmokesčio augimas paskatintų konkurencingumą — tai dar vienas Maltos ekonomikai kylantis uždavinys, ypač atsižvelgiant į tai, kad Malta jau euro zonoje.

| (3) | Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realusis BVP 2007 m. augs 3,5 %, 2008 m. augimas sulėtės, o vėliau pagreitės ir programos pabaigoje pasieks 3,4 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus pagrįstas patikimomis 2007 m. augimo prielaidomis. 2008–2010 m. BVP augimo projekcijos yra palankios, daugiausia dėl vėlesniais programos metais numatytos didelės grynojo eksporto įtakos. Programoje numatytas prekybos prekėmis ir paslaugomis balanso pagerėjimas 3,3 procentiniais punktais BVP iki 2010 m. vertinamas optimistiškai.
  Programoje pateikta infliacijos projekcijos yra realios ir atitinka Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę. Tačiau viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokestis gali papildomai didėti, dėl to bendras darbo užmokesčio lygis didės kur kas daugiau nei padidės produktyvumas, ir Maltos konkurencingumo pokyčiai gali būti ne tokie palankūs, kaip planuojama stabilumo programoje. |
| --- | --- |

(3)

Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realusis BVP 2007 m. augs 3,5 %, 2008 m. augimas sulėtės, o vėliau pagreitės ir programos pabaigoje pasieks 3,4 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus pagrįstas patikimomis 2007 m. augimo prielaidomis. 2008–2010 m. BVP augimo projekcijos yra palankios, daugiausia dėl vėlesniais programos metais numatytos didelės grynojo eksporto įtakos. Programoje numatytas prekybos prekėmis ir paslaugomis balanso pagerėjimas 3,3 procentiniais punktais BVP iki 2010 m. vertinamas optimistiškai.

Programoje pateikta infliacijos projekcijos yra realios ir atitinka Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę. Tačiau viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokestis gali papildomai didėti, dėl to bendras darbo užmokesčio lygis didės kur kas daugiau nei padidės produktyvumas, ir Maltos konkurencingumo pokyčiai gali būti ne tokie palankūs, kaip planuojama stabilumo programoje.

| (4) | Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto deficitas bus 1,8 % BVP, o stabilumo programoje – 1,6 %, palyginti su 2,3 % BVP deficitu, kurio siekta pagal ankstesnę atnaujintą konvergencijos programą. Tačiau atmetus vienkartinius sandorius (kurie daugiausia susiję su žemės pardavimu ir tradiciškai registruojami kaip neigiamos išlaidos), 2007 m. deficito rezultatas iš esmės atitinka 2006 m. konvergencijos programos tikslą, nepaisant palankaus 2006 m. bazės poveikio. Pajamos, palyginti su visu BVP, daug mažesnės nei tikėtasi visų pirma dėl prastesnio nei numatyta ES lėšų panaudojimo. Todėl 2007 m. išlaidų santykis taip pat mažesnis nei planuota 2006 m. konvergencijos programoje. Kadangi 2007 m. struktūrinis koregavimas dabar yra mažesnis nei 0,5 procentinio punkto BVP, palyginti su maždaug 1 procentiniu punktu, numatytu paskutinėje atnaujintoje konvergencijos programoje, biudžeto vykdymas neatitinka 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos (3) pateikto raginimo „daryti tinkamą pažangą siekiant programoje nustatyto vidutinės trukmės tikslo“. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2007 m. valdžios sektoriaus biudžeto deficitas bus 1,8 % BVP, o stabilumo programoje – 1,6 %, palyginti su 2,3 % BVP deficitu, kurio siekta pagal ankstesnę atnaujintą konvergencijos programą. Tačiau atmetus vienkartinius sandorius (kurie daugiausia susiję su žemės pardavimu ir tradiciškai registruojami kaip neigiamos išlaidos), 2007 m. deficito rezultatas iš esmės atitinka 2006 m. konvergencijos programos tikslą, nepaisant palankaus 2006 m. bazės poveikio. Pajamos, palyginti su visu BVP, daug mažesnės nei tikėtasi visų pirma dėl prastesnio nei numatyta ES lėšų panaudojimo. Todėl 2007 m. išlaidų santykis taip pat mažesnis nei planuota 2006 m. konvergencijos programoje. Kadangi 2007 m. struktūrinis koregavimas dabar yra mažesnis nei 0,5 procentinio punkto BVP, palyginti su maždaug 1 procentiniu punktu, numatytu paskutinėje atnaujintoje konvergencijos programoje, biudžeto vykdymas neatitinka 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos (3) pateikto raginimo „daryti tinkamą pažangą siekiant programoje nustatyto vidutinės trukmės tikslo“.

| (5) | Kaip ir paskutinėje atnaujintoje konvergencijos programoje, stabilumo programoje numatytas pagrindinis biudžeto uždavinys – programos laikotarpiu toliau vykdyti fiskalinį konsolidavimą kartu iki 2010 m. pasiekiant svarbų vidutinės trukmės tikslą, kuris yra struktūriniu požiūriu subalansuota biudžeto būklė (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones). Numatoma, kad bendras valdžios sektoriaus balansas gerės – nuo deficito nuo 1,6 % 2007 m. iki 0,9 % BVP pertekliaus 2010 m. Numatoma, kad dėl prognozuojamo palūkanų naštos sumažėjimo pirminis perteklius iki 2010 m. turėtų pasiekti 3,8 % BVP. Prognozuojama, kad struktūriniu požiūriu subalansuota būklė 2007–2010 m. pagerės 2 procentiniais punktais BVP. Nominalusis koregavimas turi būti atliktas sumažėjus pirminiam išlaidų santykiui daugiau kaip 3,5 procentinio punkto BVP – tai visiškai kompensuos 1,5 procentinio punkto BVP pajamų santykio sumažėjimą. Vienkartinėmis deficitą mažinančiomis priemonėms bus naudojamasi mažiau nei anksčiau. Išlaidų ribojimo priemonės gana visapusiškos ypatingą dėmesį skiriant kompensacijoms, skirtoms darbuotojams. Vėlesniais programos metais didelis netiesioginių mokesčių, palyginti su visu BVP, sumažėjimas programoje nepaaiškintas, kartu daroma prielaida, kad 2008 m. gyventojų pajamų mokesčio reformos sistemos pokyčiai bus visiškai kompensuoti didesnėmis pajamomis iš kitų tiesioginių mokesčių. Iš esmės nepasikeitus makroekonominiam scenarijui, stabilumo programoje numatyti 2008 ir 2009 m. biudžeto tikslai yra maždaug 0,25 procentinio punkto BVP mažesni nei 2006 m. atnaujintoje programoje – tai rodo, kad 2008 m. koregavimas bus mažesnis. Numatoma, kad bendroji valdžios sektoriaus skola, kuri 2007 m. turėjo sumažėti iki maždaug 63 % BVP, bet vis dar viršija Sutartyje numatytą 60 % BVP pamatinę vertę; programos laikotarpiu toliau mažės beveik 10 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(5)

Kaip ir paskutinėje atnaujintoje konvergencijos programoje, stabilumo programoje numatytas pagrindinis biudžeto uždavinys – programos laikotarpiu toliau vykdyti fiskalinį konsolidavimą kartu iki 2010 m. pasiekiant svarbų vidutinės trukmės tikslą, kuris yra struktūriniu požiūriu subalansuota biudžeto būklė (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones). Numatoma, kad bendras valdžios sektoriaus balansas gerės – nuo deficito nuo 1,6 % 2007 m. iki 0,9 % BVP pertekliaus 2010 m. Numatoma, kad dėl prognozuojamo palūkanų naštos sumažėjimo pirminis perteklius iki 2010 m. turėtų pasiekti 3,8 % BVP. Prognozuojama, kad struktūriniu požiūriu subalansuota būklė 2007–2010 m. pagerės 2 procentiniais punktais BVP. Nominalusis koregavimas turi būti atliktas sumažėjus pirminiam išlaidų santykiui daugiau kaip 3,5 procentinio punkto BVP – tai visiškai kompensuos 1,5 procentinio punkto BVP pajamų santykio sumažėjimą. Vienkartinėmis deficitą mažinančiomis priemonėms bus naudojamasi mažiau nei anksčiau. Išlaidų ribojimo priemonės gana visapusiškos ypatingą dėmesį skiriant kompensacijoms, skirtoms darbuotojams. Vėlesniais programos metais didelis netiesioginių mokesčių, palyginti su visu BVP, sumažėjimas programoje nepaaiškintas, kartu daroma prielaida, kad 2008 m. gyventojų pajamų mokesčio reformos sistemos pokyčiai bus visiškai kompensuoti didesnėmis pajamomis iš kitų tiesioginių mokesčių. Iš esmės nepasikeitus makroekonominiam scenarijui, stabilumo programoje numatyti 2008 ir 2009 m. biudžeto tikslai yra maždaug 0,25 procentinio punkto BVP mažesni nei 2006 m. atnaujintoje programoje – tai rodo, kad 2008 m. koregavimas bus mažesnis. Numatoma, kad bendroji valdžios sektoriaus skola, kuri 2007 m. turėjo sumažėti iki maždaug 63 % BVP, bet vis dar viršija Sutartyje numatytą 60 % BVP pamatinę vertę; programos laikotarpiu toliau mažės beveik 10 procentinių punktų.

| (6) | Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni nei numatyta programoje. Yra rizikinga daryti prielaidą, kad 2008 m. fizinių asmenų pajamų mokesčio sistemos pokyčius atsvers kitos, paprastai nestabilios pajamų rūšys, pvz., kapitalo prieaugio mokestis ir pelno mokesčiai. Be to, išlaidos gali padidėti daugiau nei planuojama, pavyzdžiui, dėl sprendimo subsidijuoti komunalinių paslaugų kainas netaikant kompensacinių priemonių.
  Be to, labai padidinus sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų darbo užmokestį, to paties gali pradėti reikalauti ir kiti viešojo sektoriaus atstovai. 2009 ir 2010 m. rezultatai galėtų būti prastesni, nei numatyta, dėl palankaus makroekonominio scenarijaus, kuriuo grindžiamos programos projekcijos (nors tų metų mokesčių prognozės ir yra atsargios, nes daroma prielaida, kad nenumatoma savo nuožiūra mažinti mokesčius), ir dėl informacijos apie konsolidavimo procesą skatinančias priemones trūkumo, ypač apie numatytas tolesnes visų viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų ribojimo priemones. Atsižvelgiant į šias grėsmes biudžeto tikslams, tikėtina, kad skolos santykis keisis mažiau palankia linkme nei prognozuojama programoje, ypač po 2008 m. Teigiamas aspektas yra tas, kad galutinis išlaidų ir BVP santykis pastaraisiais metais buvo nuolat mažesnis nei planuota tolesnėse programose. Be to, Maltai anksčiau gerai sekėsi įgyvendinti tikslus, susijusius su valdžios sektoriaus biudžeto deficitu, nes rezultatai paprastai buvo geresni nei numatyta. |
| --- | --- |

(6)

Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni nei numatyta programoje. Yra rizikinga daryti prielaidą, kad 2008 m. fizinių asmenų pajamų mokesčio sistemos pokyčius atsvers kitos, paprastai nestabilios pajamų rūšys, pvz., kapitalo prieaugio mokestis ir pelno mokesčiai. Be to, išlaidos gali padidėti daugiau nei planuojama, pavyzdžiui, dėl sprendimo subsidijuoti komunalinių paslaugų kainas netaikant kompensacinių priemonių.

Be to, labai padidinus sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų darbo užmokestį, to paties gali pradėti reikalauti ir kiti viešojo sektoriaus atstovai. 2009 ir 2010 m. rezultatai galėtų būti prastesni, nei numatyta, dėl palankaus makroekonominio scenarijaus, kuriuo grindžiamos programos projekcijos (nors tų metų mokesčių prognozės ir yra atsargios, nes daroma prielaida, kad nenumatoma savo nuožiūra mažinti mokesčius), ir dėl informacijos apie konsolidavimo procesą skatinančias priemones trūkumo, ypač apie numatytas tolesnes visų viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų ribojimo priemones. Atsižvelgiant į šias grėsmes biudžeto tikslams, tikėtina, kad skolos santykis keisis mažiau palankia linkme nei prognozuojama programoje, ypač po 2008 m. Teigiamas aspektas yra tas, kad galutinis išlaidų ir BVP santykis pastaraisiais metais buvo nuolat mažesnis nei planuota tolesnėse programose. Be to, Maltai anksčiau gerai sekėsi įgyvendinti tikslus, susijusius su valdžios sektoriaus biudžeto deficitu, nes rezultatai paprastai buvo geresni nei numatyta.

| (7) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatytas vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas iki 2010 m. Tačiau pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito ribinė vertė esant įprastiems makroekonominiams pokyčiams, bus užtikrinta nuo 2008 m. Planuotas konsolidavimas atitinka Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, kad, ir toliau esant palankioms Maltos ekonomikos sąlygoms, struktūrinis balansas kasmet turi gerėti bent 0,5 % BVP ir daugiau. Tačiau, atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, programoje numatytą koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo reikėtų paremti kitomis priemonėmis, ypač 2009 ir 2010 m. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą su skolos projekcijomis susijusią riziką, galima teigti, kad skolos santykis programos laikotarpiu pakankamai sparčiai mažėja ir artėja prie pamatinės vertės, o 2009 m. bus už ją mažesnis. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatytas vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas iki 2010 m. Tačiau pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito ribinė vertė esant įprastiems makroekonominiams pokyčiams, bus užtikrinta nuo 2008 m. Planuotas konsolidavimas atitinka Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, kad, ir toliau esant palankioms Maltos ekonomikos sąlygoms, struktūrinis balansas kasmet turi gerėti bent 0,5 % BVP ir daugiau. Tačiau, atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, programoje numatytą koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo reikėtų paremti kitomis priemonėmis, ypač 2009 ir 2010 m. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą su skolos projekcijomis susijusią riziką, galima teigti, kad skolos santykis programos laikotarpiu pakankamai sparčiai mažėja ir artėja prie pamatinės vertės, o 2009 m. bus už ją mažesnis.

| (8) | Valstybės finansų tvarumo rizika Maltoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui daug mažesnis nei ES vidurkis, o pensijų išlaidos, palyginti su visu BVP, ilguoju laikotarpiu mažės. Vis dėlto tikėtina, kad 2006 m. pensijų reformai, kurios tikslas yra pailginti išėjimo į pensiją amžių ir padidinti pensijas, ilguoju laikotarpiu prireiks didesnių išlaidų. Be to, dabartinis bendrosios skolos lygis vis dar viršija Sutartyje numatytą pamatinę vertę. Programoje įvertinta 2007 m. biudžeto būklė, kuri yra geresnė už pradinę būklę pagal ankstesnę programą, padeda mažinti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Gerinant biudžeto būklę, kartu didinant viešųjų išlaidų, kaip ir sparčiai didėjančių sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų, kurias taip pat veikia visuomenės senėjimas, veiksmingumą ir lankstumą, valstybės finansų tvarumui kylanti rizika mažės. |
| --- | --- |

(8)

Valstybės finansų tvarumo rizika Maltoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui daug mažesnis nei ES vidurkis, o pensijų išlaidos, palyginti su visu BVP, ilguoju laikotarpiu mažės. Vis dėlto tikėtina, kad 2006 m. pensijų reformai, kurios tikslas yra pailginti išėjimo į pensiją amžių ir padidinti pensijas, ilguoju laikotarpiu prireiks didesnių išlaidų. Be to, dabartinis bendrosios skolos lygis vis dar viršija Sutartyje numatytą pamatinę vertę. Programoje įvertinta 2007 m. biudžeto būklė, kuri yra geresnė už pradinę būklę pagal ankstesnę programą, padeda mažinti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Gerinant biudžeto būklę, kartu didinant viešųjų išlaidų, kaip ir sparčiai didėjančių sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų, kurias taip pat veikia visuomenės senėjimas, veiksmingumą ir lankstumą, valstybės finansų tvarumui kylanti rizika mažės.

| (9) | Stabilumo programa iš dalies suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma programoje pateiktose biudžeto projekcijose atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje numatytų priemonių poveikį valstybės finansams. Galima sakyti, kad stabilumo programoje numatytos valstybės finansų priemonės atitinka numatytąsias nacionalinėje reformų programoje. Pavyzdžiui, stabilumo programoje numatyta pagrindinė politikos priemonė, t. y. tolesnė fizinių asmenų pajamų mokesčio tvarkos peržiūra, atitinka nacionalinę reformų programą. Tačiau stabilumo programoje dėmesio neskiriama sveikatos priežiūros sistemos reformai, kuri yra svarbiausia nacionalinėje reformų programoje numatyta valstybės finansų sritis. Be to, programoje aiškiai neapibūdinta, kaip išlaidos bus perskirstomos jas nukreipiant į augimą skatinančius sektorius, ypač vėlesniais programos metais. |
| --- | --- |

(9)

Stabilumo programa iš dalies suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma programoje pateiktose biudžeto projekcijose atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje numatytų priemonių poveikį valstybės finansams. Galima sakyti, kad stabilumo programoje numatytos valstybės finansų priemonės atitinka numatytąsias nacionalinėje reformų programoje. Pavyzdžiui, stabilumo programoje numatyta pagrindinė politikos priemonė, t. y. tolesnė fizinių asmenų pajamų mokesčio tvarkos peržiūra, atitinka nacionalinę reformų programą. Tačiau stabilumo programoje dėmesio neskiriama sveikatos priežiūros sistemos reformai, kuri yra svarbiausia nacionalinėje reformų programoje numatyta valstybės finansų sritis. Be to, programoje aiškiai neapibūdinta, kaip išlaidos bus perskirstomos jas nukreipiant į augimą skatinančius sektorius, ypač vėlesniais programos metais.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Visų pirma programoje nenumatyta didelė pažanga įgyvendinant sveikatos priežiūros sektoriaus reformą, kaip rekomendacijoje ragino Taryba. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Visų pirma programoje nenumatyta didelė pažanga įgyvendinant sveikatos priežiūros sektoriaus reformą, kaip rekomendacijoje ragino Taryba.

| (11) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (4). |
| --- | --- |

(11)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (4).

Daroma bendra išvada, kad stabilumo programoje numatyta tolesnė pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo, kurį planuojama pasiekti 2010 m., ribojant išlaidas tvaraus ekonomikos augimo aplinkybėmis. Planuojama, kad bendroji valdžios sektoriaus skola mažės pakankamai sparčiai ir 2009 m. ji turėtų būti mažesnė nei 60 % BVP pamatinė vertė. Tačiau yra rizikos, kad biudžeto tikslai nebus įgyvendinti dėl rėmimosi nestabiliomis mokestinėmis pajamų rūšimis 2008 m., numatyto išlaidų ribojimo laipsnio, palankios makroekonominė perspektyvos po 2008 m. ir informacijos apie svarbiausias priemones trūkumo, ypač apie numatytą tolesnį visų viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio išlaidų ribojimą. Tai gali trukdyti pasiekti vidutinės trukmės tikslą iki 2010 m. Be to, Maltos konkurencingumas euro zonoje gali pablogėti, jei viešajame sektoriuje nebebus ribojamas darbo užmokesčio augimas ir tie patys procesai prasidės privačiajame sektoriuje. Ilgalaikio valstybės finansų tvarumo rizika Maltoje yra vidutinė.

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą vertinimą, Malta raginama:

| i) | toliau įgyvendinti programoje numatytą fiskalinį konsolidavimą, kad iki 2010 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas ir kad būtų užtikrintas atitinkamas skolos ir BVP santykio sumažinimas, apibrėžiant planuojamo konsolidavimo rėmimo priemones, ypač išlaidų srityje; |
| --- | --- |

i)

toliau įgyvendinti programoje numatytą fiskalinį konsolidavimą, kad iki 2010 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas ir kad būtų užtikrintas atitinkamas skolos ir BVP santykio sumažinimas, apibrėžiant planuojamo konsolidavimo rėmimo priemones, ypač išlaidų srityje;

| ii) | didinti valstybės finansų išlaidų veiksmingumą ir lankstumą, be kita ko, sparčiau rengiant ir įgyvendinant visapusišką sveikatos priežiūros sektoriaus reformą. |
| --- | --- |

ii)

didinti valstybės finansų išlaidų veiksmingumą ir lankstumą, be kita ko, sparčiau rengiant ir įgyvendinant visapusišką sveikatos priežiūros sektoriaus reformą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 3,2 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,2 | 3,1 | 2,8 | 2,9 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 2,6 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 2,6 | 0,8 | 2,5 | 2,2 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM  (6) | – 1,5 | – 0,6 | – 0,1 | 0,5 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 3,7 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 3,7 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | nėra duomenų. | nėra duomenų. | nėra duomenų. | nėra duomenų. | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 2,5 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 1,0 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,0 | 1,5 | 1,6 | 2,1 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 1,8 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,0 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 2,5 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,7 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. lapkričio mėn. SP | 64,7 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 64,7 | 63,1 | 61,3 | 59,2 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. KP | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); konvergencijos programos (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominė prognozė (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Realusis BVP

(pokytis %)

2007 m. lapkričio mėn. SP

3,2

3,5

3,1

3,2

3,4

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,2

3,1

2,8

2,9

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

2,9

3,0

3,1

3,1

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. lapkričio mėn. SP

2,6

0,9

2,5

2,3

2,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

2,6

0,8

2,5

2,2

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

3,1

2,2

2,1

2,0

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

2007 m. lapkričio mėn. COM  (6)

– 1,5

– 0,6

– 0,1

0,5

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 3,7

– 0,5

0,2

3,2

5,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 3,7

– 0,9

– 0,6

0,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

nėra duomenų.

nėra duomenų.

nėra duomenų.

nėra duomenų.

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 2,5

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,5

– 1,8

– 1,6

– 1,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

1,0

1,7

2,0

2,9

3,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,0

1,5

1,6

2,1

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

1,1

1,1

2,5

3,2

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 1,8

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,0

– 1,6

– 1,5

– 1,2

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 2,5

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,7

– 2,3

– 1,7

– 1,2

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. lapkričio mėn. SP

64,7

62,9

60,0

57,2

53,3

2007 m. lapkričio mėn. COM

64,7

63,1

61,3

59,2

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. KP

68,3

66,7

63,2

59,4

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); konvergencijos programos (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominė prognozė (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste minėtus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į rudenį Komisijos tarnybų parengtą prognozę ir Komisijos atliktą 2007 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(3)  OL C 72, 2007 3 29, p. 9.

(4)  Nepateikta darbo, kapitalo ir bendrojo produktyvumo poveikio potencialiojo BVP augimui duomenų, valdžios sektoriaus biudžeto atsargų ir srautų koregavimo pasiskirstymas ir kai kurie ilgalaikio valstybės finansų tvarumo projekcijų aspektai.

(5)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų atliktus perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis augimo potencialo apskaičiavimais: 2,3 %, 2,2 %, 2,3 % ir 2,3 % atitinkamai 2006–2009 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,7 % BVP 2006 m., 0,8 % 2007 m., 0,2 % 2008 m., 0,2 % 2009 m. ir 0,1 % 2010 m. (visos šios priemonės mažina deficitą pagal 2007 m. stabilumo programą) ir 0,7 % BVP 2006 m., 0,8 % 2007 m., 0,2 % 2008 m. 0 % 2009 m. (visos šios priemonės mažina deficitą pagal Komisijos tarnybų rudens prognozę).

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); konvergencijos programos (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominė prognozė (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/33

---

TARYBOS NUOMONĖ

2008 m. kovo 4 d.

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Graikijos stabilumo programos

(2008/C 74/08)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Graikijos stabilumo programą 2007–2010 m. laikotarpiui (2). |
| --- | --- |

(1)

2008 m. kovo 4 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Graikijos stabilumo programą 2007–2010 m. laikotarpiui (2).

| (2) | Pastaraisiais metais Graikijos ekonomika sparčiai augo skatinama spartaus privataus vartojimo augimo ir dinamiškos investavimo veiklos, gerokai spartėjant užimtumo augimui. Tačiau išlieka dideli, palyginti su euro zona, infliacijos diferencialai, kurie, nepaisant smarkaus našumo augimo, mažina konkurencingumą
  Užsienio sąskaitos disbalansas, kurį iš dalies galima paaiškinti viena iš didžiausių ES investicijų norma, yra didelis ir toliau didėja; jeigu tokia padėtis tęsis vidutinės trukmės laikotarpiu, tai gali turėti neigiamų pasekmių ekonominiams rezultatams. Esant tokioms aplinkybėms fiskalinė politika atlieka esminį vaidmenį stabilizuojant ekonomiką, didinant jos veiksmingumą ir mažinant riziką, siejamą su perkaitimu ir užsienio sąskaitos disbalanso didėjimu. Nuo 2004 m. pasiekta didelė pažanga tvariai konsoliduojant valstybės finansus. Atsižvelgiant į tai, yra labai svarbu kontroliuoti einamąsias pirmines išlaidas, užkirsti kelią procikliškai fiskalinei politikai ir didinti viešųjų išlaidų panaudojimo veiksmingumą, kad būtų užtikrinta fiskalinė drausmė ir pagerėtų valstybės finansų kokybė. Turint omenyje vis dar didelę valstybės skolą, ilgalaikis valstybės finansų tvarumas smarkiai priklauso nuo to, ar bus pasiekta ir išlaikyta patikima biudžeto būklė tęsiamos pradėtos sveikatos priežiūros sistemos reformos ir įgyvendinama visapusiška pensijų sistemos reforma (3). |
| --- | --- |

(2)

Pastaraisiais metais Graikijos ekonomika sparčiai augo skatinama spartaus privataus vartojimo augimo ir dinamiškos investavimo veiklos, gerokai spartėjant užimtumo augimui. Tačiau išlieka dideli, palyginti su euro zona, infliacijos diferencialai, kurie, nepaisant smarkaus našumo augimo, mažina konkurencingumą

Užsienio sąskaitos disbalansas, kurį iš dalies galima paaiškinti viena iš didžiausių ES investicijų norma, yra didelis ir toliau didėja; jeigu tokia padėtis tęsis vidutinės trukmės laikotarpiu, tai gali turėti neigiamų pasekmių ekonominiams rezultatams. Esant tokioms aplinkybėms fiskalinė politika atlieka esminį vaidmenį stabilizuojant ekonomiką, didinant jos veiksmingumą ir mažinant riziką, siejamą su perkaitimu ir užsienio sąskaitos disbalanso didėjimu. Nuo 2004 m. pasiekta didelė pažanga tvariai konsoliduojant valstybės finansus. Atsižvelgiant į tai, yra labai svarbu kontroliuoti einamąsias pirmines išlaidas, užkirsti kelią procikliškai fiskalinei politikai ir didinti viešųjų išlaidų panaudojimo veiksmingumą, kad būtų užtikrinta fiskalinė drausmė ir pagerėtų valstybės finansų kokybė. Turint omenyje vis dar didelę valstybės skolą, ilgalaikis valstybės finansų tvarumas smarkiai priklauso nuo to, ar bus pasiekta ir išlaikyta patikima biudžeto būklė tęsiamos pradėtos sveikatos priežiūros sistemos reformos ir įgyvendinama visapusiška pensijų sistemos reforma (3).

| (3) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad per visą programos laikotarpį realusis BVP augs vidutiniškai apie 4 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (4) atrodo, kad šis scenarijus pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis, visų pirma vėlesniais metais. Pažymėtina, kad stabilumo programoje pateikiama palanki privataus vartojimo ir investicijų augimo prognozė atsižvelgiant į didelį užimtumo augimą ir į kai kurių įgyvendintų priemonių, kaip antai antrasis mokesčių reformos etapas, įskaitant 2006 m. teisės aktais nustatytą tolesnį fizinių asmenų pajamų mokesčių mažinimą, investicijas skatinantis įstatymas ir viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės projektų spartinimas, optimistinį poveikio vertinimą.
  Be to, dėl didėjančių darbo sąnaudų gali kilti infliacinis spaudimas, nepaisant darbo užmokesčio išlaidų ribojimo valstybės sektoriuje, o konkurencingumas galėtų sumažėti labiau nei numatyta programoje. Be to, remiantis naujausia informacija yra pavojus, kad infliacijos projekcija bus kylanti. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad per visą programos laikotarpį realusis BVP augs vidutiniškai apie 4 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (4) atrodo, kad šis scenarijus pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis, visų pirma vėlesniais metais. Pažymėtina, kad stabilumo programoje pateikiama palanki privataus vartojimo ir investicijų augimo prognozė atsižvelgiant į didelį užimtumo augimą ir į kai kurių įgyvendintų priemonių, kaip antai antrasis mokesčių reformos etapas, įskaitant 2006 m. teisės aktais nustatytą tolesnį fizinių asmenų pajamų mokesčių mažinimą, investicijas skatinantis įstatymas ir viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės projektų spartinimas, optimistinį poveikio vertinimą.

Be to, dėl didėjančių darbo sąnaudų gali kilti infliacinis spaudimas, nepaisant darbo užmokesčio išlaidų ribojimo valstybės sektoriuje, o konkurencingumas galėtų sumažėti labiau nei numatyta programoje. Be to, remiantis naujausia informacija yra pavojus, kad infliacijos projekcija bus kylanti.

| (4) | Programoje pateikiamas 2007 m. valdžios sektoriaus deficito įvertis padidintas iki 2,7 % BVP (nuo 2,5 % 2006 m.), palyginti su 2,2 % BVP deficitu, kurį užsibrėžta pasiekti ankstesnėje atnaujintoje programoje (5). Šis 0,5 procentinio punkto BVP nuokrypis rodo, kad yra ne tik šiek tiek neigiamas bazės efektas, bet ir maždaug 0,25 procentinio punkto BVP išlaidų perviršis bei grynasis vienkartinių priemonių poveikis, deficitą didinantis 0,3 procentinio punkto BVP (6). Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatytas 2,9 % BVP deficitas, t. y. 0,25 procentinio punkto didesnis nei nurodytas programoje, nes remtasi atsargesniu mokestinių pajamų vertinimu. Numatytas 2007 m. struktūrinio valdžios sektoriaus deficito (t. y. pagal ciklą pakoreguotas deficitas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) sumažėjimas 0,5 procentinio punkto BVP nevisiškai atitinka 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (7) pateiktą raginimą „sustiprinti koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo“. Taryba pažymi, kad vykdant 2007 m. biudžetą taip pat nebuvo iki galo laikomasi 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktų biudžeto politikos gairių. |
| --- | --- |

(4)

Programoje pateikiamas 2007 m. valdžios sektoriaus deficito įvertis padidintas iki 2,7 % BVP (nuo 2,5 % 2006 m.), palyginti su 2,2 % BVP deficitu, kurį užsibrėžta pasiekti ankstesnėje atnaujintoje programoje (5). Šis 0,5 procentinio punkto BVP nuokrypis rodo, kad yra ne tik šiek tiek neigiamas bazės efektas, bet ir maždaug 0,25 procentinio punkto BVP išlaidų perviršis bei grynasis vienkartinių priemonių poveikis, deficitą didinantis 0,3 procentinio punkto BVP (6). Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatytas 2,9 % BVP deficitas, t. y. 0,25 procentinio punkto didesnis nei nurodytas programoje, nes remtasi atsargesniu mokestinių pajamų vertinimu. Numatytas 2007 m. struktūrinio valdžios sektoriaus deficito (t. y. pagal ciklą pakoreguotas deficitas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) sumažėjimas 0,5 procentinio punkto BVP nevisiškai atitinka 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (7) pateiktą raginimą „sustiprinti koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo“. Taryba pažymi, kad vykdant 2007 m. biudžetą taip pat nebuvo iki galo laikomasi 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktų biudžeto politikos gairių.

| (5) | Programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – spartinti fiskalinį konsolidavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo, kuris yra struktūrinis balansas, mažinant struktūrinį deficitą daugiau kaip 0,5 procentinio punkto BVP per metus, ir atitinka 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos pateiktą raginimą „sustiprinti koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo“. Pažymėtina, kad vidutinės trukmės tikslą planuojama pasiekti anksčiau nei užsibrėžta ankstesnėje atnaujintoje programoje (2012 m.), bet vis tiek pasibaigus programai (2010 m.). Programoje keliamas tikslas 2007 m. 2,75 % BVP deficitą iki 2010 m. pakeisti nominaliu požiūriu subalansuota būkle. Prognozuojama, kad pirminis perviršis padidės nuo 3,75 % BVP 2007 m. iki 1,25 % 2010 m. Planuojamas koregavimas daugiausia susijęs su pajamomis ir bus įgyvendintas iš dalies dėl savo nuožiūra taikytų priemonių netiesioginių mokesčių srityje ir nekilnojamojo turto apmokestinimo ir iš dalies dėl pagerėjusios mokesčių sistemos bei aktyvesnės kovos su mokesčių vengimu ir sukčiavimu. Kadangi bendros išlaidos, palyginti su visu BVP, sumažėja tik labai nedaug, planuojama, kad jų struktūra keisis – socialinės išmokos padidės 1 procentiniu punktu BVP; šį padidėjimą iš esmės kompensuos mažesnis tarpinis vartojimas. Atsižvelgiant į neseniai atlikto BVP patikslinimo mechaninį poveikį, programoje pateiktas biudžeto tikslas iš esmės nesiskiria nuo 2008 m. tikslo, nurodyto ankstesnėje atnaujintoje programoje, o 2009 m. yra platesnio užmojo esant labai panašiam makroekonominiam scenarijui. Prognozuojama, kad bendroji valdžios sektoriaus skola, kuri apytikriu skaičiavimu 2007 m. buvo 93,4 % BVP ir aiškiai viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę, programos laikotarpiu sumažės 10 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(5)

Programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – spartinti fiskalinį konsolidavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo, kuris yra struktūrinis balansas, mažinant struktūrinį deficitą daugiau kaip 0,5 procentinio punkto BVP per metus, ir atitinka 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos pateiktą raginimą „sustiprinti koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo“. Pažymėtina, kad vidutinės trukmės tikslą planuojama pasiekti anksčiau nei užsibrėžta ankstesnėje atnaujintoje programoje (2012 m.), bet vis tiek pasibaigus programai (2010 m.). Programoje keliamas tikslas 2007 m. 2,75 % BVP deficitą iki 2010 m. pakeisti nominaliu požiūriu subalansuota būkle. Prognozuojama, kad pirminis perviršis padidės nuo 3,75 % BVP 2007 m. iki 1,25 % 2010 m. Planuojamas koregavimas daugiausia susijęs su pajamomis ir bus įgyvendintas iš dalies dėl savo nuožiūra taikytų priemonių netiesioginių mokesčių srityje ir nekilnojamojo turto apmokestinimo ir iš dalies dėl pagerėjusios mokesčių sistemos bei aktyvesnės kovos su mokesčių vengimu ir sukčiavimu. Kadangi bendros išlaidos, palyginti su visu BVP, sumažėja tik labai nedaug, planuojama, kad jų struktūra keisis – socialinės išmokos padidės 1 procentiniu punktu BVP; šį padidėjimą iš esmės kompensuos mažesnis tarpinis vartojimas. Atsižvelgiant į neseniai atlikto BVP patikslinimo mechaninį poveikį, programoje pateiktas biudžeto tikslas iš esmės nesiskiria nuo 2008 m. tikslo, nurodyto ankstesnėje atnaujintoje programoje, o 2009 m. yra platesnio užmojo esant labai panašiam makroekonominiam scenarijui. Prognozuojama, kad bendroji valdžios sektoriaus skola, kuri apytikriu skaičiavimu 2007 m. buvo 93,4 % BVP ir aiškiai viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę, programos laikotarpiu sumažės 10 procentinių punktų.

| (6) | Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni nei numatyta programoje. Planuojamas mokestinių pajamų padidėjimas 2008 m. pagrįstas šiek tiek palankesnėmis prielaidomis ir rodo galimą optimistinį pastangų kovojant su mokesčių vengimu ir sukčiavimu vertinimą. Tačiau 2008 m. veiksmingai taikant savarankiškas pajamų didinimo priemones ir veiksmingai įgyvendinant numatytas reformas siekiant pagerinti biudžeto procedūros, kuri remiasi veiklos rodikliais/programomis grindžiamu daugiamečiu biudžetu, institucinius aspektus ir skaidrumą, tikimasi, kad tai turės teigiamą poveikį biudžeto rezultatams vidutinės trukmės laikotarpiu, nors tikslus jų poveikis biudžetui nežinomas. Programoje nenurodytos priemonės, padėsiančios pasiekti biudžeto tikslus 2009 ir 2010 m., bet pateikta palankaus makroekonominio scenarijaus prielaida. Turint omenyje riziką, kad biudžeto tikslai gali būti nepasiekti, kurią padidina abejonė, siejama su didelės apimties būsimu atsargų ir srautų koregavimu, skolos santykis gali keistis ne taip palankiai, kaip planuojama programoje, ypač po 2008 m. |
| --- | --- |

(6)

Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni nei numatyta programoje. Planuojamas mokestinių pajamų padidėjimas 2008 m. pagrįstas šiek tiek palankesnėmis prielaidomis ir rodo galimą optimistinį pastangų kovojant su mokesčių vengimu ir sukčiavimu vertinimą. Tačiau 2008 m. veiksmingai taikant savarankiškas pajamų didinimo priemones ir veiksmingai įgyvendinant numatytas reformas siekiant pagerinti biudžeto procedūros, kuri remiasi veiklos rodikliais/programomis grindžiamu daugiamečiu biudžetu, institucinius aspektus ir skaidrumą, tikimasi, kad tai turės teigiamą poveikį biudžeto rezultatams vidutinės trukmės laikotarpiu, nors tikslus jų poveikis biudžetui nežinomas. Programoje nenurodytos priemonės, padėsiančios pasiekti biudžeto tikslus 2009 ir 2010 m., bet pateikta palankaus makroekonominio scenarijaus prielaida. Turint omenyje riziką, kad biudžeto tikslai gali būti nepasiekti, kurią padidina abejonė, siejama su didelės apimties būsimu atsargų ir srautų koregavimu, skolos santykis gali keistis ne taip palankiai, kaip planuojama programoje, ypač po 2008 m.

| (7) | Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, atnaujintoje programoje pateiktų biudžeto politikos krypčių gali nepakakti, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iškart pasibaigus programos laikotarpiui, kaip numatyta programoje. Be to, iki 2010 m. gali nebūti užtikrinta pakankama patikimumo riba, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Atnaujintoje programoje planuojama, kad koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo bus daugiau kaip 0,5 procentinio punkto BVP kasmet – jis atitinka Stabilumo ir augimo paktą ir yra platesnio užmojo, palyginti su ankstesne atnaujinta programa. Tačiau atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, nuo 2009 m. koregavimas turėtų būti paremtas priemonėmis. Taryba pažymi, kadangi 2008 m. planuojamas struktūrinis koregavimas yra didesnės apimties nei numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje, 2008 m. planai atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės priimtas biudžeto politikos gaires. Tačiau reikėtų išspręsti problemas, susijusias su pirmiau paminėta rizika. Galiausiai, atsižvelgiant į šią riziką, skolos santykis programos laikotarpiu siekiant pamatinės vertės mažėja pakankamai. Tačiau visu programos laikotarpiu jis išlieka daug didesnis už 60 % pamatinę vertę. Be to, koregavimo plano vykdymas sulėtėjo, o jo įvykdymas priklauso nuo to, ar bus pasiekti plataus užmojo deficito tikslai. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, atnaujintoje programoje pateiktų biudžeto politikos krypčių gali nepakakti, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iškart pasibaigus programos laikotarpiui, kaip numatyta programoje. Be to, iki 2010 m. gali nebūti užtikrinta pakankama patikimumo riba, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Atnaujintoje programoje planuojama, kad koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo bus daugiau kaip 0,5 procentinio punkto BVP kasmet – jis atitinka Stabilumo ir augimo paktą ir yra platesnio užmojo, palyginti su ankstesne atnaujinta programa. Tačiau atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, nuo 2009 m. koregavimas turėtų būti paremtas priemonėmis. Taryba pažymi, kadangi 2008 m. planuojamas struktūrinis koregavimas yra didesnės apimties nei numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje, 2008 m. planai atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės priimtas biudžeto politikos gaires. Tačiau reikėtų išspręsti problemas, susijusias su pirmiau paminėta rizika. Galiausiai, atsižvelgiant į šią riziką, skolos santykis programos laikotarpiu siekiant pamatinės vertės mažėja pakankamai. Tačiau visu programos laikotarpiu jis išlieka daug didesnis už 60 % pamatinę vertę. Be to, koregavimo plano vykdymas sulėtėjo, o jo įvykdymas priklauso nuo to, ar bus pasiekti plataus užmojo deficito tikslai.

| (8) | Valstybės finansų tvarumo rizika Graikijoje yra didelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikio Graikijos biudžetui deramai įvertinti neįmanoma, nes nėra ilgalaikių bendrai sutartų su pensijomis susijusių išlaidų projekcijų. Tačiau tikėtina, kad šis poveikis gerokai viršija ES vidurkį. Remiantis naujausia nuo 2002 m. atnaujintoje Graikijos stabilumo programoje pateikta informacija numatoma, kad ilguoju laikotarpiu su pensijomis susijusios išlaidos, palyginti su visu BVP, iš esmės padidės. Net neįvertinus ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui, programoje nurodyta 2007 m. biudžeto būklė, kuri panaši į ankstesnės programos pradžioje užfiksuotą būklę, kelia pavojų valstybės finansų tvarumui. Be to, esamas bendrosios valstybės skolos lygis smarkiai viršija Sutartyje nurodytą pamatinę vertę. Norint jį sumažinti reikia pasiekti didelį pirminį perteklių ilguoju laikotarpiu. Įgyvendinus valstybės finansų konsolidavimą taip, kaip planuota, kartu tęsiant pradėtą sveikatos priežiūros sistemos reformą ir reformuojant pensijų sistemą, kurios tikslas – suvaldyti tikėtiną didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, galima būtų sumažinti ilgalaikio valstybės finansų tvarumo riziką. |
| --- | --- |

(8)

Valstybės finansų tvarumo rizika Graikijoje yra didelė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikio Graikijos biudžetui deramai įvertinti neįmanoma, nes nėra ilgalaikių bendrai sutartų su pensijomis susijusių išlaidų projekcijų. Tačiau tikėtina, kad šis poveikis gerokai viršija ES vidurkį. Remiantis naujausia nuo 2002 m. atnaujintoje Graikijos stabilumo programoje pateikta informacija numatoma, kad ilguoju laikotarpiu su pensijomis susijusios išlaidos, palyginti su visu BVP, iš esmės padidės. Net neįvertinus ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui, programoje nurodyta 2007 m. biudžeto būklė, kuri panaši į ankstesnės programos pradžioje užfiksuotą būklę, kelia pavojų valstybės finansų tvarumui. Be to, esamas bendrosios valstybės skolos lygis smarkiai viršija Sutartyje nurodytą pamatinę vertę. Norint jį sumažinti reikia pasiekti didelį pirminį perteklių ilguoju laikotarpiu. Įgyvendinus valstybės finansų konsolidavimą taip, kaip planuota, kartu tęsiant pradėtą sveikatos priežiūros sistemos reformą ir reformuojant pensijų sistemą, kurios tikslas – suvaldyti tikėtiną didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, galima būtų sumažinti ilgalaikio valstybės finansų tvarumo riziką.

| (9) | Stabilumo programa iš dalies suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Nors stabilumo programoje numatytos valstybės finansų priemonės suderintos su nacionalinėje reformų programoje numatytomis priemonėmis, stabilumo programoje pateiktas tik dalinis nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Programoje teigiama, kad dauguma 2008 m. planuotų priemonių ir veiksmų, kurie pateikti nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje, ir atitinkamos biudžeto nuostatos yra įtraukti į 2008 m. Biudžeto įstatymą. Tačiau joje nepateikta susistemintos informacijos apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse nėra aiškiai atsižvelgiama, išskyrus 2008 m., į nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. |
| --- | --- |

(9)

Stabilumo programa iš dalies suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Nors stabilumo programoje numatytos valstybės finansų priemonės suderintos su nacionalinėje reformų programoje numatytomis priemonėmis, stabilumo programoje pateiktas tik dalinis nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Programoje teigiama, kad dauguma 2008 m. planuotų priemonių ir veiksmų, kurie pateikti nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje, ir atitinkamos biudžeto nuostatos yra įtraukti į 2008 m. Biudžeto įstatymą. Tačiau joje nepateikta susistemintos informacijos apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse nėra aiškiai atsižvelgiama, išskyrus 2008 m., į nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams.

| (10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos klausimais, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

(10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos klausimais, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją.

| (11) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (8). Tačiau esama esminių nukrypimų nuo elgesio kodekse nustatyto struktūros modelio (9). |
| --- | --- |

(11)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (8). Tačiau esama esminių nukrypimų nuo elgesio kodekse nustatyto struktūros modelio (9).

Daroma bendra išvada, kad programoje numatoma, esant sparčiam ekonomikos augimui, greičiau mažinti biudžeto deficitą, kad 2010 m. būtų pasiektas nominalus biudžeto balansas, bet pasiekti vidutinės trukmės tikslo, t. y. struktūrinio balanso, programos laikotarpiu neplanuojama. Kyla pavojus, kad šis konsolidavimas, kuris grindžiamas tiksliu 2008 m. biudžeto įvykdymu ir žymiai didesnėmis mokestinėmis pajamomis visu programos laikotarpiu, nebus atliktas, nes pateiktas pagrindinis makroekonominis scenarijus yra optimistinis, o pajamas didinančios priemonės po 2008 m. nėra aiškiai apibūdintos. Be to, esama abejonių dėl didelės apimties numatomo atsargų ir srautų koregavimo. Be to, daug vilčių siejama su kovos su mokesčių vengimu rezultatais, kurias tik iš dalies pagrindžia mokesčių surinkimo reforma. Reikia pridurti, kad planuojamas kai kurių išlaidų sumažinimas (palyginti su visu BVP) nepagrindžiamas specifinėmis priemonėmis ir iš dalies kompensuojamas socialinių išmokų padidinimo planais. Įgyvendinus didelės apimties fiskalinio konsolidavimo planą sumažėtų Graikijos ekonomikos disbalansas, visų pirma besitęsianti infliacija, konkurencingumo mažėjimas ir didelis išorės deficitas. Vis dar vienas didžiausių euro zonoje įsiskolinimo lygis, taip pat prognozuojamas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimas turės neigiamos įtakos ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, kuriam toliau gresia didelė rizika.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Graikija raginama:

| i) | vykdyti numatytą koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo, atitinkamai sumažinti skolos ir BVP santykį ir panaudoti daug geresnius biudžeto rezultatus tam, kad programos laikotarpiu būtų paspartintas konsolidavimo procesas ir pasiektas vidutinės trukmės tikslas; |
| --- | --- |

i)

vykdyti numatytą koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo, atitinkamai sumažinti skolos ir BVP santykį ir panaudoti daug geresnius biudžeto rezultatus tam, kad programos laikotarpiu būtų paspartintas konsolidavimo procesas ir pasiektas vidutinės trukmės tikslas;

| ii) | tęsti pradėtas mokesčių administravimo reformas ir toliau tobulinti biudžeto procesą didinant jo skaidrumą, apibrėžiant vidutinės trukmės biudžeto programą ir veiksmingai įgyvendinant pirminių išlaidų stebėsenos ir kontrolės mechanizmus bei didinti jų panaudojimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

ii)

tęsti pradėtas mokesčių administravimo reformas ir toliau tobulinti biudžeto procesą didinant jo skaidrumą, apibrėžiant vidutinės trukmės biudžeto programą ir veiksmingai įgyvendinant pirminių išlaidų stebėsenos ir kontrolės mechanizmus bei didinti jų panaudojimo veiksmingumą;

| iii) | atsižvelgiant į įsiskolinimo lygį ir numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, stiprinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą pasiekiant vidutinės trukmės tikslą, tęsiant pradėtas sveikatos priežiūros sistemos reformas ir vykdant pensijų sistemos reformą; taip pat kuo greičiau atnaujinti ilgalaikes su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų projekcijas. |
| --- | --- |

iii)

atsižvelgiant į įsiskolinimo lygį ir numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, stiprinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą pasiekiant vidutinės trukmės tikslą, tęsiant pradėtas sveikatos priežiūros sistemos reformas ir vykdant pensijų sistemos reformą; taip pat kuo greičiau atnaujinti ilgalaikes su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų projekcijas.

Taryba taip pat pažymi, kad tokia politika atitiktų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas fiskalinės politikos gaires.

Graikija taip pat raginama tiksliau laikytis stabilumo ir konvergencijos programų pateikimo termino, nustatyto elgesio kodekse.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas (10)

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 4,3 | 4,1 | 3,8 | 3,7 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 3,3 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 3,3 | 2,8 | 3,1 | 3,1 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (11)

  (% potencialiojo BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | 1,1 |
| 2007 m. lapkričio mėn. (12) COM | 1,1 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | – 12,3 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 9,6 | – 9,4 | – 9,5 | – 9,4 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 8,9 | – 7,9 | – 7,6 | – 7,3 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | – 2,5 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 2,5 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,8 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP (patiksl.) | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 1,1 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 1,6 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 1,6 | 1,0 | 2,1 | 2,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (11)

  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | – 2,8 | – 3,1 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 3,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (13)

  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | – 3,2 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,2 | – 0,5 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | – 3,5 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2007 m. gruodžio mėn. SP | 95,3 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 |
| 2007 m. lapkričio mėn. COM | 95,3 | 93,7 | 91,1 | 88,8 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP (patiksl.) | 95,0 | 91,3 | 87,5 | 83,3 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominė prognozė (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2007 m. gruodžio mėn. SP

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

4,3

4,1

3,8

3,7

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

4,0

3,9

4,0

4,1

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2007 m. gruodžio mėn. SP

3,3

2,9

2,8

2,7

2,6

2007 m. lapkričio mėn. COM

3,3

2,8

3,1

3,1

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

3,3

3,3

2,8

2,6

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (11)

(% potencialiojo BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

0,8

0,8

0,8

0,9

1,1

2007 m. lapkričio mėn. (12) COM

1,1

1,3

1,2

1,2

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

1,0

0,9

1,1

1,5

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

– 12,3

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 9,6

– 9,4

– 9,5

– 9,4

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 8,9

– 7,9

– 7,6

– 7,3

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

– 2,5

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 2,5

– 2,9

– 1,8

– 1,8

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP (patiksl.)

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 1,1

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

1,6

1,2

2,4

3,1

3,8

2007 m. lapkričio mėn. COM

1,6

1,0

2,1

2,0

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,0

2,0

2,4

2,9

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (11)

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

– 2,8

– 3,1

– 1,9

– 1,2

– 0,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 3,0

– 3,4

– 2,4

– 2,3

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (13)

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

– 3,2

– 2,8

– 2,0

– 1,2

– 0,5

2007 m. lapkričio mėn. COM

– 3,5

– 3,1

– 2,4

– 2,3

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2007 m. gruodžio mėn. SP

95,3

93,4

91,0

87,3

82,9

2007 m. lapkričio mėn. COM

95,3

93,7

91,1

88,8

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

104,1

100,1

95,9

91,3

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP (patiksl.)

95,0

91,3

87,5

83,3

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominė prognozė (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste minėtus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Atnaujinta programa buvo pateikta 3 savaitėmis vėliau nei elgesio kodekse nustatytas galutinis terminas (gruodžio 1 d.).

(3)  2008 m. vasario 15 d. Graikijos Ministras Pirmininkas Parlamento Generalinei asamblėjai pateikė pagrindinius numatytos pensijų reformos ramsčius.

(4)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(5)  Dėl paskutinį kartą nuo 2000 m. 9,6 % padidintų Graikijos BVP rodiklių naujausioje programoje nustatyti tikslai nėra tiesiogiai lygintini su ankstesnėje atnaujintoje programoje nustatytais tikslais. Kad būtų galima atlikti tinkamą palyginimą, ankstesnėje atnaujintoje programoje nurodyti skaičiai buvo patikslinti siekiant atsižvelgti į patikslintą BVP.

(6)  Grynąjį vienkartinių priemonių poveikį sudaro 0,7 procentinio punkto BVP deficitą didinančios vienkartinės priemonės (daugiausia susijusios su įsiskolinimais ES biudžetui po BVP patikslinimo, taip pat su vasarą kilusių miškų gaisrų išlaidomis) ir 0,4 procentinio punkto BVP deficitą mažinančios priemonės (bankų atidėti mokėjimai pensijų fondams).

(7)  OL C 70, 2007 3 27, p. 11.

(8)  Visų pirma nepateikti duomenys, susiję su valdžios sektoriaus išlaidomis pagal funkcijas, ilgalaikiu valstybės finansų tvarumu, taip pat informacija apie skolos pokyčius (skirtumai tarp grynųjų pinigų ir mokėtinų sumų, grynasis sukauptas finansinis turtas, vertės poveikis ir kt., likvidus finansinis turtas, grynoji finansinė skola).

(9)  Visų pirma, 6 skirsnyje skirtame ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui) pateikta tik dalis informacijos apie pensijas ir pateikiama nuoroda į 2002 m. gruodžio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje pateiktas projekcijas.

(10)  2007 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje nurodyti oficialiai patikslinti BVP (padidintas 9,6 %) duomenys, remiantis 2007 m. spalio 22 d. Eurostato spaudos pranešimu, todėl nėra tiesiogiai lygintini su 2006 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje nurodytais skaičiais. Kad būtų galima tinkamai palyginti, eilutėse „2006 m. gruodžio mėn. SP (patiksl.)“ nurodyti 2006 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje siektini rodikliai, kurie buvo patikslinti siekiant atsižvelgti į patikslintą BVP. Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozė pagrįsta patikslintų BVP komponentų įverčiais, nes iki prognozės pateikimo dienos nebuvo oficialių statistinių nacionalinių sąskaitų duomenų.

(11)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(12)  Remiantis numatomu 3,9 %, 3,8 % ir 3,7 % augimo potencialu atitinkamai 2007–2009 m.

(13)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Remiantis naujausia programa vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,4 % BVP 2006 m., 0,3 % 2007 m. ir 0,1 % 2008 m. (deficitą mažinančios 2006 ir 2008 m., bet deficitą didinančios 2007 m.), o remiantis Komisijos tarnybų rudens prognoze — 0,4 % BVP 2006 m. ir 0,3 % 2007 m. (deficitą mažinančios 2006 m. ir deficitą didinančios 2007 m.).

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominė prognozė (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/38

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 74/09)

2008 m. vasario 21 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos Reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra prancūzų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių. |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių.

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32008M4687 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32008M4687 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/38

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 74/10)

2008 m. kovo 11 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos Reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių. |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių.

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32008M5034 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32008M5034 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/39

---

Euro kursas (1)

2008 m. kovo 19 d.

(2008/C 74/11)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,5692 |
| JPY | Japonijos jena | 156,16 |
| DKK | Danijos krona | 7,4593 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,7859 |
| SEK | Švedijos krona | 9,4241 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5662 |
| ISK | Islandijos krona | 125,06 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,0448 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,463 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 256,86 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6965 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,5305 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,725 |
| SKK | Slovakijos krona | 32,524 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9274 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6841 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5635 |
| HKD | Honkongo doleris | 12,1986 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,9268 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,1646 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 585,83 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 12,576 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 11,0833 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2565 |
| IDR | Indijos rupija | 14 413,1 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9869 |
| PHP | Filipinų pesas | 65,122 |
| RUB | Rusijos rublis | 36,989 |
| THB | Tailando batas | 48,881 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,6414 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,7379 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,5692

JPY

Japonijos jena

156,16

DKK

Danijos krona

7,4593

GBP

Svaras sterlingas

0,7859

SEK

Švedijos krona

9,4241

CHF

Šveicarijos frankas

1,5662

ISK

Islandijos krona

125,06

NOK

Norvegijos krona

8,0448

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,463

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

256,86

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6965

PLN

Lenkijos zlotas

3,5305

RON

Rumunijos lėja

3,725

SKK

Slovakijos krona

32,524

TRY

Turkijos lira

1,9274

AUD

Australijos doleris

1,6841

CAD

Kanados doleris

1,5635

HKD

Honkongo doleris

12,1986

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,9268

SGD

Singapūro doleris

2,1646

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 585,83

ZAR

Pietų Afrikos randas

12,576

CNY

Kinijos ženminbi juanis

11,0833

HRK

Kroatijos kuna

7,2565

IDR

Indijos rupija

14 413,1

MYR

Malaizijos ringitas

4,9869

PHP

Filipinų pesas

65,122

RUB

Rusijos rublis

36,989

THB

Tailando batas

48,881

BRL

Brazilijos realas

2,6414

MXN

Meksikos pesas

16,7379

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/40

---

Informacija, teikiama pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (1)

(2008/C 74/12)

Šis pranešimas teikiamas remiantis informacija, kurią valstybės narės iki 2008 m. vasario 5 d. perdavė Komisijai pagal reglamento 5 straipsnį
   (2).

Informacija skelbiama Oficialiajame leidinyje, o reguliariai atnaujinamą informaciją galima rasti Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinio direktorato tinklavietėje
   (3).

1.   Išimtys, taikomos vizų reikalavimams pagal 4 straipsnio 1 dalį

1.1.   Vizų reikalavimas netaikomas tam tikrų kairėje skiltyje nurodytų valstybių kategorijų piliečiams:

| D | = | diplomatinių pasų turėtojai (4) |
| --- | --- | --- |
| S | = | tarnybinių pasų (oficialiųjų pasų) turėtojai |
| SP | = | specialiųjų pasų turėtojai |

D

=

diplomatinių pasų turėtojai (4)

S

=

tarnybinių pasų (oficialiųjų pasų) turėtojai

SP

=

specialiųjų pasų turėtojai

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AFGANISTANAS

ALBANIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

ALŽYRAS

D

DS

D

DS

D

DS

D

DS

ANGOLA

D

DS

ANTIGVA IR BARBUDA

DS

ARMĖNIJA

D

DS

DS

D

DS

D

DS

DS

AZERBAIDŽANAS

DS

DS

D

DS

DS

BAHAMOS

DS

BAHREINAS

BALTARUSIJA

DS

D

D (6)

DS

DS

BANGLADEŠAS

BARBADOSAS

DS

DS

BELIZAS

D

D

BENINAS

DS

DS

BISAU GVINĖJA

BOLIVIJA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

BOSNIJA IR HERCEGOVINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S (6)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

BOTSVANA

DS

BURKINA FASAS

DS

BURUNDIS

BUTANAS

BUVUSIOJI JUGOSLAVIJOS RESPUBLIKA MAKEDONIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

DS

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

DS

ČADAS

D

DS

DOMINIKA

DS

DOMINIKOS RESPUBLIKA

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

DS

DŽIBUTIS

EGIPTAS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

EKVADORAS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS + SP

DS + SP

D

ERITRĖJA

ETIOPIJA

FIDŽIS

FILIPINAI

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

GABONAS

D

GAJANA

DS

D

GAMBIJA

DS

D

GANA

DS

D

DS

GRENADA

GRUZIJA

D

D

DS

D

DS

DS

GVINĖJA

D

DS

HAITIS

INDIJA

DS

D

DS

D

D

INDONEZIJA

DS

D

IRAKAS

IRANAS

DS (6)

DS

D

D

D (6)

D

JAMAIKA

DS

D

D

DS

D

JEMENAS

DS

D

D

DS + SP

JORDANIJA

D

D

DS

JUNGTINIAI ARABŲ EMYRATAI

D + SP

D + SP

DS

D + SP

D

JUODKALNIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

KAMBODŽA

DS

DS + SP

KAMERŪNAS

KATARAS

D

KAZACHSTANAS

DS

D

D

DS

KENIJA

D

D

KINIJA (LR)

DS (6)

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

KIRGIZIJA

DS

D

DS

KIRIBATIS

KOLUMBIJA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

KOMORAI

KONGAS

DS

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

KUBA

DS

DS

D

DS

KUVEITAS

DS

D

LAOSAS

DS

DS

DS

DS + SP

LESOTAS

DS

D

LIBANAS

D

LIBERIJA

LIBIJA

DS

MADAGASKARAS

MALAVIS

DS

D

MALDYVAI

D

DS

D

MALIS

D

MAROKAS

DS

DS

DS

DS

D

DS

D

D

DS

D

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

D

D

DS + SP

MARŠALO SALOS

D

MAURICIJUS

MAURITANIJA

DS

D

DS

MIANMARAS

MIKRONEZIJA

MOLDOVA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

(7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

(7)

D (7)S

D (7)

D (7)

MONGOLIJA

DS (6)

DS

DS

D

DS

DS

MOZAMBIKAS

DS

NAMIBIJA

D

D

NAURU

NEPALAS

D

NIGERIJA

D

NIGERIS

DS

OMANAS

D

PAKISTANAS

D

DS

DS

D

D

D

DS

DS (6)

DS

DS

DS

DS

PALAU

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

PERU

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

D + SP

DS

D

DS

DS

D + SP

DS

DS + SP

DS

PIETŲ AFRIKA

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

PUSIAUJO GVINĖJA

RYTŲ TIMORAS

D

RUANDA

RUSIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

(7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

SALIAMONO SALOS

SAMOA

D

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

DS

DS

SAUDO ARABIJA

D

SEIŠELIAI

DS

DS

D

D

SENEGALAS

D

D

D

DS

SENT KITSAS IR NEVIS

SENT LUSIJA

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

SERBIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

SIERA LEONĖ

D

DS

SIRIJA

D

SOMALIS

SUDANAS

D

SURINAMAS

SVAZILANDAS

DS

D

D

ŠIAURĖS KORĖJA

DS

ŠIAURĖS MARIANA

ŠRI LANKA

D

TADŽIKISTANAS

DS

DS

TAILANDAS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

TANZANIJA

DS

TOGAS

DS

TONGA

TRINIDADAS IR TOBAGAS

DS

TUNISAS

DS

DS

D

D

DS

D

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

D

D

D

TURKIJA

DS

DS (6)

DS

DS + SP

DS + SP

D

DS

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS

D

DS

DS

D

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

TURKMĖNISTANAS

DS

D

DS

DS

TUVALU

UGANDA

DS

D

UKRAINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

(7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

(7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

UZBEKISTANAS

D

D

D

DS

VANUATU

D

VIETNAMAS

DS

D

D

DS

D

D

ZAMBIJA

D

DS

ZIMBABVĖ

DS

ŽALIASIS KYŠULYS

DS

TERITORINIAI VIENETAI IR VALDOS, BENT VIENOS VALSTYBĖS NARĖS NEPRIPAŽINTI KAIP VALSTYBĖS

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

PALESTINOS SAVIVALDA

D

TAIVANAS

1.2.   Bevizis režimas kitų kategorijų, paminėtų 4 straipsnio 1 dalyje, atžvilgiu

| — | Civilinių orlaivių įgulų nariai:


  Iš esmės valstybės narės civilinių orlaivių įgulų nariams netaiko vizų reikalavimo, jeigu jie turi licencijas ir sertifikatus, kaip apibrėžta Čikagos tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 1–9 prieduose.
  Tačiau vizų reikalavimą taiko:






  — | Prancūzija įgulų nariams, kurie yra valstybių, nepasirašiusių Čikagos konvencijos, piliečiai. |
| --- | --- | --- |

—

Civilinių orlaivių įgulų nariai:

Iš esmės valstybės narės civilinių orlaivių įgulų nariams netaiko vizų reikalavimo, jeigu jie turi licencijas ir sertifikatus, kaip apibrėžta Čikagos tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 1–9 prieduose.

Tačiau vizų reikalavimą taiko:

—

Prancūzija įgulų nariams, kurie yra valstybių, nepasirašiusių Čikagos konvencijos, piliečiai.

| — | Civilinių laivų įgulų nariai:


  Civilinių laivų įgulų nariams valstybės narės gali netaikyti vizų reikalavimo, jeigu jie turi jūrininko asmens tapatybės dokumentus, išduotus remiantis Tarptautinės darbo organizacijos konvencijomis (1958 m. konvencija Nr. 108 ir 2003 m. konvencija Nr. 185) arba Tarptautinės jūrų organizacijos 1965 m. balandžio 9 d. Londono konvencija dėl tarptautinės jūrų laivybos sąlygų lengvinimo (FAL konvencija).
  Praktikoje:






  — | išlipimo į krantą atveju: įgulų nariams taikomos išimtys, išskyrus Švedijoje ir Vokietijoje; |
| --- | --- | --- |

—

Civilinių laivų įgulų nariai:

Civilinių laivų įgulų nariams valstybės narės gali netaikyti vizų reikalavimo, jeigu jie turi jūrininko asmens tapatybės dokumentus, išduotus remiantis Tarptautinės darbo organizacijos konvencijomis (1958 m. konvencija Nr. 108 ir 2003 m. konvencija Nr. 185) arba Tarptautinės jūrų organizacijos 1965 m. balandžio 9 d. Londono konvencija dėl tarptautinės jūrų laivybos sąlygų lengvinimo (FAL konvencija).

Praktikoje:

—

išlipimo į krantą atveju: įgulų nariams taikomos išimtys, išskyrus Švedijoje ir Vokietijoje;

| — | tranzito atveju: vizų reikalavimą įgulų nariams taiko visos valstybės, išskyrus Norvegiją. |
| --- | --- |

—

tranzito atveju: vizų reikalavimą įgulų nariams taiko visos valstybės, išskyrus Norvegiją.

Norvegijos pastaba: vizų reikalavimas netaikomas Filipinų „Jūrininko tapatybės ir registravimo knygelės“ ir (arba) Filipinų nacionalinių pasų turėtojams (žr. 1999 m. spalio mėn. Filipinų ir Norvegijos laivininkystės susitarimą). Turėtojas privalo pateikti rašytinį laivo savininko arba jo atstovo patvirtinimą, kad jis dirbs laive Norvegijos uoste.

| — | Civilinių laivų įgulų nariai tarptautiniuose vidaus vandenų keliuose:








  — | Reinas:
  Belgija, Vokietija, Prancūzija, Liuksemburgas ir Nyderlandai netaiko vizų reikalavimo civilinių laivų įgulų nariams, plaukiantiems Reinu, jei jų kelionės dokumentuose yra spaudas trimis kalbomis arba įrašas, įrodantis, kad jie yra Reino upeiviai remiantis Centrinės laivybos Reinu komisijos rezoliucijomis. |
| --- | --- | --- |

—

Civilinių laivų įgulų nariai tarptautiniuose vidaus vandenų keliuose:

—

Reinas:

Belgija, Vokietija, Prancūzija, Liuksemburgas ir Nyderlandai netaiko vizų reikalavimo civilinių laivų įgulų nariams, plaukiantiems Reinu, jei jų kelionės dokumentuose yra spaudas trimis kalbomis arba įrašas, įrodantis, kad jie yra Reino upeiviai remiantis Centrinės laivybos Reinu komisijos rezoliucijomis.

| — | Dunojus:
  Vokietija ir Austrija netaiko vizų reikalavimo civilinių laivų įgulų nariams, turintiems dokumentus, įrodančius, kad jie yra Dunojaus upeiviai, įtraukti į įgulos sąrašą.
  Austrijos atveju vizų netaikymo išimtis galioja tik tranzito metu, jeigu įmonės, kuriai priklauso laivas, būstinė yra užsienyje, o laivo įgula nepalieka laivo arba uosto. |
| --- | --- |

—

Dunojus:

Vokietija ir Austrija netaiko vizų reikalavimo civilinių laivų įgulų nariams, turintiems dokumentus, įrodančius, kad jie yra Dunojaus upeiviai, įtraukti į įgulos sąrašą.

Austrijos atveju vizų netaikymo išimtis galioja tik tranzito metu, jeigu įmonės, kuriai priklauso laivas, būstinė yra užsienyje, o laivo įgula nepalieka laivo arba uosto.

| — | Lėktuvų įgulos ir palydovai, skrendantys teikti pagalbą arba atlikti gelbėjimo darbus ir kiti gelbėtojai nelaimės arba avarijos atveju:


  Vengrija netaiko vizų reikalavimo šios kategorijos asmenims. |
| --- | --- |

—

Lėktuvų įgulos ir palydovai, skrendantys teikti pagalbą arba atlikti gelbėjimo darbus ir kiti gelbėtojai nelaimės arba avarijos atveju:

Vengrija netaiko vizų reikalavimo šios kategorijos asmenims.

| — | Laissez-passer, kuriuos tarptautinės organizacijos išduoda savo tarnautojams, turėtojai:



  Bendrosios pastabos:

  Portugalija: tokių laissez-passer turėtojai neatleidžiami nuo vizų reikalavimo.
  Austrija: asmenims, turintiems privilegijas ir imunitetus, kuriems išduoti specialūs asmens tapatybės dokumentai, netaikomas vizų reikalavimas.

  Pastabos, susijusios su konkrečiomis organizacijomis:







  — | Vizų reikalavimo išimtys konkrečių organizacijų tarnautojams:





































  T | = | Taip |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | = | Ne |

—

Laissez-passer, kuriuos tarptautinės organizacijos išduoda savo tarnautojams, turėtojai:

Bendrosios pastabos:

Portugalija: tokių laissez-passer turėtojai neatleidžiami nuo vizų reikalavimo.

Austrija: asmenims, turintiems privilegijas ir imunitetus, kuriems išduoti specialūs asmens tapatybės dokumentai, netaikomas vizų reikalavimas.

Pastabos, susijusios su konkrečiomis organizacijomis:

—

Vizų reikalavimo išimtys konkrečių organizacijų tarnautojams:

T

=

Taip

N

=

Ne

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO (9)

Europos Taryba

T (12)

T

T

T

T

T

N

N

Jungtinės Tautos

T

T

T

T

T

N

N

N

T

T (11)

T

T

T

T

T

T

N

T

T

T

T (10)

T

T

Muitinių bendradarbiavimo taryba

T

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Šiaurės Atlanto Sutarties Organizacija

T

T

T

T

T

T

T

T

T

T

N

N

T

T

T

T

N

T

T

2.   Išimtys, taikomos vizų reikalavimams pagal 4 straipsnio 2 dalį

2.1.   Vizų reikalavimo išimtis taikoma moksleiviams, kurie yra trečiųjų šalių, nurodytų kairėje skiltyje, piliečiai, gyvenantys vienoje iš reglamento II priede išvardytų trečiųjų šalių arba Šveicarijoje ar Lichtenšteine ir vykstantys su mokyklos ekskursija kaip moksleivių grupės, kurią lydi atitinkamos mokyklos mokytojas, nariai:

| S | = | moksleiviai |
| --- | --- | --- |

S

=

moksleiviai

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY  (13)

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE  (14)

IS

NO

CH

LI

AFGANISTANAS

S

S

S

S

ALBANIJA

S

S

S

S

ALŽYRAS

S

S

S

S

ANGOLA

S

S

S

S

ANTIGVA IR BARBUDA

S

S

S

S

ARMĖNIJA

S

S

S

S

AZERBAIDŽANAS

S

S

S

S

BAHAMOS

S

S

S

S

BAHREINAS

S

S

S

S

BALTARUSIJA

S

S

S

S

BANGLADEŠAS

S

S

S

S

BARBADOSAS

S

S

S

S

BELIZAS

S

S

S

S

BENINAS

S

S

S

S

BISAU GVINĖJA

S

S

S

S

BOLIVIJA

S

S

S

S

BOSNIJA IR HERCEGOVINA

S

S

S

S

BOTSVANA

S

S

S

S

BURKINA FASAS

S

S

S

S

BURUNDIS

S

S

S

S

BUTANAS

S

S

S

S

BUVUSIOJI JUGOSLAVIJOS RESPUBLIKA MAKEDONIJA

S

S

S

S

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

S

S

S

S

ČADAS

S

S

S

S

DOMINIKA

S

S

S

S

DOMINIKOS RESPUBLIKA

S

S

S

S

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

S

S

S

S

DŽIBUTIS

S

S

S

S

EGIPTAS

S

S

S

S

EKVADORAS

S

S

S

S

ERITRĖJA

S

S

S

S

ETIOPIJA

S

S

S

S

FIDŽIS

S

S

S

S

FILIPINAI

S

S

S

S

GABONAS

S

S

S

S

GAJANA

S

S

S

S

GAMBIJA

S

S

S

S

GANA

S

S

S

S

GRENADA

S

S

S

S

GRUZIJA

S

S

S

S

GVINĖJA

S

S

S

S

HAITIS

S

S

S

S

INDIJA

S

S

S

S

INDONEZIJA

S

S

S

S

IRAKAS

S

S

S

S

IRANAS

S

S

S

S

JAMAIKA

S

S

S

S

JEMENAS

S

S

S

S

JORDANIJA

S

S

S

S

JUNGTINIAI ARABŲ EMYRATAI

S

S

S

S

JUODKALNIJA

S

S

S

S

KAMBODŽA

S

S

S

S

KAMERŪNAS

S

S

S

S

KATARAS

S

S

S

S

KAZACHSTANAS

S

S

S

S

KENIJA

S

S

S

S

KINIJA (LR)

S

S

S

S

KIRGIZIJA

S

S

S

S

KIRIBATIS

S

S

S

S

KOLUMBIJA

S

S

S

S

KOMORAI

S

S

S

S

KONGAS

S

S

S

S

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

S

S

S

S

KUBA

S

S

S

S

KUVEITAS

S

S

S

S

LAOSAS

S

S

S

S

LESOTAS

S

S

S

S

LIBANAS

S

S

S

S

LIBERIJA

S

S

S

S

LIBIJA

S

S

S

S

MADAGASKARAS

S

S

S

S

MALAVIS

S

S

S

S

MALDYVAI

S

S

S

S

MALIS

S

S

S

S

MAROKAS

S

S

S

S

MARŠALO SALOS

S

S

S

S

MAURICIJUS

S

S

S

S

MAURITANIJA

S

S

S

S

MIANMARAS

S

S

S

S

MIKRONEZIJA

S

S

S

S

MOLDOVA

S

S

S

S

MONGOLIJA

S

S

S

S

MOZAMBIKAS

S

S

S

S

NAMIBIJA

S

S

S

S

NAURU

S

S

S

S

NEPALAS

S

S

S

S

NIGERIJA

S

S

S

S

NIGERIS

S

S

S

S

OMANAS

S

S

S

S

PAKISTANAS

S

S

S

S

PALAU

S

S

S

S

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

S

S

S

S

PERU

S

S

S

S

PIETŲ AFRIKA

S

S

S

S

PUSIAUJO GVINĖJA

S

S

S

S

RYTŲ TIMORAS

S

S

S

S

RUANDA

S

S

S

S

RUSIJA

S

S

S

S

SALIAMONO SALOS

S

S

S

S

SAMOA

S

S

S

S

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

S

S

S

S

SAUDO ARABIJA

S

S

S

S

SEIŠELIAI

S

S

S

S

SENEGALAS

S

S

S

S

SENT KITSAS IR NEVIS

S

S

S

S

SENT LUSIJA

S

S

S

S

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

S

S

S

S

SERBIJA

S

S

S

S

SIERA LEONĖ

S

S

S

S

SIRIJA

S

S

S

S

SOMALIS

S

S

S

S

SUDANAS

S

S

S

S

SURINAMAS

S

S

S

S

SVAZILANDAS

S

S

S

S

ŠIAURĖS KORĖJA

S

S

S

S

ŠIAURĖS MARIANA

S

S

S

S

ŠRI LANKA

S

S

S

S

TADŽIKISTANAS

S

S

S

S

TAILANDAS

S

S

S

S

TANZANIJA

S

S

S

S

TOGAS

S

S

S

S

TONGA

S

S

S

S

TRINIDADAS IR TOBAGAS

S

S

S

S

TUNISAS

S

S

S

S

TURKIJA

S

S

S

S

TURKMĖNISTANAS

S

S

S

S

TUVALU

S

S

S

S

UGANDA

S

S

S

S

Ukraina

S

S

S

S

UZBEKISTANAS

S

S

S

S

VANUATU

S

S

S

S

VIETNAMAS

S

S

S

S

ZAMBIJA

S

S

S

S

ZIMBABVĖ

S

S

S

S

ŽALIASIS KYŠULYS

S

S

S

S

2.2.   Vizų reikalavimo išimtis, taikoma pabėgėliams ir asmenims be pilietybės, teisėtai gyvenantiems vienoje iš šalių, nurodytų kairėje skiltyje, ir turintiems tos valstybės kompetentingų institucijų išduotą kelionės dokumentą:

| R | = | pabėgėliams taikoma vizų reikalavimo išimtis |
| --- | --- | --- |
| A | = | asmenims be pilietybės taikoma vizų reikalavimo išimtis |

R

=

pabėgėliams taikoma vizų reikalavimo išimtis

A

=

asmenims be pilietybės taikoma vizų reikalavimo išimtis

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

ANDORA

R (16)A (16)

RA

RA

R

ARGENTINA

RA

RA

R

AUSTRALIJA

RA

RA

R

BRAZILIJA

RA

RA

R

BRUNĖJAUS DARUSALAMAS

R (16)A (16)

RA

R

ČILĖ

RA (16)

RA

R

GVATEMALA

RA

RA

R

HONDŪRAS

RA (16)

RA

R

IZRAELIS

RA

RA

R

JAPONIJA

RA (16)

RA

R

JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS (JAV)

RA (16)

RA

R

KANADA

RA (16)

RA

R

KOSTA RIKA

RA

RA

R

KROATIJA

RA

RA

R

MALAIZIJA

R (16)A (16)

RA

R

MEKSIKA

RA

RA

R

MONAKAS

RA (16)

RA

RA

R

NAUJOJI ZELANDIJA

RA (16)

RA

R

NIKARAGVA

RA (16)

RA

R

PANAMA

RA (16)

RA

R

PARAGVAJUS

RA (16)

RA

R

PIETŲ KORĖJA

RA

RA

R

SALVADORAS

RA (16)

RA

R

SAN MARINAS

R (16)A (16)

RA

R

SINGAPŪRAS

R (16)A (16)

RA

R

ŠVENTASIS SOSTAS

-

-

RA (16)

-

-

-

-

RA

-

-

R

-

-

-

-

URUGVAJUS

RA (16)

RA

R

VENESUELA

R (16)A (16)

RA

R

KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS SPECIALIEJI ADMINISTRACINIAI REGIONAI

BNL

BG

CZ

DK

DE  (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

HONKONGO SPECIALUSIS ADMINISTRACINIS REGIONAS

R (16)A

RA

MAKAO SPECIALUSIS ADMINISTRACINIS REGIONAS

R (16)A

RA

2.3.   Vizų reikalavimo išimtis, kurią valstybės narės taiko NATO ir „Partnerystės taikos labui“ reikalais keliaujantiems ginkluotųjų pajėgų nariams ir asmenims, turintiems tapatybės dokumentus ir gavusiems judėjimo įsakymus, numatytus 1951 m. birželio 19 d. Šiaurės Atlanto Sutarties šalių susitarime dėl jų karinių pajėgų statuso:

| X | = | vizų reikalavimo išimtis |
| --- | --- | --- |

X

=

vizų reikalavimo išimtis

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

NATO ir „Partnerystės taikos labui“ reikalais keliaujantys ginkluotųjų pajėgų nariai ir asmenys, turintys tapatybės dokumentus ir gavę judėjimo įsakymus, numatytus 1951 m. birželio 19 d. Susitarime

X (17)

X

X

X

X

X

X

X (18)

3.   Vizų reikalavimo panaikinimo pagal 4 straipsnio 1 dalį išimtys

Vizų reikalavimas taikomas kairėje skiltyje nurodytų valstybių tam tikrų kategorijų piliečiams:

| D | = | diplomatinių pasų turėtojai |
| --- | --- | --- |
| A | = | civilinių orlaivių įgula |
| S | = | tarnybinių pasų (oficialiųjų pasų) turėtojai |
| C | = | civilinių laivų įgula |

D

=

diplomatinių pasų turėtojai

A

=

civilinių orlaivių įgula

S

=

tarnybinių pasų (oficialiųjų pasų) turėtojai

C

=

civilinių laivų įgula

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AUSTRALIJA

DS

DSAC

DS (24)

IZRAELIS

S A (19)C (20)
   (23)

DSAC

JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS (JAV)

DS

DS

DS (21)
   (23)

D S (22) A (19) C (20)
   (23)

DSAC

DS (25)

DS (22)

MEKSIKA

DSAC

DS

4.   Vizų reikalavimo panaikinimo pagal 4 straipsnio 3 dalį išimtys

Kairėje skiltyje nurodytų šalių piliečiams taikomas vizų reikalavimas, kai jie savo buvimo metu užsiima apmokama veikla.

| E | = | apmokama veikla |
| --- | --- | --- |

E

=

apmokama veikla

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (30)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

ANDORA

E

E

E

E

E (26)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ARGENTINA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

AUSTRALIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRAZILIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRUNĖJAUS DARUSALAMAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ČILĖ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

GVATEMALA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HONDŪRAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

IZRAELIS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

JAPONIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS (JAV)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KANADA

E

E

E

E

E (27)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KOSTA RIKA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KROATIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MALAIZIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MEKSIKA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MONAKAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NAUJOJI ZELANDIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NIKARAGVA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PANAMA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PARAGVAJUS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PIETŲ KORĖJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SALVADORAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SAN MARINAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SINGAPŪRAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ŠVENTASIS SOSTAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

URUGVAJUS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

VENESUELA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS SPECIALIEJI ADMINISTRACINIAI REGIONAI

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

HONKONGO SPECIALUSIS ADMINISTRACINIS REGIONAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MAKAO SPECIALUSIS ADMINISTRACINIS REGIONAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

---

(1)  OL L 81, 2001 3 21, p. 1.

(2)  Remiantis Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 straipsniu ir nepažeidžiant jo 4 straipsnio, Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001 nuostatos netaikomos Airijai ir Jungtinei Karalystei.

(3)  http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/freetravel/visa/doc_freetravel_visa_en.htm

(4)  Vizų reikalavimo išimtis diplomatinių pasų turėtojams, kaip nurodyta pirmiau pateiktoje lentelėje, taikoma diplomatams, vykstantiems į trumpalaikes tarnybines keliones, nepažeidžiant taisyklių, taikomų diplomatams, vykstantiems į valstybę narę, kurioje jie yra ar bus akredituoti.

(5)  Beneliuksas: Beneliukso šalys, taikydamos 1960 m. balandžio 11 d. konvenciją, ypač jos 3 straipsnį, vykdo suderintą politiką trumpalaikių vizų trečiosioms šalims atžvilgiu.

(6)  Viešnagei iki 30 dienų.

(7)  Pagal susitarimus dėl supaprastintos vizų išdavimo tvarkos, sudarytus tarp Europos Bendrijos ir šių valstybių:

| — | Rusijos Federacijos (OL L 129, 2007 5 17, p. 27). Susitarimas įsigaliojo 2007 m. birželio 1 d. |
| --- | --- |

—

Rusijos Federacijos (OL L 129, 2007 5 17, p. 27). Susitarimas įsigaliojo 2007 m. birželio 1 d.

| — | Albanijos Respublikos (OL L 334, 2007 12 19, p. 85). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1d. |
| --- | --- |

—

Albanijos Respublikos (OL L 334, 2007 12 19, p. 85). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1d.

| — | Bosnijos ir Hercegovinos (OL L 334, 2007 12 19, p. 97). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

Bosnijos ir Hercegovinos (OL L 334, 2007 12 19, p. 97). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d.

| — | Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (OL L 334, 2007 12 19, p. 125). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (OL L 334, 2007 12 19, p. 125). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d.

| — | Juodkalnijos Respublikos (OL L 334, 2007 12 19, p. 109). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

Juodkalnijos Respublikos (OL L 334, 2007 12 19, p. 109). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d.

| — | Serbijos Respublikos (OL L 334, 2007 12 19, p. 137). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

Serbijos Respublikos (OL L 334, 2007 12 19, p. 137). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d.

| — | Moldovos Respublikos (OL L 334, 2007 12 19, p. 169). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

Moldovos Respublikos (OL L 334, 2007 12 19, p. 169). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d.

| — | Ukrainos (OL L 332, 2007 12 18, p. 68). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

Ukrainos (OL L 332, 2007 12 18, p. 68). Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d.

(8)  Akredituotam ambasadoriui ir ambasadoriaus šeimos nariams vizų reikalavimas netaikomas.

| — | Šventasis Sostas (Vatikano Miesto Valstybė):
  Vatikano pasų turėtojams, neatsižvelgiant į jų pilietybę, Vokietija, Švedija, Čekija, Latvija, Danija, Slovakija, Lenkija, Prancūzija, Bulgarija, Slovėnija ir Suomija netaiko vizų reikalavimo.
  Danija ir Slovakija netaiko vizų reikalavimo Vatikano Miesto Valstybės valdžios institucijų išduotų galiojančių tapatybės kortelių turėtojams.
  Vatikano Miesto kompetentingų institucijų išduotų galiojančių paprastų, diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojai gali vykti į Beneliukso šalis be vizos.
  Austrija netaiko vizų reikalavimo Vatikano Miesto Valstybės diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojams. |
| --- | --- |

—

Šventasis Sostas (Vatikano Miesto Valstybė):

Vatikano pasų turėtojams, neatsižvelgiant į jų pilietybę, Vokietija, Švedija, Čekija, Latvija, Danija, Slovakija, Lenkija, Prancūzija, Bulgarija, Slovėnija ir Suomija netaiko vizų reikalavimo.

Danija ir Slovakija netaiko vizų reikalavimo Vatikano Miesto Valstybės valdžios institucijų išduotų galiojančių tapatybės kortelių turėtojams.

Vatikano Miesto kompetentingų institucijų išduotų galiojančių paprastų, diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojai gali vykti į Beneliukso šalis be vizos.

Austrija netaiko vizų reikalavimo Vatikano Miesto Valstybės diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojams.

| — | Nepriklausomas karinis Maltos ordinas:
  Lenkija netaiko vizų reikalavimo Nepriklausomo karinio Maltos ordino diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojams.
  Austrija netaiko vizų reikalavimo Nepriklausomo karinio Maltos ordino diplomatinių pasų turėtojams.
  Slovėnija netaiko vizų reikalavimo Nepriklausomo karinio Maltos ordino pasų turėtojams. |
| --- | --- |

—

Nepriklausomas karinis Maltos ordinas:

Lenkija netaiko vizų reikalavimo Nepriklausomo karinio Maltos ordino diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojams.

Austrija netaiko vizų reikalavimo Nepriklausomo karinio Maltos ordino diplomatinių pasų turėtojams.

Slovėnija netaiko vizų reikalavimo Nepriklausomo karinio Maltos ordino pasų turėtojams.

(9)  Norvegija: Norvegija vizų reikalavimo netaiko tokiems asmenims ir jų sutuoktiniams arba sugyventiniams ir išlaikomiems vaikams:

| a) | JT atstovams; |
| --- | --- |

a)

JT atstovams;

| b) | valstybės tarnautojams, einantiems nuolatines pareigas JT arba specialioje JT organizacijoje; |
| --- | --- |

b)

valstybės tarnautojams, einantiems nuolatines pareigas JT arba specialioje JT organizacijoje;

| c) | Tarptautinio Teismo teisėjams arba valstybės tarnautojams, dirbantiems Teismo sekretoriate; |
| --- | --- |

c)

Tarptautinio Teismo teisėjams arba valstybės tarnautojams, dirbantiems Teismo sekretoriate;

| d) | kitiems asmenims, dirbantiems specialioje JT organizacijoje arba Teisme; |
| --- | --- |

d)

kitiems asmenims, dirbantiems specialioje JT organizacijoje arba Teisme;

| e) | užsieniečiams, turintiems JT laissez-passer (išduotiems pagal specialų susitarimą su JT). |
| --- | --- |

e)

užsieniečiams, turintiems JT laissez-passer (išduotiems pagal specialų susitarimą su JT).

Jungtinės Tautos: Vizų reikalavimo išimtys, kurias valstybės narės nurodė lentelėje, taikomos JT laissez-passer turėtojams.

(10)  Švedija: vizų reikalavimo išimtys Jungtinių Tautų atžvilgiu taikomos JT darbuotojams, vykdantiems pareigas ir turintiems tai patvirtinantį JT išduotą pažymėjimą.

Kipras netaiko vizų reikalavimo žydrųjų ir raudonųjų JT laissez-passer turėtojams. Vizų reikalavimas taikomas baltojo laissez-passer turėtojams (pabėgėliams).

Be to, tapatybės kortelės „SHIRBRIG, Planavimo padalinio pareigūnas“, išduotos Danijos kariuomenės vado, turėtojams Danija netaiko vizų reikalavimo.

(11)  Muitinių bendradarbiavimo taryba: Vizų reikalavimo išimtys, kurias lentelėje nurodė Beneliukso šalys, taikomos laissez-passer, kuriuos išdavė Muitinių bendradarbiavimo tarybos generalinis sekretorius, turėtojams.

(12)  Europos Taryba: Vizų reikalavimo išimtys, kurias lentelėje nurodė Beneliukso šalys, taikomos laissez-passer, kuriuos išdavė Europos Tarybos generalinis sekretorius, turėtojams.

(13)  Kipras: taikomas grupinės vizos reikalavimas.

(14)  Švedija: moksleiviams iki 18 metų.

(15)  Asmenims taikomas bendras reikalavimas turėti galiojantį kelionės dokumentą, išduotą remiantis 1946 m. spalio 15 d. susitarimo dėl kelionės dokumentų pabėgėliams išdavimo, 1951 m. liepos 28 d. Konvencijos dėl pabėgėlių statuso arba 1954 m. rugsėjo 28 d. Konvencijos dėl asmenų be pilietybės statuso taisyklėmis. Kelionės dokumente turi būti numatytas pakankamai ilgą laikotarpį galiojantis leidimas grįžti.

(16)  Dėl Vokietijos: visais atvejais taikoma nuo (1) išnašoje nurodytų susitarimų ir konvencijų dėl kelionės dokumentų pabėgėliams ir asmenims be pilietybės išdavimo įsigaliojimo dienos.

(17)  Bulgarijos pastaba: vizų reikalavimo išimtis Šiaurės Atlanto Sutarties Organizacijai taikoma galiojančio kelionės dokumento arba NATO vadavietėje išduoto komandiruotės įsakymo turėtojams, siunčiamiems ne daugiau kaip devyniasdešimčiai (90) dienų per bet kurį pusmetį.

(18)  Norvegijos pastaba: Norvegija netaiko vizų reikalavimo NATO valstybės narės kariuomenės personalui ir sąjungininkų vadavietės kariuomenės personalui, dalyvaujančiam oficialioje misijoje ir turinčiam komandiruotės įsakymą, išduotą siunčiančios valstybės atitinkamos institucijos arba NATO. Šių kategorijų asmenų šeimos nariams (sutuoktiniams arba sugyventiniams ir išlaikomiems vaikams) Norvegija taip pat netaiko vizų reikalavimo.

Norvegija netaiko vizų reikalavimo ir Jungtinių Valstijų, Kanados arba Britanijos kariams, dislokuotiems Europoje, ir kariniam personalui, kuris bus dislokuotas arba dalyvaus Norvegijos teritorijoje vyksiančiose pratybose pagal Partnerystės taikos labui programą. Vizų reikalavimo išimtis netaikoma šių kategorijų asmenų sutuoktiniams ir vaikams.

(19)  Prancūzija: nors Jungtinės Valstijos ir Izraelis yra pasirašiusios Čikagos konvenciją, tačiau įgulų nariams, kurie yra šių dviejų šalių piliečiai, taikomas vizų reikalavimas.

(20)  Prancūzija: nors Jungtinės Valstijos ir Izraelis yra pasirašiusios 1965 m. Londono konvenciją, tačiau įgulų nariams, kurie yra šių dviejų šalių piliečiai, taikomas vizų reikalavimas.

(21)  Ispanija: Jungtinių Amerikos Valstijų diplomatinių arba tarnybinių (oficialiųjų) pasų turėtojams oficialių misijų arba oficialių vizitų metu taikomas vizų reikalavimas. Viza nėra būtina, kai vykstama pagal 1988 m. gegužės 1 d. Ispanijos ir Šiaurės Amerikos konvenciją.

(22)  Prancūzija ir Portugalija: tik diplomatinių arba tarnybinių pasų turėtojams misijų metu.

(23)  Jei vykstama tarnybiniais reikalais.

(24)  Lenkija: D ir (arba) S kategorijų pasų turėtojams misijų metu.

(25)  Lenkija: D ir (arba) S kategorijų pasų turėtojams misijų metu (vizos galioja ne ilgiau kaip 4 metus).

(26)  Ispanijos pastaba: Andoros piliečiams, buvimo metu užsiimantiems ekonomine veikla, netaikomas vizų reikalavimas, išskyrus, kai jie vykdo nepriklausomos profesijos veiklą.

(27)  Prancūzijos pastaba: Kanados atžvilgiu vizų reikalavimas taikomas tiktai jauniems kanadiečiams, atvykstantiems į Prancūziją pagal 2003 m. spalio 3 d. Kanados ir Prancūzijos Respublikos vyriausybių susitarimą dėl jaunimo mainų.

(28)  Estijos pastaba: užsieniečiai, norintys dirbti Estijoje, privalo turėti leidimą dirbti arba leidimą gyventi, suteikiantį teisę dirbti. Turi būti registruojamas trumpalaikis užsieniečių, kurie atvyksta ar yra Estijoje turėdami vizą (D tipo) arba pagal bevizį režimą, darbas (jei tarptautinis susitarimas nenumato kitaip), kuris negali viršyti šešių mėnesių laikotarpio per metus.

(29)  Vokietijos pastabos: nelaikoma, kad toliau išvardytų darbuotojų grupės užsiima apmokama veikla, todėl, atsižvelgiant į nustatytas sąlygas, jiems netaikomas vizų reikalavimas:

| — | jūrininkai, turintys Vokietijos jūrininko knygelę („Seefahrtbuch“) ir II priede išvardytų institucijų išduotą nacionalinį pasą, tik jei jie yra laivo, turinčio leidimą plaukioti su Vokietijos vėliava arba būti Vokietijos teritorijoje, įgulos nariai; |
| --- | --- |

—

jūrininkai, turintys Vokietijos jūrininko knygelę („Seefahrtbuch“) ir II priede išvardytų institucijų išduotą nacionalinį pasą, tik jei jie yra laivo, turinčio leidimą plaukioti su Vokietijos vėliava arba būti Vokietijos teritorijoje, įgulos nariai;

| — | jūrų ir pakrantės laivų laivavedžiai, vykdantys savo profesines pareigas; |
| --- | --- |

—

jūrų ir pakrantės laivų laivavedžiai, vykdantys savo profesines pareigas;

| — | kai įplaukiama į Reiną ir Dunojų, įskaitant Maino–Dunojaus kanalą, siekiant transportuoti žmones ar prekes: trečiosios šalies piliečiai, dirbantys užsienio valstybėje registruotame laive bendrovei, kurios buveinė yra užsienio valstybėje, ir turintys pripažįstamą pasą arba pasą atitinkantį dokumentą, patvirtinantį, kad jie užsiima laivyba Reine, arba specialių, pripažįstamų pasą atitinkančių dokumentų, pavyzdžiui, „Donauschifferausweis“ arba jūrininkų knygelių („Seefahrtbuch“), turėtojai, įtraukti į įgulos sąrašą. Viešnagė turi būti tiesiogiai susijusi su laivybos profesijos tikslais. |
| --- | --- |

—

kai įplaukiama į Reiną ir Dunojų, įskaitant Maino–Dunojaus kanalą, siekiant transportuoti žmones ar prekes: trečiosios šalies piliečiai, dirbantys užsienio valstybėje registruotame laive bendrovei, kurios buveinė yra užsienio valstybėje, ir turintys pripažįstamą pasą arba pasą atitinkantį dokumentą, patvirtinantį, kad jie užsiima laivyba Reine, arba specialių, pripažįstamų pasą atitinkančių dokumentų, pavyzdžiui, „Donauschifferausweis“ arba jūrininkų knygelių („Seefahrtbuch“), turėtojai, įtraukti į įgulos sąrašą. Viešnagė turi būti tiesiogiai susijusi su laivybos profesijos tikslais.

Savarankiškai dirbančių specialistų darbas taip pat priskiriamas apmokamai veiklai. Tam tikros konkrečios veiklos rūšys nelaikomos apmokama veikla (nutarimo dėl gyvenamosios vietos 17 straipsnio 2 dalis kartu su nutarimo dėl užimtumo 16 straipsniu, pavyzdžiui, tam tikrų vairuotojų veikla). Šie asmenys, laikydamiesi specialiai nustatytų sąlygų, gali atvykti be vizų.

(30)  Bulgarijos pastaba: užsieniečiai, atvykstantys į Bulgariją pirmą kartą ir norintys šioje šalyje dirbti, privalo turėti leidimą dirbti ir ilgalaikę vizą. Atvykusiems į Bulgariją kompetentingos imigracijos institucijos išduoda leidimą gyventi, suteikiantį užsieniečiams teisę pasilikti, išvykti ir pakartotinai atvykti į Bulgariją, nereikalaujant naujos vizos.

(31)  Lietuvos pastaba: užsieniečiai, norintys dirbti Lietuvoje, privalo turėti leidimą dirbti (išskyrus išimtis, nurodytas 2004 m. liepos 16 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakyme Nr. A1-179) ir leidimą gyventi, kurį galima gauti Lietuvos teritorijoje.

(32)  Suomijos pastaba: asmenys, norintys dirbti Suomijoje, privalo turėti leidimą gyventi darbuotojams.

(33)  Kipro pastaba: užsieniečiai, norintys dirbti Kipre, privalo turėti leidimą dirbti ir leidimą gyventi pagal Užsieniečių ir imigracijos įstatymą (105 skyrius) ir atitinkamas taisykles Nr. 242/72.

(34)  Maltos pastaba: užsieniečiai, norintys dirbti Maltoje, privalo turėti leidimą dirbti arba leidimą gyventi, suteikiantį teisę dirbti.

(35)  Austrijos pastaba: išduodant vizas mokamai veiklai vykdyti Austrijoje taikomos toliau išvardytos specialiosios nuostatos:

Sezoniniai ir derliaus nuimti atvykstantys darbininkai, kuriems taikomas bevizis režimas, gali atvykti į Austriją neturėdami D ir C tipo vizų ir gauti leidimą dirbti, jei kompetentingos migracijos įstaigos išduoda jiems patikimumo pažymą.

Kiti užsieniečiai, kurie dirba tik laikinai, savarankiškai arba pagal darbo sutartį ir kuriems taikoma vizų reikalavimo išimtis, gali vykdyti veiklą tiktai gavę ilgalaikę arba trumpalaikę vizą (D ir C tipo vizą).

---

V Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/62

---

Kvietimas teikti netiesioginės veiklos paraiškas pagal daugiametę Bendrijos programą dėl labiau prieinamo, patogesnio bei tinkamesnio naudoti skaitmeninio turinio Europoje (eContentplus programa)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 74/13)

1.   Tikslai ir aprašymas

Europos Komisija patvirtino darbo programą ir kvietimą teikti paraiškas 2008 m., siekdama įgyvendinti eContentplus programą (1).

Pagal šį kvietimą galima teikti netiesioginės veiklos, skirtos toliau nurodytoms sritims ir veiksmams, paraiškas:

| — | Geografinė informacija







  3.1. | Pažangiausi geografinės informacijos tinklai |
| --- | --- | --- |

—

Geografinė informacija

3.1.

Pažangiausi geografinės informacijos tinklai

| — | Mokomasis turinys







  4.1. | Pažangiausi mokomojo turinio tinklai |
| --- | --- | --- |

—

Mokomasis turinys

4.1.

Pažangiausi mokomojo turinio tinklai

| 4.2. | Mokomojo turinio tiksliniai projektai |
| --- | --- |

4.2.

Mokomojo turinio tiksliniai projektai

| — | Skaitmeninės bibliotekos







  5.1. | Pažangiausi skaitmeninių bibliotekų sąveikos tinklai |
| --- | --- | --- |

—

Skaitmeninės bibliotekos

5.1.

Pažangiausi skaitmeninių bibliotekų sąveikos tinklai

| 5.2. | Pažangiausi Europos skaitmeninės bibliotekos naudojimo ir paslaugų tinklai |
| --- | --- |

5.2.

Pažangiausi Europos skaitmeninės bibliotekos naudojimo ir paslaugų tinklai

| 5.3. | Kultūrinio turinio tiksliniai projektai |
| --- | --- |

5.3.

Kultūrinio turinio tiksliniai projektai

| 5.4. | Mokslinio turinio ir (arba) mokslininkams skirti tiksliniai projektai |
| --- | --- |

5.4.

Mokslinio turinio ir (arba) mokslininkams skirti tiksliniai projektai

| 5.5. | Teminis Europos skaitmeninės bibliotekos koordinavimo ir paramos tinklas |
| --- | --- |

5.5.

Teminis Europos skaitmeninės bibliotekos koordinavimo ir paramos tinklas

2.   Reikalavimus atitinkantys pareiškėjai

eContentplus programoje gali dalyvauti ES valstybėse narėse įsteigti juridiniai asmenys.

Joje taip pat gali dalyvauti juridiniai asmenys, įsteigti ELPA valstybėse, kurios yra EEE susitarimo susitariančiosios šalys (Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija), remiantis šio susitarimo nuostatomis (2).

Kroatijoje, Turkijoje ir Buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje įsteigti juridiniai asmenys gali teikti paraiškas, tačiau gaus finansavimą tik tuo atveju, jei su atitinkama šalimi bus sudarytas dvišalis susitarimas.

Trečiosiose šalyse įsteigti juridiniai asmenys ir tarptautinės organizacijos gali dalyvauti programoje, tačiau be Bendrijos finansinės paramos.

3.   Biudžetas

Bendrajam netiesioginės veiklos finansavimui skirtas biudžetas – 42,5 mln. EUR.

4.   Terminas

Komisija priima paraiškas iki 2008 m. birželio 12 d. 17 val. (Liuksemburgo laiku). Po šio termino atsiųstos paraiškos nebus svarstomos.

5.   Kita informacija

Visą kvietimo teikti paraiškas tekstą ir paraiškos formas galima rasti interneto svetainėje adresu:

http://ec.europa.eu/econtentplus

Visos paraiškos turi atitikti reikalavimus ir sąlygas, nurodytus pilname kvietimo teikti paraiškas tekste, darbo programoje ir paraiškų teikėjų vadove, kuriuos anglų kalba galima rasti minėtoje Komisijos interneto svetainėje. Juose pateikiama informacija, kaip parengti ir pateikti paraiškas.

Paraiškų vertinimas bus grindžiamas skaidrumo ir lygiateisiškumo principais. Vertinimą atliks Komisija, padedama išorės ekspertų. Kiekviena paraiška bus vertinama remiantis eContentplus darbo programoje nustatytais vertinimo kriterijais.

Visos Europos Komisijos gautos paraiškos bus nagrinėjamos konfidencialiai.

---

(1)  2005 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 456/2005/EB, nustatantis daugiametę Bendrijos programą dėl labiau prieinamo, patogesnio bei tinkamesnio naudoti skaitmeninio turinio Europoje (OL L 79, 2005 3 24, p. 1).

(2)  Naujausia informacija apie tai, kurios šalys dalyvauja programoje, skelbiama Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Naujausią sąrašą taip pat galima rasti programos interneto svetainėje: http://ec.europa.eu/econtentplus

---

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/64

---

Kvietimas teikti paraiškas pagal 7-ąją EB mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos 7-ąją bendrąją programą

(2008/C 74/14)

Skelbiami kvietimai teikti paraiškas pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos 7-ąją bendrąją programą (2007–2013 m.).

Paraiškos teikiamos pagal toliau nurodytus kvietimus. Kvietimų terminai ir biudžetai nurodyti kvietimų tekstuose, kurie skelbiami Cordis tinklavietėje.

Specialioji programa „Žmonės“:

| Kvietimo kodas: | FP7-PEOPLE-IEF-2008 | „Europos stipendijos“ |
| --- | --- | --- |
| FP7-PEOPLE-IOF-2008 | „Tarptautinės išvykimo stipendijos“ |
| FP7-PEOPLE-IIF-2008 | „Tarptautinės atvykimo stipendijos“ |

Kvietimo kodas:

FP7-PEOPLE-IEF-2008

„Europos stipendijos“

FP7-PEOPLE-IOF-2008

„Tarptautinės išvykimo stipendijos“

FP7-PEOPLE-IIF-2008

„Tarptautinės atvykimo stipendijos“

Šie kvietimai teikti paraiškas skelbiami remiantis darbo programa, priimta 2007 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimu C(2007) 5740.

Informaciją apie kvietimų sąlygas, darbo programas ir paraiškų teikėjams skirtas paraiškų teikimo gaires galima rasti Cordis tinklavietėje: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

TEISINĖS PROCEDŪROS

Europos ekonominė erdvė ELPA Teismas

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/65

---

Prašymas ELPA teismui dėl patariamosios nuomonės, kurį 2007 m. lapkričio 26 d. pateikė Oslo tingrett byloje L'Oréal Norge AS prieš Smart Club Norge AS

(Byla E-10/07)

(2008/C 74/15)

2007 m. lapkričio 26 d. raštu Oslo tingrett (Oslo apylinkės teismas) ELPA teismui pateikė prašymą, kurį Teismo kanceliarija gavo 2007 m. lapkričio 29 d., dėl patariamosios nuomonės byloje L'Oréal Norge AS prieš Smart Club Norge AS šiais klausimais:

| 1. | Ar Tarybos direktyvos 89/104/EEB 7 straipsnio 1 dalis turi būti suprantama taip, kad prekių ženklo savininkas turi teisę užkirsti kelią importui iš EEE nepriklausančios trečiosios šalies, jei importuojama negavus prekių ženklo savininko sutikimo? |
| --- | --- |

1.

Ar Tarybos direktyvos 89/104/EEB 7 straipsnio 1 dalis turi būti suprantama taip, kad prekių ženklo savininkas turi teisę užkirsti kelią importui iš EEE nepriklausančios trečiosios šalies, jei importuojama negavus prekių ženklo savininko sutikimo?

| 2. | Ar direktyvos 89/104/EEB 7 straipsnio 1 dalis turi būti suprantama taip, kad prekių ženklo suteikiamas teises leidžiama išnaudoti tarptautiniu mastu? |
| --- | --- |

2.

Ar direktyvos 89/104/EEB 7 straipsnio 1 dalis turi būti suprantama taip, kad prekių ženklo suteikiamas teises leidžiama išnaudoti tarptautiniu mastu?

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/66

---

Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejiniams, peržiūros inicijavimą

(2008/C 74/16)

Komisija gavo prašymą inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą pagal 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 3 dalį. Atliekant peržiūrą tiriama nagrinėjamojo produkto apibrėžtoji sritis, siekiant išsiaiškinti, ar priemonės, taikomos tam tikriems liejiniams, taikytinos tam tikrų rūšių produktams.

Prašymą pateikė Eurofonte (toliau – pareiškėjas).

1.   Produktas

Nagrinėjamasis produktas – tai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejiniai iš nekaliojo ketaus, skirti požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti arba patekti į jas, ir jų dalys, apdirbti arba neapdirbti, padengti arba nepadengti, dažyti arba nedažyti, su kitomis medžiagomis arba be kitų medžiagų, išskyrus gaisrinius hidrantus (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra 7325 10 50, 7325 10 92 ir ex 7325 10 99. Šie KN kodai pateikiami tik kaip informacija.

2.   Galiojančios priemonės

Šiuo metu galiojančios priemonės – tai galutinis antidempingo muitas, nustatytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1212/2005 (2) dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejinių importo su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 268/2006 (3). Komisijos sprendimu 2006/109/EB (4) buvo priimtas įsipareigojimas.

3.   Peržiūros pagrindas

Produktas, kuriam taikomos Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnyje nurodytos priemonės, yra liejiniai iš nekaliojo ketaus. To paties reglamento preambulėje (18–23 konstatuojamosiose dalyse) nurodomi liejiniai iš pilkojo arba kaliojo ketaus. Pareiškėjas teigia, kad minėtame reglamente nustatyta priemonių taikymo sritis nėra visiškai aiški. Pareiškėjo nuomone, produkto apibrėžtoji sritis turėtų būti patikslinta, nurodant, ar liejiniams iš kaliojo ketaus priemonės taikomos ir ar šios rūšies liejiniai atitinka nagrinėjamojo produkto apibrėžtį.

Todėl tikslinga persvarstyti apibrėžtąją nagrinėjamojo produkto sritį. Jeigu po šios peržiūros bus priimtas koks nors reglamentas, jis galėtų būti taikomas atgaline data nuo atitinkamų priemonių nustatymo dienos arba nuo vėlesnės datos, pavyzdžiui, po šio pranešimo paskelbimo. Visi ekonominių operacijų vykdytojai, ypač importuotojai, raginami pareikšti savo nuomonę šiuo klausimu ir pateikti bet kokius ją pagrindžiančius įrodymus.

4.   Procedūra

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, inicijuoja peržiūrą, kurią atliekant bus tiriama nagrinėjamojo produkto apibrėžtoji sritis.

a)   Klausimynai

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, reikalinga tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus Bendrijos pramonei, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, importuotojams, naudotojams, žinomiems Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojantiems gamintojams ir šios šalies valdžios institucijoms. Šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turėtų gauti per šio pranešimo 5 dalies a punkte nustatytą laikotarpį.

b)   Informacijos rinkimas ir suinteresuotųjų šalių išklausymas

Visos suinteresuotosios šalys raginamos pareikšti savo nuomonę, pateikti kitą nei klausimyno atsakymai informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus. Šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turėtų gauti per šio pranešimo 5 dalies a punkte nustatytą laikotarpį.

Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jei jos pateikia prašymą, kuriame nurodo svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti. Tokį prašymą privalu pateikti per 5 dalies b punkte nustatytą laikotarpį.

5.   Terminai

a)   Laikotarpis, per kurį šalys turi pranešti apie save, pateikti klausimyno atsakymus ir kitą informaciją

Norėdamos, kad tyrimo metu būtų atsižvelgta į jų pastabas, visos suinteresuotosios šalys privalo pranešti apie save Komisijai, pareikšti savo nuomonę ir pateikti klausimyno atsakymus arba kitą informaciją per 40 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jeigu nenurodyta kitaip. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad daugumos pagrindiniame reglamente išdėstytų procesinių teisių įgyvendinimas priklauso nuo to, ar per minėtą laikotarpį šalis pranešė apie save.

b)   Klausymas

Per tą patį 40 dienų laikotarpį visos suinteresuotosios šalys taip pat gali kreiptis prašydamos, kad Komisija jas išklausytų.

6.   Rašytiniai pareiškimai, klausimyno atsakymai ir susirašinėjimas

Visa suinteresuotųjų šalių informacija ir prašymai privalo būti pateikiami raštu (ne elektronine forma, nebent nurodyta kitaip), būtinai nurodant suinteresuotosios šalies pavadinimą, adresą, e. pašto adresą, telefono, fakso ir (arba) telekso numerius. Visa rašytinė informacija, įskaitant informaciją, kurios prašoma šiame pranešime, klausimyno atsakymus ir slaptą suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, ženklinama „RIBOTO NAUDOJIMO (5)“ grifu, ir pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalies nuostatas kartu pateikiamas nekonfidencialus variantas, paženklintas „SUINTERESUOTOSIOMS ŠALIMS SUSIPAŽINTI“.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Brussels |
| Faks. (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Brussels

Faks. (32-2) 295 65 05

7.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą laikotarpį arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją neatsižvelgiama, o remiamasi turimais faktais. Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

8.   Tyrimo tvarkaraštis

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 5 dalį tyrimas bus baigtas per 15 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

9.   Kitos tarpinės peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį

Šios peržiūros aprėptis nurodyta 4 dalyje. Šalis, norinti pareikalauti peržiūros dėl kitų priežasčių, gali tai padaryti vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies nuostatomis.

10.   Asmens duomenų tvarkymas

Pažymima, kad atliekant šį tyrimą gauti asmens duomenys bus tvarkomi vadovaujantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (6).

11.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas

Pažymima, kad, suinteresuotosios šalys, manančios, jog patiria sunkumų naudodamosi teise į gynybą, gali reikalauti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų Prekybos GD pareigūnas. Pareigūnas yra suinteresuotųjų šalių ir Komisijos tarnybų tarpininkas ir prireikus tarpininkauja sprendžiant procedūrinius klausimus, galinčius turėti įtakos jų interesų gynimui atliekant šį tyrimą, ypač galimybės susipažinti su byla, konfidencialumo, terminų pratęsimo ir raštu arba žodžiu pateiktų nuomonių aiškinimo klausimus. Daugiau informacijos ir kontaktinius duomenis suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos GD svetainėje (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

(2)  OL L 199, 2005 7 29, p. 1.

(3)  OL L 47, 2006 2 17, p. 3.

(4)  OL L 47, 2006 2 17, p. 59.

(5)  Tai reiškia, kad dokumentas skirtas tik vidaus naudojimui. Jis apsaugotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnį (OL L 145, 2001 5 31, p. 43). Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 19 straipsnį ir PPO sutarties dėl 1994 m. GATT VI straipsnio įgyvendinimo (Antidempingo susitarimo) 6 straipsnį tai yra konfidencialus dokumentas.

(6)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/68

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5032 — Roxel/Protac)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 74/17)

| 1. | 2008 m. kovo 12 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonės „MBDA SAS“ (toliau — MBDA, Prancūzija) ir „SNPE Matériaux Energétiques S.A.“ (toliau — SME, Prancūzija), Prancūzijos valstybinės grupės SNPE pavaldžiosios įmonės, veikdamos per esamą bendrą įmonę „Roxel SAS“ (toliau — „Roxel“, Prancūzija), pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Protac“ (Prancūzija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2008 m. kovo 12 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonės „MBDA SAS“ (toliau — MBDA, Prancūzija) ir „SNPE Matériaux Energétiques S.A.“ (toliau — SME, Prancūzija), Prancūzijos valstybinės grupės SNPE pavaldžiosios įmonės, veikdamos per esamą bendrą įmonę „Roxel SAS“ (toliau — „Roxel“, Prancūzija), pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Protac“ (Prancūzija) kontrolę.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:






  — | „MBDA“: valdomųjų ginklų ir valdomųjų ginklų sistemų gamyba ir pardavimas; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:

—

„MBDA“: valdomųjų ginklų ir valdomųjų ginklų sistemų gamyba ir pardavimas;

| — | SME: mėtomųjų sprogmenų užtaisų ir su energija susijusios įrangos gamyba daugiausia erdvėlaivių, gynybos ir automobilių pramonei, taip pat kariniams tikslams skirtų metamųjų sprogmenų ir sprogstamųjų medžiagų gamyba; |
| --- | --- |

—

SME: mėtomųjų sprogmenų užtaisų ir su energija susijusios įrangos gamyba daugiausia erdvėlaivių, gynybos ir automobilių pramonei, taip pat kariniams tikslams skirtų metamųjų sprogmenų ir sprogstamųjų medžiagų gamyba;

| — | „Protac“: taktiniams valdomiesiems ginklams skirtų varomųjų sistemų kūrimas, gamyba ir pardavimas. |
| --- | --- |

—

„Protac“: taktiniams valdomiesiems ginklams skirtų varomųjų sistemų kūrimas, gamyba ir pardavimas.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.5032 — Roxel/Protac šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.5032 — Roxel/Protac šiuo adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/69

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet))

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 74/18)

| 1. | 2008 m. kovo 14 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „StatoilHydro ASA“ (toliau — „StatoilHydro“, Norvegija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą įmonių „ConocoPhillips Danmark ApS“ (Danija), „ConocoPhillips Nordic AB“ (Švedija) ir „ConocoPhillips JET AS“ (Norvegija) (toliau visos trys įmonės — „Jet Scandinavia“) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2008 m. kovo 14 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „StatoilHydro ASA“ (toliau — „StatoilHydro“, Norvegija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą įmonių „ConocoPhillips Danmark ApS“ (Danija), „ConocoPhillips Nordic AB“ (Švedija) ir „ConocoPhillips JET AS“ (Norvegija) (toliau visos trys įmonės — „Jet Scandinavia“) kontrolę.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:






  — | „StatoilHydro“: integruota naftos ir dujų bendrovė, veikianti naftos ir dujų gamintojų žvalgybos, vystymo, gamybos ir pardavimo rinkoje, taip pat degalinių eksploatavimo vartotojų rinkoje Danijoje, Norvegijoje ir Švedijoje; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:

—

„StatoilHydro“: integruota naftos ir dujų bendrovė, veikianti naftos ir dujų gamintojų žvalgybos, vystymo, gamybos ir pardavimo rinkoje, taip pat degalinių eksploatavimo vartotojų rinkoje Danijoje, Norvegijoje ir Švedijoje;

| — | „Jet Scandinavia“: „Jet“ prekinio vardo degalinių eksploatavimas Danijoje, Norvegijoje ir Švedijoje, taip pat sandėliavimo terminalų eksploatavimas Švedijoje. |
| --- | --- |

—

„Jet Scandinavia“: „Jet“ prekinio vardo degalinių eksploatavimas Danijoje, Norvegijoje ir Švedijoje, taip pat sandėliavimo terminalų eksploatavimas Švedijoje.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet) šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet) šiuo adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/70

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 74/19)

| 1. | 2008 m. kovo 14 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „Altor Fund II“ (toliau — „Altor“, Švedija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Papyrus AB“ ir susijusių įmonių (toliau visos įmonės — „Papyrus“, Švedija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2008 m. kovo 14 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „Altor Fund II“ (toliau — „Altor“, Švedija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Papyrus AB“ ir susijusių įmonių (toliau visos įmonės — „Papyrus“, Švedija) kontrolę.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:






  — | „Altor“: privatus kapitalas; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:

—

„Altor“: privatus kapitalas;

| — | „Papyrus“: plono popieriaus, pakavimo medžiagų, vartojimo reikmenų ir biuro reikmenų platinimas. |
| --- | --- |

—

„Papyrus“: plono popieriaus, pakavimo medžiagų, vartojimo reikmenų ir biuro reikmenų platinimas.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus šiuo adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/71

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 74/20)

| 1. | 2008 m. kovo 14 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonės „Colony Investors VII, L.P.“ ir „Colyzeo Investors, L.P.“ (abi įsteigtos Jungtinėje Karalystėje), kontroliuojamos „Colony Capital“ grupės (toliau — „Colony Capital“, JAV), ir įmonė „Morgan Stanley & Co. International PLC“, priklausanti „Morgan Stanley“ grupei (toliau — „Morgan Stanley“, JAV), pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Colfilm SAS“ (toliau — „Colfilm“, Prancūzija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2008 m. kovo 14 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonės „Colony Investors VII, L.P.“ ir „Colyzeo Investors, L.P.“ (abi įsteigtos Jungtinėje Karalystėje), kontroliuojamos „Colony Capital“ grupės (toliau — „Colony Capital“, JAV), ir įmonė „Morgan Stanley & Co. International PLC“, priklausanti „Morgan Stanley“ grupei (toliau — „Morgan Stanley“, JAV), pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Colfilm SAS“ (toliau — „Colfilm“, Prancūzija) kontrolę.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:






  — | „Colony Capital“: privataus kapitalo įmonė; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:

—

„Colony Capital“: privataus kapitalo įmonė;

| — | „Morgan Stanley“: finansinės paslaugos visame pasaulyje; |
| --- | --- |

—

„Morgan Stanley“: finansinės paslaugos visame pasaulyje;

| — | „Colfilm“: „Paris Saint-Germain Football SA“ kontroliuojančioji įmonė ir susijusi (sporto) veikla. |
| --- | --- |

—

„Colfilm“: „Paris Saint-Germain Football SA“ kontroliuojančioji įmonė ir susijusi (sporto) veikla.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---

KITI AKTAI

Komisija

| 20.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 74/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 74/72

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2008/C 74/21)

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį (1). Prieštaravimo pareiškimai turi būti pateikti Komisijai per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo datos.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„KAINUUN RÖNTTÖNEN“

EB Nr.: FI/PGI/005/0099/23.06.1999

SKVN ( ) SGN ( X )

Šioje santraukoje informacijos tikslais pateikiami pagrindiniai produkto specifikacijos elementai.

1.   Kompetentinga valstybės narės įstaiga:

| Pavadinimas | Maa- ja metsätalousministeriö |
| --- | --- |
| Adresas | PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto |
| Telefonas | (358-9) 1605 42 78 |
| Faksas | (358-9) 1605 34 00 |
| El. paštas | maija.heinonen@mmm.fi |

Pavadinimas

Maa- ja metsätalousministeriö

Adresas

PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto

Telefonas

(358-9) 1605 42 78

Faksas

(358-9) 1605 34 00

El. paštas

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Grupė:

| Pavadinimas | Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry |
| --- | --- |
| Adresas | Kainuuntie 126 |
| FI-88900 Kuhmo |

Pavadinimas

Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry

Adresas

Kainuuntie 126

FI-88900 Kuhmo

Telefonas

(358-020) 833 53 35

Faksas

(358-8) 655 12 74

El. paštas

kaesa@kaesankotileipomo.fi

Sudėtis:

Gamintojai ir (arba) perdirbėjai ( X ) kiti ( )

3.   Produkto rūšis:

Klasė 2.4. Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai ir kiti kepiniai

4.   Specifikacija:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka)

4.1.   Pavadinimas: „Kainuun rönttönen“

4.2.   Apibūdinimas: Kainuun rönttönen yra mažas, apvalus, atviras ruginis pyragaitis su virtų bulvių košės, ruginių miltų ir bruknių įdaru. Įdaras yra saldaus skonio, rausvai rudas grūstų bulvių ir bruknių mišinys, užpiltas lydytu sviestu. Kainuun rönttönen gaminamas trim etapais: pirmiausiai pagaminamas įdaras, tada pagaminamas pagrindas ir galiausiai abi dalys sujungiamos.

4.3.   Geografinė vietovė: Kainū regioną, esantį Oulu provincijoje, sudaro 8 savivaldybės ir du miestai. Kainū turi 86 000 gyventojų, o gyventojų tankis yra 4 žmonės kvadratiniame kilometre. Visas Kainū plotas yra 24 451 km2, iš jų 12 % padengta vandeniu. Daugiau kaip 2 mln. hektarų užima miškas, kraštovaizdį iš esmės sudaro kalvos, miškai, vandens telkiniai ir pelkynai.

4.4.   Kilmės įrodymas: Produktai gaminami pagal galiojančius įstatymus, gamybos procese laikantis RVASVT (rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų) kokybės kontrolės sistemos. Atitiktį produkto specifikacijai kontroliuoja Suomijos maisto saugos tarnyba.

Produkto atsekamumas užtikrinamas ant pakuotės arba ant pakuotės tvirtinamoje etiketėje nurodant gamintojo pavadinimą. Gaminama turi būti Kainuun rönttönen gamybai apibrėžtoje geografinėje vietovėje.

4.5.   Gamybos būdas: Pyragaitis Kainuun rönttönen gaminamas trimis etapais: pirmiausiai pagaminamas įdaras, tada pagrindas ir galiausiai abi dalys sujungiamos. Kainuun rönttönen nuo pat sudedamųjų dalių svėrimo yra gaminamas tik rankomis. Mašinos naudojamos tik tešlai minkyti bei kočioti ir bulvėms skusti.

Sudedamosios dalys

Pagrindas:

| — | 0,500 kg šalto vandens |
| --- | --- |

—

0,500 kg šalto vandens

| — | 0,007 kg druskos |
| --- | --- |

—

0,007 kg druskos

| — | 0,300 kg kvietinių miltų |
| --- | --- |

—

0,300 kg kvietinių miltų

| — | 0,800 kg ruginių miltų |
| --- | --- |

—

0,800 kg ruginių miltų

| — | 0,050 kg rapsų aliejaus |
| --- | --- |

—

0,050 kg rapsų aliejaus

Įdaras:

| — | 2,000 kg bulvių |
| --- | --- |

—

2,000 kg bulvių

| — | 0,300 kg ruginių miltų |
| --- | --- |

—

0,300 kg ruginių miltų

| — | 0,400 kg grūstų bruknių |
| --- | --- |

—

0,400 kg grūstų bruknių

| — | 0,100 kg cukraus |
| --- | --- |

—

0,100 kg cukraus

| — | 0,007 kg druskos |
| --- | --- |

—

0,007 kg druskos

Įdaro gaminimas:

Bulvės nuskutamos ir verdamos vandenyje iki suminkštės. Bulvės nupilamos ir sugrūdamos.

Leidžiama grūstoms bulvėms atvėsti, tada pridedama ruginių miltų ir išmaišoma.

Mišinys paliekamas 2–3 valandoms kambario temperatūroje, kad taptų saldesnis. Mišinys kartkartėmis pamaišomas.

Kai mišinys atvėsta ir tampa saldesnis, įmaišomos su cukrumi trintos bruknės ir druska.

Pagrindo gaminimas:

Druska ištirpinama šaltame vandenyje. Po truputį įmaišomi ruginiai miltai, tada kvietiniai miltai ir truputis raugo. Suminkoma tešla. Galiausiai įmaišoma rapsų aliejaus.

Tešla iškočiojama iki 2 mm storio. Figūriniu peiliu išpjaunami 50–130 mm skersmens tešlos skrituliai. Pagrindai gausiai pripildomi įdaro, jį tepant ne arčiau kaip per 1 cm nuo krašto. Teisingas pagrindo ir įdaro santykis yra 1:1.

Kainuun rönttönen pyragaičių lankstymas, užspaudimas ir kepimas.

Pagrindo kraštai užlankstomi ant įdaro, pyragaičio centrą paliekant neuždengtą, ir kraštai tolygiai užspaudžiami, kad gautųsi glotnūs, apvalūs ranteliai. Pyragaičiai sudedami ant kepimo skardos.

Pyragaičiai kepami karštoje orkaitėje, kol plutelė taps traški ir kraštai parus. Jie išimami iš orkaitės ir kraštai nutepami lydytu sviestu.

Kainuun rönttönen pyragaičių saugojimas.

Traškūs Kainuun rönttönen pyragaičiai skaniausi šiek tiek atvėsinti.

Juos galima laikyti kambario temperatūroje dieną arba dvi, uždengtus audiniu ar popieriniame maišelyje. Šaldytuve juos galima laikyti savaitę. Prieš patiekiant, jie paprasčiausiai pašildomi.

Siekiant pailginti saugojimo laiką, pyragaičius prieš kepant arba iškepus galima užšaldyti. Galima iškepti norimą kiekį užšaldytų nekeptų pyragaičių.

4.6.   Ryšys su geografine vietove: Duona ir pyragaičiai yra svarbi Kainū virtuvės dalis. Savo knygoje „Kainuun leipä“ („Kainū regiono duona“), Götha ir Reima Rannikko rašė:„Nors Kainū regione kepama tų pačių pagrindinių rūšių duona, skirtingose jo dalyse yra dešimtys vietinių rūšių. Per penkerius mūsų darbo metus mums Kainū pavyko nustatyti apie šimtą skirtingų pavadinimų duonos ir pyragaičių rūšių. Įvertinus visus jų variantus ir niuansus, tas skaičius būtų dar didesnis. Šią duonos ir pyragaičių įvairovę bent iš dalies nulėmė Kainū geografinė padėtis Šiaurės Pohjanmos, Savo ir Rusijos Karelijos kultūrų įtakos kryžkelėje.“

Pasakojama, kad senų senovėje, žiemai baigiantis trūko maisto, o vyrai turėjo eiti į miško ruošą, moterys iš statinės dugno sukrapštė paskutines bruknes, iš pintinių surinko paskutines bulves ir šį mišinį iškepė ant ruginio paplotėlio. Taip atsirado rönttönen – didelis, skalsus pyragas. Šiais laikais gaminami ir mažesni, užkandžiams skirti rönttönen.

Žmonės skiria keturis pagrindinius skonius: sūrų, saldų, rūgštų ir kartų. Senovėje, kai cukraus būdavo sunku gauti arba jo visai nebuvo, Kainuun rönttönen tenkino žmonių saldumynų poreikį, nes gaminant bulvės tapdavo saldžios. Dėl raugo pagrindas tampa purus ir sultingas. Orkaitėje kepti rönttönen yra unikalūs, traškūs pyragaičiai.

Rönttönen yra žinomas kaip gaminys, kilęs būtent ir vien tik iš Kainū. Jis yra tipiškas vietinis Kuhmo patiekalas. Vadovėliuose ir kulinarijos knygose rönttönen pyragaičiai savaime susiejami su Kainū. Pavyzdžiui, knygoje „Baker's à la carte“ (aut. Manne Stenros) rönttönen receptą pateikė vienas iš šią paraišką pateikusių, Kainū gyvenančių gamintojų.

Kainū regione gaminami kelių rūšių pyragaičiai, tačiau tik būtent pagal šį receptą iškeptas atviras pyragaitis yra vadinamas rönttönen. Ryšys su Kainū regionu yra patvirtintas dokumentais, pavyzdžiui receptų knygoje„Suomalaisia leipäerikoisuuksia“ („Suomijos duonos gaminiai“) (Leipätoimikunta, 1988 m.). Bendra regiono ir šio produkto istorija geriausiai aprašyta Götha ir Reima Rannikko knygoje „Kainuun leipä“ („Kainū regiono duona“) (Otava, 1978 m.). Kainuun rönttönen kaip Kainū regiono kepinio pavyzdys cituojamas virtuvės šefo Jaakko Kolmonen knygoje„Suomen maakuntaleivät“ („Suomijos regionų duona“), kurioje pateikiama bemaž 80 skirtingų rūšių suomiškos duonos receptų. Literatūros kūriniuose, kuriuose vaizduojamas gyvenimas Kainū regione, pavyzdžiui Veikko Huovinen kūrinyje „Muina miehinä“ („Tarsi kitas žmogus“), Kainuun rönttönen apibūdinamas būtent kaip Kainū produktas. Kainuun rönttönen pyragaičiai yra esminė Kainū kultūros renginių, tokių kaip tradicinis metinis Kuhmo kamerinės muzikos festivalis, į kurį suvažiuoja žmonės iš viso pasaulio ir kuriame jie turi progą paragauti vietinių patiekalų, dalis. 1998 m. Kainuun rönttönen buvo pristatyti Suomijos maisto kultūros festivalyje Helsinkyje, 1994 m. – Helsinkio kaimiškų gėrybių mugėje, o 1996 m. – Štutgarto konditerijos ir kepinių mugėje. Jie buvo rodomi kasmetinės Helsinkio turizmo mugės Kainū stende.

Kainuun rönttönen ir šiandien tebepatiekiamas su sriuba. Tai skanus ir maistingas užkandis vaikams ir suaugusiesiems, ir jam pagardinti tereikia tik gabalėlio sviesto – pagal skonį. Jį galima valgyti prie kavos ir jis neprilygstamas pasiimti į keliones.

4.7.   Kontrolės įstaiga:

| Pavadinimas | Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Adresas | PL 28, FI-00581 Helsinki |
| Telefonas | (358-020) 772 003 |
| Faksas | (358-020) 772 43 50 |
| El. paštas | kirjaamo@evira.fi |

Pavadinimas

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Adresas

PL 28, FI-00581 Helsinki

Telefonas

(358-020) 772 003

Faksas

(358-020) 772 43 50

El. paštas

kirjaamo@evira.fi

4.8.   Ženklinimas etiketėmis: —

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---