# Euroopan unionin C 105/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 105 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta25. huhtikuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 105

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta25. huhtikuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | 6. ja 7. helmikuuta 2008 pidetty 73. täysistunto |
| 2008/C 105/01 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien tukitoimien tehostaminen EU:n alueilla | 1 |
| 2008/C 105/02 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Biotieteiden ja biotekniikan strategian väliarviointi | 7 |
| 2008/C 105/03 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Vapaaehtoistyön vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen | 11 |
| 2008/C 105/04 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Joustoturva | 16 |
| 2008/C 105/05 | Alueiden komitean lausunto Koulutuksella pontta nuorten aktiiviseen kansalaisuuteen | 21 |
| 2008/C 105/06 | Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta Yhteisen maatalouspolitiikan Terveystarkastus | 25 |
| 2008/C 105/07 | Alueiden komitean päätöslauselma Eurooppa-neuvoston vuoden 2008 kevään kokoukselle aiheesta Kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä strategia — Lissabonin paradoksin ratkaiseminen | 31 |
| 2008/C 105/08 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia | 34 |
| 2008/C 105/09 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Urheilun valkoinen kirja | 40 |
| 2008/C 105/10 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Mustanmeren synergia — Uusi alueellinen yhteistyöaloite | 46 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

6. ja 7. helmikuuta 2008 pidetty 73. täysistunto

2008/C 105/01

Alueiden komitean lausunto aiheesta Tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien tukitoimien tehostaminen EU:n alueilla

1

2008/C 105/02

Alueiden komitean lausunto aiheesta Biotieteiden ja biotekniikan strategian väliarviointi

7

2008/C 105/03

Alueiden komitean lausunto aiheesta Vapaaehtoistyön vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen

11

2008/C 105/04

Alueiden komitean lausunto aiheesta Joustoturva

16

2008/C 105/05

Alueiden komitean lausunto Koulutuksella pontta nuorten aktiiviseen kansalaisuuteen

21

2008/C 105/06

Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta Yhteisen maatalouspolitiikan Terveystarkastus

25

2008/C 105/07

Alueiden komitean päätöslauselma Eurooppa-neuvoston vuoden 2008 kevään kokoukselle aiheesta Kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä strategia — Lissabonin paradoksin ratkaiseminen

31

2008/C 105/08

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia

34

2008/C 105/09

Alueiden komitean lausunto aiheesta Urheilun valkoinen kirja

40

2008/C 105/10

Alueiden komitean lausunto aiheesta Mustanmeren synergia — Uusi alueellinen yhteistyöaloite

46

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

6. ja 7. helmikuuta 2008 pidetty 73. täysistunto

| 25.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien tukitoimien tehostaminen EU:n alueilla”

(2008/C 105/01)

ALUEIDEN KOMITEAN

| — | korostaa, että alueiden on tärkeää — EU:n ja jäsenvaltioiden voimakkaammin tukemina — löytää käytännön ratkaisuja tutkimus- ja innovaatiorahoituksen ja rakennerahastovarojen toisiaan täydentävään käyttöön. Se on olennainen keino vietäessä uudistetun Lissabonin strategian tutkimus- ja innovaatioulottuvuutta eteenpäin paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

—

korostaa, että alueiden on tärkeää — EU:n ja jäsenvaltioiden voimakkaammin tukemina — löytää käytännön ratkaisuja tutkimus- ja innovaatiorahoituksen ja rakennerahastovarojen toisiaan täydentävään käyttöön. Se on olennainen keino vietäessä uudistetun Lissabonin strategian tutkimus- ja innovaatioulottuvuutta eteenpäin paikallis- ja aluetasolla.

| — | yhtyy näkemykseen siitä, että on tarve kehittää alueellisia tutkimus- ja innovointistrategioita ja lujittaa tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alueellista hallinnointia sekä lisätä vastuuntuntoisuutta kaikissa osapuolissa erityisesti yksityisellä sektorilla. |
| --- | --- |

—

yhtyy näkemykseen siitä, että on tarve kehittää alueellisia tutkimus- ja innovointistrategioita ja lujittaa tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alueellista hallinnointia sekä lisätä vastuuntuntoisuutta kaikissa osapuolissa erityisesti yksityisellä sektorilla.

| — | kehottaa lisäämään EU:n toimia tutkimus- ja innovaatiotoimintaan sovellettavien EU:n rahoitusvälineiden yhteisvaikutusten vahvistamiseksi esimerkiksi suomalla etusija sellaisille seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman piiriin kuuluville sovelluksille, joiden merkitys alueelliselle innovaatiostrategialle on poikkeuksellisen suuri. Komitea pitää niin ikään tarpeellisena, että rakennerahastorahoituksesta omistetaan huomattava, lisääntyvä osuus tutkimus- ja innovaatiotoimintaan. |
| --- | --- |

—

kehottaa lisäämään EU:n toimia tutkimus- ja innovaatiotoimintaan sovellettavien EU:n rahoitusvälineiden yhteisvaikutusten vahvistamiseksi esimerkiksi suomalla etusija sellaisille seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman piiriin kuuluville sovelluksille, joiden merkitys alueelliselle innovaatiostrategialle on poikkeuksellisen suuri. Komitea pitää niin ikään tarpeellisena, että rakennerahastorahoituksesta omistetaan huomattava, lisääntyvä osuus tutkimus- ja innovaatiotoimintaan.

| — | korostaa, että tarvitaan tähänastista pidemmälle kehitettyä EU:n toimintalinjavalikoimaa ja tasapainoa vaalittaessa olemassa olevia ”esikuvia” ja luotaessa mahdollisuuksia uusien syntymiselle. Näin ollen voidaan pohtia, pitäisikö kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmalle sekä tutkimuksen seitsemännelle puiteohjelmalle — täysin tunnustaen huippuosaamisen periaatteen painottaminen jälkimmäisessä — antaa alueellinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

—

korostaa, että tarvitaan tähänastista pidemmälle kehitettyä EU:n toimintalinjavalikoimaa ja tasapainoa vaalittaessa olemassa olevia ”esikuvia” ja luotaessa mahdollisuuksia uusien syntymiselle. Näin ollen voidaan pohtia, pitäisikö kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmalle sekä tutkimuksen seitsemännelle puiteohjelmalle — täysin tunnustaen huippuosaamisen periaatteen painottaminen jälkimmäisessä — antaa alueellinen ulottuvuus.

| — | kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että rakennerahastoista, tutkimuksen seitsemännestä puiteohjelmasta sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta tutkimus- ja innovaatiotoimintaan suunnattavaa alueidenvälistä verkostomuotoista rahoitusta koordinoidaan tehokkaasti, että saavutetuista tuloksista ja hyvistä käytänteistä tiedotetaan säännöllisesti ja entistä koordinoidummin ja että kyseisiin kokonaisuuksiin liittyvien eri ”yhteisöjen” vuorovaikutusta kehitetään. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että rakennerahastoista, tutkimuksen seitsemännestä puiteohjelmasta sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta tutkimus- ja innovaatiotoimintaan suunnattavaa alueidenvälistä verkostomuotoista rahoitusta koordinoidaan tehokkaasti, että saavutetuista tuloksista ja hyvistä käytänteistä tiedotetaan säännöllisesti ja entistä koordinoidummin ja että kyseisiin kokonaisuuksiin liittyvien eri ”yhteisöjen” vuorovaikutusta kehitetään.

| Esittelijä | : | Jyrki MYLLYVIRTA (FI, PPE), Lahden kaupunginjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Jyrki MYLLYVIRTA (FI, PPE), Lahden kaupunginjohtaja

Viiteasiakirjat

Neuvoston päätelmät tehokkaammasta tuesta tutkimukselle ja innovoinnille: Tutkimuksen puiteohjelman ja rakennerahastojen käytön koordinointi — vastine CRESTin raporttiin — Neuvoston (kilpailukyky) 2811. kokous 25. kesäkuuta 2007 Luxemburgissa

Komission tiedonanto ”Euroopan alueiden kilpailukyvyn parantaminen tutkimus- ja innovaatiotoiminnan avulla — Kasvun sekä työpaikkojen määrän ja laadun edistäminen”

KOM(2007) 474 lopullinen

Toimintalinjoja koskevat suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

Erilaisten EU:n soveltamien rahoitusvälineiden yhteisvaikutusten vahvistaminen kaudella 2007–2013

| 1. | on erittäin tyytyväinen neuvoston (kilpailukyky) 25. kesäkuuta 2007 antamiin päätelmiin ”tehokkaammasta tuesta tutkimukselle ja innovoinnille: Tutkimuksen puiteohjelman ja rakennerahastojen käytön koordinointi — vastine CRESTin raporttiin (1)”. Päätelmissään neuvosto kehottaa jäsenvaltioita ja alueita panemaan Euroopan unionin tieteen ja tekniikan tutkimuskomitean CREST:in suuntaviivat täytäntöön vapaaehtoisuuden pohjalta ja kehottaa erityisesti alueiden komiteaa osallistumaan aiheeseen liittyviin jatkotoimiin. Komitea puolestaan pyytää neuvostoa palaamaan aiheeseen nyt käsillä olevan AK:n lausunnon pohjalta. |
| --- | --- |

1.

on erittäin tyytyväinen neuvoston (kilpailukyky) 25. kesäkuuta 2007 antamiin päätelmiin ”tehokkaammasta tuesta tutkimukselle ja innovoinnille: Tutkimuksen puiteohjelman ja rakennerahastojen käytön koordinointi — vastine CRESTin raporttiin (1)”. Päätelmissään neuvosto kehottaa jäsenvaltioita ja alueita panemaan Euroopan unionin tieteen ja tekniikan tutkimuskomitean CREST:in suuntaviivat täytäntöön vapaaehtoisuuden pohjalta ja kehottaa erityisesti alueiden komiteaa osallistumaan aiheeseen liittyviin jatkotoimiin. Komitea puolestaan pyytää neuvostoa palaamaan aiheeseen nyt käsillä olevan AK:n lausunnon pohjalta.

| 2. | toteaa, että EU:n koheesio-, tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen yhteisvaikutuksia on parannettava kunkin politiikan omat päämäärät huomioon ottaen. Erityisesti on tarpeen, että jäsenvaltiot ja alueet käyttävät niihin kuuluvia rahoitusvälineitä tehokkaasti ja koordinoidusti. Kuten AK:n tutkimuksessa alueiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten rakenteellisista T&K-valmiuksista ja -motivaatiosta (2) pidetään asianmukaisena, AK on useissa lausunnoissaan korostanut, että alueiden on tärkeää — EU:n ja jäsenvaltioiden voimakkaammin tukemina — löytää käytännön ratkaisuja tutkimusrahoituksen ja rakennerahastovarojen toisiaan täydentävään käyttöön. Tällöin on erityistä huomiota kiinnitettävä unionin uusiin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että EU:n koheesio-, tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen yhteisvaikutuksia on parannettava kunkin politiikan omat päämäärät huomioon ottaen. Erityisesti on tarpeen, että jäsenvaltiot ja alueet käyttävät niihin kuuluvia rahoitusvälineitä tehokkaasti ja koordinoidusti. Kuten AK:n tutkimuksessa alueiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten rakenteellisista T&K-valmiuksista ja -motivaatiosta (2) pidetään asianmukaisena, AK on useissa lausunnoissaan korostanut, että alueiden on tärkeää — EU:n ja jäsenvaltioiden voimakkaammin tukemina — löytää käytännön ratkaisuja tutkimusrahoituksen ja rakennerahastovarojen toisiaan täydentävään käyttöön. Tällöin on erityistä huomiota kiinnitettävä unionin uusiin jäsenvaltioihin.

| 3. | on neuvoston ja komission kanssa yhtä mieltä siitä, että edellä kuvattu on olennainen keino vietäessä uudistetun Lissabonin strategian tutkimus- ja innovaatioulottuvuutta eteenpäin paikallis- ja aluetasolla. Se on omiaan kehittämään EU:n alueiden suorituskykyä tutkimuksen ja innovoinnin alalla. AK huomauttaa, että tutkimuslaitokset ja niiden toimintatavat ovat moninaisia. Uutta tietoa kyetään tuottamaan erikokoisissa ja -tyyppisissä laitoksissa. Jopa pienet laitokset pystyvät tuottamaan maailmanlaajuista mielenkiintoa herättävää tietoa rajatuilla erikoisaloilla, eritoten silloin, kun ne ovat mukana globaaleissa verkostoissa ja tekevät yhteistyötä tietopohjaisten liikeyritysten kanssa. |
| --- | --- |

3.

on neuvoston ja komission kanssa yhtä mieltä siitä, että edellä kuvattu on olennainen keino vietäessä uudistetun Lissabonin strategian tutkimus- ja innovaatioulottuvuutta eteenpäin paikallis- ja aluetasolla. Se on omiaan kehittämään EU:n alueiden suorituskykyä tutkimuksen ja innovoinnin alalla. AK huomauttaa, että tutkimuslaitokset ja niiden toimintatavat ovat moninaisia. Uutta tietoa kyetään tuottamaan erikokoisissa ja -tyyppisissä laitoksissa. Jopa pienet laitokset pystyvät tuottamaan maailmanlaajuista mielenkiintoa herättävää tietoa rajatuilla erikoisaloilla, eritoten silloin, kun ne ovat mukana globaaleissa verkostoissa ja tekevät yhteistyötä tietopohjaisten liikeyritysten kanssa.

| 4. | pitää AK:n tutkimuksessa tehtyihin asiaa koskeviin ehdotuksiin viitaten tervetulleena sitä, että seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma, rakennerahastot, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (Competitiveness and Innovation Programme, CIP) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (European Agricultural Fund for Rural Development, EAFRD) soveltuvat rakenteellisilta ominaisuuksiltaan entistä paremmin alueiden käytettäviksi koordinoidusti niiden pyrkiessä edistämään tutkimus- ja innovaatiotoimintaa. Nyt kun aikataulu on yhteinen ja kun voimavaroja on lisätty, on yhteisvaikutusten kasvaessa mahdollista saavuttaa merkittäviä tuloksia. Tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan on nyt budjetoitu 54 miljardia euroa vuosiksi 2007–2013. Rakennerahastovaroista suunnilleen 10 prosenttia eli 45 miljardia euroa on varattu tutkimukseen ja innovointiin. Sen lisäksi samansuuruinen rahamäärä on tulossa kansallisina rahoitusosuuksina. Tämä on osoitus rakennerahastojen tärkeydestä ja potentiaalista, kun niitä verrataan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman vastaavanlaiseen kokonaisbudjettiin. |
| --- | --- |

4.

pitää AK:n tutkimuksessa tehtyihin asiaa koskeviin ehdotuksiin viitaten tervetulleena sitä, että seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma, rakennerahastot, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (Competitiveness and Innovation Programme, CIP) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (European Agricultural Fund for Rural Development, EAFRD) soveltuvat rakenteellisilta ominaisuuksiltaan entistä paremmin alueiden käytettäviksi koordinoidusti niiden pyrkiessä edistämään tutkimus- ja innovaatiotoimintaa. Nyt kun aikataulu on yhteinen ja kun voimavaroja on lisätty, on yhteisvaikutusten kasvaessa mahdollista saavuttaa merkittäviä tuloksia. Tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan on nyt budjetoitu 54 miljardia euroa vuosiksi 2007–2013. Rakennerahastovaroista suunnilleen 10 prosenttia eli 45 miljardia euroa on varattu tutkimukseen ja innovointiin. Sen lisäksi samansuuruinen rahamäärä on tulossa kansallisina rahoitusosuuksina. Tämä on osoitus rakennerahastojen tärkeydestä ja potentiaalista, kun niitä verrataan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman vastaavanlaiseen kokonaisbudjettiin.

| 5. | toteaa, että poiketen neuvoston päätelmistä ja CREST-suuntaviivoista, joissa keskitytään ainoastaan rakennerahastojen ja tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman käytön yhteensovittamiseen, AK haluaa tarkastella asiaa laajemmin, kuten Euroopan komissio tekee tiedonannossaan, ja punnita paitsi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman myös tietyssä määrin Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että poiketen neuvoston päätelmistä ja CREST-suuntaviivoista, joissa keskitytään ainoastaan rakennerahastojen ja tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman käytön yhteensovittamiseen, AK haluaa tarkastella asiaa laajemmin, kuten Euroopan komissio tekee tiedonannossaan, ja punnita paitsi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman myös tietyssä määrin Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tarjoamia mahdollisuuksia.

| 6. | viittaa jälleen siihen, että vuonna 2005 uudistetussa Lissabonin strategiassa tutkimus ja innovointi asetetaan unionin politiikan eturintamaan, sillä ne ovat avainasemassa kasvun ja kilpailukyvyn pontimina. Komitea pitää Eurooppa-neuvoston epävirallisessa Lahden kokouksessaan lokakuussa 2006 hyväksymää ”laajapohjaista innovaatiostrategiaa EU:lle” tärkeänä askeleena eteenpäin asiassa. Tukeakseen lisäinvestointeja tutkimus- ja innovaatiotoimintaan EU:n alueilla AK pyytää Eurooppa-neuvostoa vahvistamaan kevään 2008 kokouksessaan tutkimus- ja innovointiulottuvuutta Lissabonin strategian vuosien 2008–2011 hallintojaksoon kuuluvissa, kasvuun ja työllisyyteen tähtäävissä uuden sukupolven yhdennetyissä suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

6.

viittaa jälleen siihen, että vuonna 2005 uudistetussa Lissabonin strategiassa tutkimus ja innovointi asetetaan unionin politiikan eturintamaan, sillä ne ovat avainasemassa kasvun ja kilpailukyvyn pontimina. Komitea pitää Eurooppa-neuvoston epävirallisessa Lahden kokouksessaan lokakuussa 2006 hyväksymää ”laajapohjaista innovaatiostrategiaa EU:lle” tärkeänä askeleena eteenpäin asiassa. Tukeakseen lisäinvestointeja tutkimus- ja innovaatiotoimintaan EU:n alueilla AK pyytää Eurooppa-neuvostoa vahvistamaan kevään 2008 kokouksessaan tutkimus- ja innovointiulottuvuutta Lissabonin strategian vuosien 2008–2011 hallintojaksoon kuuluvissa, kasvuun ja työllisyyteen tähtäävissä uuden sukupolven yhdennetyissä suuntaviivoissa.

| 7. | yhtyy käsitykseen, jonka mukaan mahdollisten yhteisvaikutusten alueellista kattavuutta on arvioitava seikkaperäisemmin. Tähän tarvitaan tehokkaampaa aluekohtaista analyysiä tutkimus- ja innovointipotentiaalista ja -tarpeista. Tässä yhteydessä on varsinkin parannettava tilastollista ja laadullista tietoaineistoa, joka on peräisin mm. EU-tason aloitteista, kuten alueellisten keskeisten numerotietojen tietokannasta (Regional Key Figures) sekä Euroopan innovaatiokartoituksesta (Trend Chart) ja kansallisia tutkimuspolitiikkoja koskevasta ERAWATCH-tietojärjestelmästä, joita ollaan laajentamassa aluetasolle. |
| --- | --- |

7.

yhtyy käsitykseen, jonka mukaan mahdollisten yhteisvaikutusten alueellista kattavuutta on arvioitava seikkaperäisemmin. Tähän tarvitaan tehokkaampaa aluekohtaista analyysiä tutkimus- ja innovointipotentiaalista ja -tarpeista. Tässä yhteydessä on varsinkin parannettava tilastollista ja laadullista tietoaineistoa, joka on peräisin mm. EU-tason aloitteista, kuten alueellisten keskeisten numerotietojen tietokannasta (Regional Key Figures) sekä Euroopan innovaatiokartoituksesta (Trend Chart) ja kansallisia tutkimuspolitiikkoja koskevasta ERAWATCH-tietojärjestelmästä, joita ollaan laajentamassa aluetasolle.

| 8. | ehdottaa, että EU:n soveltamista rahoitusvälineistä kesken toiminnan ja jälkikäteen tehtäviin arvioihin sisällytetään analyysi vuorovaikutussuhteista muihin välineisiin tarkoituksena yhteisvaikutusten aikaansaaminen tuettaessa EU:n alueilla tapahtuvaa tutkimus- ja innovaatiotoimintaa. |
| --- | --- |

8.

ehdottaa, että EU:n soveltamista rahoitusvälineistä kesken toiminnan ja jälkikäteen tehtäviin arvioihin sisällytetään analyysi vuorovaikutussuhteista muihin välineisiin tarkoituksena yhteisvaikutusten aikaansaaminen tuettaessa EU:n alueilla tapahtuvaa tutkimus- ja innovaatiotoimintaa.

Toimiva monitasoinen hallinto

| 9. | korostaa, että tutkimus- ja innovaatiopotentiaalin rakentamisprosessi, jonka tarkoituksena on tuottaa EU:hun kestävällä pohjalla olevaa kilpailuetua, voi onnistua ainoastaan siinä tapauksessa, että kaupungit ja alueviranomaiset ovat siinä mukana. Fyysisen läheisyytensä ansiosta ne ovat tiedon tuottamisen ja innovoinnin pääasialliset liikkeellepanijat Euroopassa. Yhä useammat EU:n alueista määrittävät tutkimus- ja innovaatiotoiminnan ensisijaiseksi kysymykseksi julkista rahoitusta kohdentaessaan. |
| --- | --- |

9.

korostaa, että tutkimus- ja innovaatiopotentiaalin rakentamisprosessi, jonka tarkoituksena on tuottaa EU:hun kestävällä pohjalla olevaa kilpailuetua, voi onnistua ainoastaan siinä tapauksessa, että kaupungit ja alueviranomaiset ovat siinä mukana. Fyysisen läheisyytensä ansiosta ne ovat tiedon tuottamisen ja innovoinnin pääasialliset liikkeellepanijat Euroopassa. Yhä useammat EU:n alueista määrittävät tutkimus- ja innovaatiotoiminnan ensisijaiseksi kysymykseksi julkista rahoitusta kohdentaessaan.

| 10. | painottaa, että tarvitaan lisätoimia, jotta saavutetaan uudistetun Lissabonin toimintasuunnitelman tavoitteet ja Barcelonassa asetettu päämäärä, eli että EU:ssa käytetään tutkimus- ja kehittämistoimintaan vähintään 3 prosenttia BKT:sta vuoteen 2010 mennessä ja että kaksi kolmannesta tästä määrästä on peräisin yksityiseltä sektorilta — ja jotta sen lisäksi pystytään takaamaan taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus EU:ssa. Komitea toteaa uudelleen, että EU:n alueiden tutkimus- ja innovointikapasiteettia kyetään kasvattamaan ainoastaan, mikäli jäsenvaltiot, EU ja alueet sitoutuvat yhdessä asiaan ja sovittavat toimintansa yhteen. EU:lta tuleva rahoitus muodostaa aina pienen osan kaikesta tutkimus- ja innovaatiotoimintaan suunnattavasta julkisesta rahoituksesta, ja on tärkeää, että EU edistää politiikallaan jäsenvaltioiden tekemien investointien kasvua ja niiden koordinoimista. Julkisen panostuksen ohelle EU tarvitsee erityisesti yksityissektorin vahvempaa sitoutumista asiaan. |
| --- | --- |

10.

painottaa, että tarvitaan lisätoimia, jotta saavutetaan uudistetun Lissabonin toimintasuunnitelman tavoitteet ja Barcelonassa asetettu päämäärä, eli että EU:ssa käytetään tutkimus- ja kehittämistoimintaan vähintään 3 prosenttia BKT:sta vuoteen 2010 mennessä ja että kaksi kolmannesta tästä määrästä on peräisin yksityiseltä sektorilta — ja jotta sen lisäksi pystytään takaamaan taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus EU:ssa. Komitea toteaa uudelleen, että EU:n alueiden tutkimus- ja innovointikapasiteettia kyetään kasvattamaan ainoastaan, mikäli jäsenvaltiot, EU ja alueet sitoutuvat yhdessä asiaan ja sovittavat toimintansa yhteen. EU:lta tuleva rahoitus muodostaa aina pienen osan kaikesta tutkimus- ja innovaatiotoimintaan suunnattavasta julkisesta rahoituksesta, ja on tärkeää, että EU edistää politiikallaan jäsenvaltioiden tekemien investointien kasvua ja niiden koordinoimista. Julkisen panostuksen ohelle EU tarvitsee erityisesti yksityissektorin vahvempaa sitoutumista asiaan.

| 11. | tahtoo varmistaa, että tutkimuksen seitsemättä puiteohjelmaa, rakennerahastoja sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa käytetään koordinoidusti, koska se on keskeistä, kun ajatellaan EU:n kilpailukykyä sekä koheesio-, tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen yhteisvaikutusta valtakunnallisella ja alueellisella tasolla. Myös maaseutualueiden kehittyminen on aluekehityksen olennainen osa, ja se on synkronoitava muiden toimintalinjojen kanssa, tutkimus- ja innovaatiopolitiikat mukaan luettuina. |
| --- | --- |

11.

tahtoo varmistaa, että tutkimuksen seitsemättä puiteohjelmaa, rakennerahastoja sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa käytetään koordinoidusti, koska se on keskeistä, kun ajatellaan EU:n kilpailukykyä sekä koheesio-, tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen yhteisvaikutusta valtakunnallisella ja alueellisella tasolla. Myös maaseutualueiden kehittyminen on aluekehityksen olennainen osa, ja se on synkronoitava muiden toimintalinjojen kanssa, tutkimus- ja innovaatiopolitiikat mukaan luettuina.

| 12. | katsoo, että EU:n kilpailukykyä vahvistavalla seitsemännellä tutkimuksen puiteohjelmalla on ratkaiseva rooli Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa ja eurooppalaista tutkimusaluetta kehitettäessä, mutta että sen on samanaikaisesti täydennettävä kansallista tutkimustyötä ja keskityttävä sellaisten hankkeiden tukemiseen, joita ei kyetä toteuttamaan kansallisella tasolla. Yhdistämällä useiden jäsenvaltioiden voimavarat voidaan näin palvella sekä EU:n että maakohtaisia etuja. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että EU:n kilpailukykyä vahvistavalla seitsemännellä tutkimuksen puiteohjelmalla on ratkaiseva rooli Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa ja eurooppalaista tutkimusaluetta kehitettäessä, mutta että sen on samanaikaisesti täydennettävä kansallista tutkimustyötä ja keskityttävä sellaisten hankkeiden tukemiseen, joita ei kyetä toteuttamaan kansallisella tasolla. Yhdistämällä useiden jäsenvaltioiden voimavarat voidaan näin palvella sekä EU:n että maakohtaisia etuja.

| 13. | on tyytyväinen siihen, että seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma vahvistaa EU:n tutkimukseen myöntämän tuen alueellista ulottuvuutta sellaisten aloitteiden kuin ”Osaavat alueet 2” ja ”Tutkimuspotentiaalin vapauttaminen” avulla. Mainitut aloitteet ovat kuitenkin volyymiltaan liian suppeita, ja AK kehottaa lisäämään kyseisen kaltaisia aloitteita sekä pyytää komissiota laatimaan tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan kuuluvasta rahoituksesta myös alueellisen eritelmän alueviranomaisia varten. |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen siihen, että seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma vahvistaa EU:n tutkimukseen myöntämän tuen alueellista ulottuvuutta sellaisten aloitteiden kuin ”Osaavat alueet 2” ja ”Tutkimuspotentiaalin vapauttaminen” avulla. Mainitut aloitteet ovat kuitenkin volyymiltaan liian suppeita, ja AK kehottaa lisäämään kyseisen kaltaisia aloitteita sekä pyytää komissiota laatimaan tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan kuuluvasta rahoituksesta myös alueellisen eritelmän alueviranomaisia varten.

| 14. | tuo uudelleen julki Euroopan teknologiainstituuttia (ETI) käsittelevässä lausunnossaan aiemmin esittämänsä näkemyksen, että on huolehdittava siitä, että alueet ja pk-yritykset pääsevät osallisiksi ETI:n kaltaisista laajoista EU:n yhteistyöhankkeista. Esimerkiksi ETI:n ”osaamis- ja innovaatioyhteisöt” -konseptia tulisi hyödyntää luotaessa kumppanuuksia elinkeinoelämän sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

14.

tuo uudelleen julki Euroopan teknologiainstituuttia (ETI) käsittelevässä lausunnossaan aiemmin esittämänsä näkemyksen, että on huolehdittava siitä, että alueet ja pk-yritykset pääsevät osallisiksi ETI:n kaltaisista laajoista EU:n yhteistyöhankkeista. Esimerkiksi ETI:n ”osaamis- ja innovaatioyhteisöt” -konseptia tulisi hyödyntää luotaessa kumppanuuksia elinkeinoelämän sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

| 15. | antaa tukensa CREST:ille, joka painottaa tarvetta kehittää strategioita tutkimusta, teknologian kehittämistä ja innovointia (TTKI) varten ja lujittaa tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alueellista hallinnointia. Tällöin on tähdellistä kehittää erityinen strategia, jonka avulla seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa ja rakennerahastoja pystytään käyttämään yhdessä, kun kehitetään tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevaa strategiaa. Tuen koordinointiin liittyvät tarpeet tulee ottaa huomioon suunnittelun varhaisvaiheessa. Tämä tehtävä voidaan yhdistää alhaalta ylöspäin etenevään prosessiin, jossa valitaan toimintaohjelmien strategisia tutkimus- ja innovointitavoitteita. Sen tueksi voitaisiin esimerkiksi sisällyttää toimintaohjelmiin rahoitusvaraus, kuten on asian laita eräiden EU:n alueiden kohdalla. |
| --- | --- |

15.

antaa tukensa CREST:ille, joka painottaa tarvetta kehittää strategioita tutkimusta, teknologian kehittämistä ja innovointia (TTKI) varten ja lujittaa tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alueellista hallinnointia. Tällöin on tähdellistä kehittää erityinen strategia, jonka avulla seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa ja rakennerahastoja pystytään käyttämään yhdessä, kun kehitetään tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevaa strategiaa. Tuen koordinointiin liittyvät tarpeet tulee ottaa huomioon suunnittelun varhaisvaiheessa. Tämä tehtävä voidaan yhdistää alhaalta ylöspäin etenevään prosessiin, jossa valitaan toimintaohjelmien strategisia tutkimus- ja innovointitavoitteita. Sen tueksi voitaisiin esimerkiksi sisällyttää toimintaohjelmiin rahoitusvaraus, kuten on asian laita eräiden EU:n alueiden kohdalla.

| 16. | toteaa, että tärkeiden EU-välineiden, kuten tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman, rakennerahastojen sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman, koordinoinnissa ei ole kyse pelkästään poliittisista tarkoitusperistä, vaan haasteena on myös ylläpitää politiikan yhtenäisyyttä. Tarvitaan tehokasta, monitasoista hallintajärjestelmää, kun halutaan taata politiikan yhtenäisyys monitasoisten, lukuisia sidosryhmiä koskevien ohjelmien osalta. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että tärkeiden EU-välineiden, kuten tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman, rakennerahastojen sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman, koordinoinnissa ei ole kyse pelkästään poliittisista tarkoitusperistä, vaan haasteena on myös ylläpitää politiikan yhtenäisyyttä. Tarvitaan tehokasta, monitasoista hallintajärjestelmää, kun halutaan taata politiikan yhtenäisyys monitasoisten, lukuisia sidosryhmiä koskevien ohjelmien osalta.

Ponnekkaampi ja määrätietoisempi toiminta ja yhteistyö

| 17. | katsoo, että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa tulee keskittyä innovointi- ja todentamisvaiheeseen, kun taas seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa pitää huomio kohdistaa tutkimus- ja kehittämisvaiheeseen, jotta edistetään Euroopan unionin kansainvälistä kilpailukykyä. Näin pitäisi voida välttää rahoitustyhjiöt tutkimuksen, kehittämisen ja soveltamisen välillä. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa tulee keskittyä innovointi- ja todentamisvaiheeseen, kun taas seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa pitää huomio kohdistaa tutkimus- ja kehittämisvaiheeseen, jotta edistetään Euroopan unionin kansainvälistä kilpailukykyä. Näin pitäisi voida välttää rahoitustyhjiöt tutkimuksen, kehittämisen ja soveltamisen välillä.

| 18. | ehdottaa AK:n tutkimuksen tavoin, että seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa sovellettaessa asetetaan erityisesti etusijalle merkitys alueelliselle innovaatiotoiminnalle. Yksi vaihtoehto saattaisi olla suoda etusija sellaisille seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman piiriin kuuluville sovelluksille, joiden merkitys alueelliselle innovaatiostrategialle on selvästi poikkeuksellisen suuri, kunhan ne samanaikaisesti täyttävät tutkimuksen laadukkuudelle asetetut arviointiperusteet. |
| --- | --- |

18.

ehdottaa AK:n tutkimuksen tavoin, että seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa sovellettaessa asetetaan erityisesti etusijalle merkitys alueelliselle innovaatiotoiminnalle. Yksi vaihtoehto saattaisi olla suoda etusija sellaisille seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman piiriin kuuluville sovelluksille, joiden merkitys alueelliselle innovaatiostrategialle on selvästi poikkeuksellisen suuri, kunhan ne samanaikaisesti täyttävät tutkimuksen laadukkuudelle asetetut arviointiperusteet.

| 19. | pyytää komissiota kiinnittämään tutkimus- ja innovaatiotoimintaan kohdistettavien investointien osalta lisää huomiota rakennerahastoihin. AK pitää tarpeellisena, että rakennerahastorahoituksesta omistetaan merkittävä, enenevä osuus tutkimus- ja innovaatiotoimintaan, kuten rakennerahasto-ohjelmien kohdalla on menetelty kauden 2007–2013 Lissabonin toimintaohjelman pohjalta. Komitea katsoo, että on syytä seurata esimerkiksi Esko Ahon johtaman riippumattoman asiantuntijaryhmän raportissa ”Innovatiivisen Euroopan luominen” esitettyä suositusta varata tulevissa rakennerahasto-ohjelmissa vähintään 20 prosenttia investoinneista innovointiin ja osaamiseen siten, että kyseisestä ehdosta tulee sinällään olennainen osa Lissabonin strategian toteuttamisprosessia EU:ssa. Eurooppalaisen tutkimuksen neuvoa-antava komitea (EURAB) on asettunut tukemaan Ahon työryhmän suositusta. |
| --- | --- |

19.

pyytää komissiota kiinnittämään tutkimus- ja innovaatiotoimintaan kohdistettavien investointien osalta lisää huomiota rakennerahastoihin. AK pitää tarpeellisena, että rakennerahastorahoituksesta omistetaan merkittävä, enenevä osuus tutkimus- ja innovaatiotoimintaan, kuten rakennerahasto-ohjelmien kohdalla on menetelty kauden 2007–2013 Lissabonin toimintaohjelman pohjalta. Komitea katsoo, että on syytä seurata esimerkiksi Esko Ahon johtaman riippumattoman asiantuntijaryhmän raportissa ”Innovatiivisen Euroopan luominen” esitettyä suositusta varata tulevissa rakennerahasto-ohjelmissa vähintään 20 prosenttia investoinneista innovointiin ja osaamiseen siten, että kyseisestä ehdosta tulee sinällään olennainen osa Lissabonin strategian toteuttamisprosessia EU:ssa. Eurooppalaisen tutkimuksen neuvoa-antava komitea (EURAB) on asettunut tukemaan Ahon työryhmän suositusta.

| 20. | kannustaa lisäämään rakennerahastoihin tutkimus- ja innovaatiotoiminnan tukemiseen rohkaisevia yllykkeitä. Niihin voisi kuulua tukiosuuksien suuruuden muuntelu, missä suosittaisiin investointeja tutkimus- ja innovaatiohankkeisiin. Voitaisiin soveltaa madallettua (esim. 10 prosentin suuruista) maakohtaisen tai alueellisen tuensaajan omaa osuutta, mikä heijastaisi monien tutkimus- ja innovaatiotoimintojen ominaisia piirteitä: niihin oletettavasti liittyviä riskejä ja tulosten saamiseksi tarvittavaa pitkää aikaa. Mainittu pätee eritoten niihin toimintoihin, joita varten on luotava uusia perusrakenteita. |
| --- | --- |

20.

kannustaa lisäämään rakennerahastoihin tutkimus- ja innovaatiotoiminnan tukemiseen rohkaisevia yllykkeitä. Niihin voisi kuulua tukiosuuksien suuruuden muuntelu, missä suosittaisiin investointeja tutkimus- ja innovaatiohankkeisiin. Voitaisiin soveltaa madallettua (esim. 10 prosentin suuruista) maakohtaisen tai alueellisen tuensaajan omaa osuutta, mikä heijastaisi monien tutkimus- ja innovaatiotoimintojen ominaisia piirteitä: niihin oletettavasti liittyviä riskejä ja tulosten saamiseksi tarvittavaa pitkää aikaa. Mainittu pätee eritoten niihin toimintoihin, joita varten on luotava uusia perusrakenteita.

| 21. | korostaa, että koheesiopolitiikalla on erityinen tehtävä tuettaessa alueilla tapahtuvaa innovaatiotoimintaa. Komitea toteaa, että Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) voidaan hyödyntää myös yrityshautomoiden ja tiedepuistojen (infrastruktuurin ja yhteyksien) rahoittamiseen. Ne ovat tärkeitä väyliä tietämyksen jakamiseen markkinoilla sovellettavaksi ja voivat olla avuksi luotaessa yhteyksiä pk-yritysten ja yliopistojen välillä. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) puolestaan voi tarjota taloudellista tukea osaamisen kehittämiseen (koulutus, neuvontapalvelut ym.) sekä koulutusrakenteiden ja -järjestelmien kehittämiseen ja nykyaikaistamiseen. Ohjelmakautena 2007–2013 painotetaan aiempaa enemmän tutkimus- ja innovaatiotoiminnan vahvistamista tietämyksen siirron avulla. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että koheesiopolitiikalla on erityinen tehtävä tuettaessa alueilla tapahtuvaa innovaatiotoimintaa. Komitea toteaa, että Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) voidaan hyödyntää myös yrityshautomoiden ja tiedepuistojen (infrastruktuurin ja yhteyksien) rahoittamiseen. Ne ovat tärkeitä väyliä tietämyksen jakamiseen markkinoilla sovellettavaksi ja voivat olla avuksi luotaessa yhteyksiä pk-yritysten ja yliopistojen välillä. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) puolestaan voi tarjota taloudellista tukea osaamisen kehittämiseen (koulutus, neuvontapalvelut ym.) sekä koulutusrakenteiden ja -järjestelmien kehittämiseen ja nykyaikaistamiseen. Ohjelmakautena 2007–2013 painotetaan aiempaa enemmän tutkimus- ja innovaatiotoiminnan vahvistamista tietämyksen siirron avulla.

| 22. | tähdentää kommunikaation ja tietämyksen hyväksikäytön merkitystä ja sitä, että tietoa on tarjottava sellaisessa muodossa, että siitä voi tulla tuotantotekijä. Kehitettyjen ratkaisujen ja menetelmien pitää olla avoimesti kaikkien saatavilla. Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä sellaisilla alueilla, joilla ei ole korkeatasoisia tutkimuslaitoksia tai yliopistoja. Käytännössä asia voitaisiin järjestää alueellisten klustereiden puitteissa. Voitaisiin harkita ottaa laajemminkin Euroopassa käyttöön nk. klusteritoimistoja, joita eräissä maissa on kehitetty avuksi tietämyksen levittämiseen. |
| --- | --- |

22.

tähdentää kommunikaation ja tietämyksen hyväksikäytön merkitystä ja sitä, että tietoa on tarjottava sellaisessa muodossa, että siitä voi tulla tuotantotekijä. Kehitettyjen ratkaisujen ja menetelmien pitää olla avoimesti kaikkien saatavilla. Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä sellaisilla alueilla, joilla ei ole korkeatasoisia tutkimuslaitoksia tai yliopistoja. Käytännössä asia voitaisiin järjestää alueellisten klustereiden puitteissa. Voitaisiin harkita ottaa laajemminkin Euroopassa käyttöön nk. klusteritoimistoja, joita eräissä maissa on kehitetty avuksi tietämyksen levittämiseen.

| 23. | on erityisen tyytyväinen CREST:in suosituksiin parantaa pk-yritysten tutkimuskompetenssia ja niiden valmiuksia käyttää hyödyksi muualla tuotettua tietämystä. Komitea muistuttaa kuitenkin, että CREST:in suositusten toteuttaminen voi tapahtua alueilla ainoastaan vapaaehtoiselta pohjalta, sillä ohjelmien yhteinen (komissio ja alueet) ohjelmointi on nyt saatu päätökseen. Rakennerahastoja tulisi käyttää hyväksi pk-yritysten verkottamiseen, kouluttamiseen ja niiden pätevöittämiseen osallistumaan seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan ja sitten solmimaan kansainvälisiä ja valtiolliset rajat ylittäviä yhteyksiä. Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa tulee käyttää siten, että pk-yrityksiä avustetaan innovaatiovaiheessa mahdollisesti sattuvan rahoitustyhjiön ylittämisessä. |
| --- | --- |

23.

on erityisen tyytyväinen CREST:in suosituksiin parantaa pk-yritysten tutkimuskompetenssia ja niiden valmiuksia käyttää hyödyksi muualla tuotettua tietämystä. Komitea muistuttaa kuitenkin, että CREST:in suositusten toteuttaminen voi tapahtua alueilla ainoastaan vapaaehtoiselta pohjalta, sillä ohjelmien yhteinen (komissio ja alueet) ohjelmointi on nyt saatu päätökseen. Rakennerahastoja tulisi käyttää hyväksi pk-yritysten verkottamiseen, kouluttamiseen ja niiden pätevöittämiseen osallistumaan seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan ja sitten solmimaan kansainvälisiä ja valtiolliset rajat ylittäviä yhteyksiä. Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa tulee käyttää siten, että pk-yrityksiä avustetaan innovaatiovaiheessa mahdollisesti sattuvan rahoitustyhjiön ylittämisessä.

| 24. | kiinnittää huomiota hajautetusti — myös pienemmissä kaupungeissa ja alueilla — tapahtuvan innovaatiotoiminnan merkitykseen. Valtakunnallisesti (kuten Suomessa) tai alueellisesti koordinoidut osaamiskeskusten verkostot ovat esimerkki järjestelmästä, jossa alueellinen tai paikallinen tutkimus- ja liiketoimintapotentiaali ja -resurssit yhdistyvät jäsenvaltio- ja EU-tason politiikkaan ja rahoitukseen. Osaamiskeskukset muodostavat toisiinsa liittyvillä aloilla klustereita ja osallistuvat kansainvälisiin verkostoihin. |
| --- | --- |

24.

kiinnittää huomiota hajautetusti — myös pienemmissä kaupungeissa ja alueilla — tapahtuvan innovaatiotoiminnan merkitykseen. Valtakunnallisesti (kuten Suomessa) tai alueellisesti koordinoidut osaamiskeskusten verkostot ovat esimerkki järjestelmästä, jossa alueellinen tai paikallinen tutkimus- ja liiketoimintapotentiaali ja -resurssit yhdistyvät jäsenvaltio- ja EU-tason politiikkaan ja rahoitukseen. Osaamiskeskukset muodostavat toisiinsa liittyvillä aloilla klustereita ja osallistuvat kansainvälisiin verkostoihin.

Tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien strategioiden ja valmiuksien edistäminen alueilla

| 25. | tähdentää alueellisten tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien strategioiden merkitystä kytkettäessä kulloisellakin alueella vaikuttavat asianomaiset kumppanuustahot mukaan strategiaan. Kuten AK:n tuottamassa tutkimuksessa painotetaan, tämänkaltaiset strategiat voivat tehdä tutkimuskeskuksista voimakkaampia yhdistämällä ne innovaatioympäristöön, lisätä vastuuntuntoisuutta kaikissa osapuolissa ja siten vahvistaa alueellista tutkimus- ja innovaatiojärjestelmää. Olennaista on, että uuden tutkimusinfrastruktuurin rakentamisen eri vaiheissa on saatavilla tukea asiaankuuluvista ohjelmista. |
| --- | --- |

25.

tähdentää alueellisten tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien strategioiden merkitystä kytkettäessä kulloisellakin alueella vaikuttavat asianomaiset kumppanuustahot mukaan strategiaan. Kuten AK:n tuottamassa tutkimuksessa painotetaan, tämänkaltaiset strategiat voivat tehdä tutkimuskeskuksista voimakkaampia yhdistämällä ne innovaatioympäristöön, lisätä vastuuntuntoisuutta kaikissa osapuolissa ja siten vahvistaa alueellista tutkimus- ja innovaatiojärjestelmää. Olennaista on, että uuden tutkimusinfrastruktuurin rakentamisen eri vaiheissa on saatavilla tukea asiaankuuluvista ohjelmista.

| 26. | painottaa, että alueellisten tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien strategioiden puitteissa on tärkeää toimia määrätietoisesti, mihin kuuluu esimerkillisten hankkeiden yksilöiminen. Tällöin eri toimintamallien välillä on löydettävä tasapaino. Yksi mahdollinen lähestymistapa, jota CREST suosittaa, on sellaisten alueellisten prioriteettien valitseminen, jotka täydentävät tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman prioriteetteja, jotta kasvatetaan mahdollisuuksia kytkeä alueellinen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmä EU-rahoitukseen. |
| --- | --- |

26.

painottaa, että alueellisten tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien strategioiden puitteissa on tärkeää toimia määrätietoisesti, mihin kuuluu esimerkillisten hankkeiden yksilöiminen. Tällöin eri toimintamallien välillä on löydettävä tasapaino. Yksi mahdollinen lähestymistapa, jota CREST suosittaa, on sellaisten alueellisten prioriteettien valitseminen, jotka täydentävät tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman prioriteetteja, jotta kasvatetaan mahdollisuuksia kytkeä alueellinen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmä EU-rahoitukseen.

| 27. | panee merkille, että rakennerahastoissa ja seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa on nykyään tarjolla lukuisasti vaihtoehtoja sekä tehokkaiden yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien tukemiseksi EU:n alueilla tutkijoita ja yrityksiä ajatellen että tutkimus- ja innovaatioinfrastruktuurien perustamiseksi tai parantamiseksi. Komitea on tyytyväinen CREST:in tekemiin ehdotuksiin näiden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. AK on hyvillään siitä, että Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumi (ESFRI) tuottaa yksityiskohtaisen arvioinnin yleiseurooppalaisiin tutkimusinfrastruktuureihin liittyvistä alueellisista näkökohdista vuoden 2008 alkupuolella. Komitea kehottaa lukemaan erityisesti unionin uudet jäsenvaltiot mainitun aloitteen piiriin. |
| --- | --- |

27.

panee merkille, että rakennerahastoissa ja seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa on nykyään tarjolla lukuisasti vaihtoehtoja sekä tehokkaiden yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien tukemiseksi EU:n alueilla tutkijoita ja yrityksiä ajatellen että tutkimus- ja innovaatioinfrastruktuurien perustamiseksi tai parantamiseksi. Komitea on tyytyväinen CREST:in tekemiin ehdotuksiin näiden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. AK on hyvillään siitä, että Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumi (ESFRI) tuottaa yksityiskohtaisen arvioinnin yleiseurooppalaisiin tutkimusinfrastruktuureihin liittyvistä alueellisista näkökohdista vuoden 2008 alkupuolella. Komitea kehottaa lukemaan erityisesti unionin uudet jäsenvaltiot mainitun aloitteen piiriin.

| 28. | uudistaa kehotuksensa yhteisten tutkimus- ja innovaatiorahastojen perustamisesta, sillä ne ovat uusi tapa tehdä julkisen ja yksityisen sektorin institutionalisoitua yhteistyötä paikallis- ja aluetasolla. Komitea tähdentää, että tutkimus- ja innovaatiovalmiuksien kehittäminen on jatkuvasti ajankohtainen tehtävä. |
| --- | --- |

28.

uudistaa kehotuksensa yhteisten tutkimus- ja innovaatiorahastojen perustamisesta, sillä ne ovat uusi tapa tehdä julkisen ja yksityisen sektorin institutionalisoitua yhteistyötä paikallis- ja aluetasolla. Komitea tähdentää, että tutkimus- ja innovaatiovalmiuksien kehittäminen on jatkuvasti ajankohtainen tehtävä.

Huippuosaaminen ja koheesio tasapainoon

| 29. | yhtyy huoleen komission analyysin tuloksesta, jonka mukaan investoinnit tutkimukseen ja itse tutkimustoiminta keskittyvät EU:ssa voimakkaasti vain muutamille alueille. AK on pannut huolestuneena merkille, että yli 100:lla EU:n alueella varainkäyttö tutkimus- ja kehittämistoimintaan on alle prosentti BKT:sta. |
| --- | --- |

29.

yhtyy huoleen komission analyysin tuloksesta, jonka mukaan investoinnit tutkimukseen ja itse tutkimustoiminta keskittyvät EU:ssa voimakkaasti vain muutamille alueille. AK on pannut huolestuneena merkille, että yli 100:lla EU:n alueella varainkäyttö tutkimus- ja kehittämistoimintaan on alle prosentti BKT:sta.

| 30. | korostaa, että EU:n tutkimus-, innovaatio- ja koheesiopolitiikkojen tavoitteiden pitää täydentää toisiaan ja vaikuttaa yhdessä pyrittäessä tutkimus- ja kehittämistoiminnan parantamiseen Euroopassa. Niinpä alituisena haasteena on tasapainottaa huippusaavutuksiin ja yhteenkuuluvuustavoitteeseen tähtäävä tuki keskenään. Mikäli tutkimusta ja innovointia pidetään kasvun keskeisinä tekijöinä, EU:n politiikoilla on tuettava tähänastista pidemmälle kehitettyä toimintalinjavalikoimaa ja tasapainoa vaalittaessa olemassa olevia ”esikuvia” ja luotaessa mahdollisuuksia uusien syntymiselle. |
| --- | --- |

30.

korostaa, että EU:n tutkimus-, innovaatio- ja koheesiopolitiikkojen tavoitteiden pitää täydentää toisiaan ja vaikuttaa yhdessä pyrittäessä tutkimus- ja kehittämistoiminnan parantamiseen Euroopassa. Niinpä alituisena haasteena on tasapainottaa huippusaavutuksiin ja yhteenkuuluvuustavoitteeseen tähtäävä tuki keskenään. Mikäli tutkimusta ja innovointia pidetään kasvun keskeisinä tekijöinä, EU:n politiikoilla on tuettava tähänastista pidemmälle kehitettyä toimintalinjavalikoimaa ja tasapainoa vaalittaessa olemassa olevia ”esikuvia” ja luotaessa mahdollisuuksia uusien syntymiselle.

| 31. | palauttaa mieliin, että AK on vedonnut voimakkaasti sen puolesta, että rakennerahastotoimissa kasvatettaisiin tuntuvasti korkeatasoisten julkisten tutkimus- ja innovaatioinvestointien osuutta EU:n alueilla sekä lähentymistavoitteen että alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen puitteissa. Komitea toteaa, että koheesiopolitiikassa noudatetaan integroitua lähestymistapaa ja niinpä tutkimusta ei siinä tarkastella erillistapauksena vaan innovointiin liittyvänä kysymyksenä. |
| --- | --- |

31.

palauttaa mieliin, että AK on vedonnut voimakkaasti sen puolesta, että rakennerahastotoimissa kasvatettaisiin tuntuvasti korkeatasoisten julkisten tutkimus- ja innovaatioinvestointien osuutta EU:n alueilla sekä lähentymistavoitteen että alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen puitteissa. Komitea toteaa, että koheesiopolitiikassa noudatetaan integroitua lähestymistapaa ja niinpä tutkimusta ei siinä tarkastella erillistapauksena vaan innovointiin liittyvänä kysymyksenä.

| 32. | painottaa, että vaikka seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma eivät sinällään ole koheesiopolitiikan välineitä, niillä väistämättä on koheesiovaikutuksia. AK on kehottanut voimakkaasti määrittämään koheesio kaikkien EU:n alakohtaisten politiikkojen asiaankuuluvaksi tavoitteeksi. Näin ollen voidaan pohtia, pitäisikö kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmalle sekä tutkimuksen seitsemännelle puiteohjelmalle — täysin tunnustaen huippuosaamisen periaatteen painottaminen jälkimmäisessä — antaa alueellinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

32.

painottaa, että vaikka seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma eivät sinällään ole koheesiopolitiikan välineitä, niillä väistämättä on koheesiovaikutuksia. AK on kehottanut voimakkaasti määrittämään koheesio kaikkien EU:n alakohtaisten politiikkojen asiaankuuluvaksi tavoitteeksi. Näin ollen voidaan pohtia, pitäisikö kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmalle sekä tutkimuksen seitsemännelle puiteohjelmalle — täysin tunnustaen huippuosaamisen periaatteen painottaminen jälkimmäisessä — antaa alueellinen ulottuvuus.

| 33. | panee merkille CREST:in tekemät suositukset siitä, miten alueet voivat parhaalla tavalla hyödyntää rakennerahastoja sekä seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa kehittääkseen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmiään kohti huippuosaamista ja kilpailukykyisyyttä EU:ssa tai kansainvälisesti. Tähän kuuluu alueellisen kanssakäymisen parantaminen tutkimuslaitosten, yliopistojen, pk-yritysten ja muiden asianomaisten toimijoiden välillä klustereiden, alueellisten teknologiafoorumeiden ja esikuvien luomiseksi. Lisäksi niitä avustetaan luomaan yhteyksiä yhteistoimintaan perustuviin EU:n tutkimus- ja innovaatiohankkeisiin ja toimintaohjelmiin, kuten ERA-Net-verkostoon ja eurooppalaisiin teknologiayhteisöihin (European Technology Platforms, ETP), sekä tutkimuksen alan toimijoiden ja yritysten kansainvälisiin verkostoihin. |
| --- | --- |

33.

panee merkille CREST:in tekemät suositukset siitä, miten alueet voivat parhaalla tavalla hyödyntää rakennerahastoja sekä seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa kehittääkseen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmiään kohti huippuosaamista ja kilpailukykyisyyttä EU:ssa tai kansainvälisesti. Tähän kuuluu alueellisen kanssakäymisen parantaminen tutkimuslaitosten, yliopistojen, pk-yritysten ja muiden asianomaisten toimijoiden välillä klustereiden, alueellisten teknologiafoorumeiden ja esikuvien luomiseksi. Lisäksi niitä avustetaan luomaan yhteyksiä yhteistoimintaan perustuviin EU:n tutkimus- ja innovaatiohankkeisiin ja toimintaohjelmiin, kuten ERA-Net-verkostoon ja eurooppalaisiin teknologiayhteisöihin (European Technology Platforms, ETP), sekä tutkimuksen alan toimijoiden ja yritysten kansainvälisiin verkostoihin.

| 34. | kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota jatkamaan asiaankuuluvia ohjelmiaan, kuten seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluva ”Osaavat alueet”, ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” Euroopan aluekehitysrahaston puitteissa ja ”Innova-Inno” kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa. AK kiinnittää huomiota myös siihen, että rakennerahastojen tulisi olla tukemassa tieteellisten, teknologisten sekä yrittäjyyteen ja johtamiseen liittyvien valmiuksien kasvattamista paikallisten ja alueellisten toimijoiden, eritoten pk-yritysten, parissa, jotta nämä kykenisivät osallistumaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman hankkeisiin. |
| --- | --- |

34.

kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota jatkamaan asiaankuuluvia ohjelmiaan, kuten seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluva ”Osaavat alueet”, ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” Euroopan aluekehitysrahaston puitteissa ja ”Innova-Inno” kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa. AK kiinnittää huomiota myös siihen, että rakennerahastojen tulisi olla tukemassa tieteellisten, teknologisten sekä yrittäjyyteen ja johtamiseen liittyvien valmiuksien kasvattamista paikallisten ja alueellisten toimijoiden, eritoten pk-yritysten, parissa, jotta nämä kykenisivät osallistumaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman hankkeisiin.

| 35. | kehottaa tuottamaansa tutkimukseen viitaten voimakkaasti siirtämään EU-rahoituksen käytön painopistettä erityisesti alueellisten rakennerahastotoimien osalta varsinkin tutkimus- ja innovaatiotoimintaan kohdistuvan kysynnän lisäämiseen niin, että käyttäjälähtöistä avointa innovaatiota (engl. open innovation) vaalitaan alueellisena kehitysmahdollisuutena. Avoimen innovaation hyödyntämistä alueilla estää pääasiassa globaalin tietopohjan omaksumismekanismien puute. |
| --- | --- |

35.

kehottaa tuottamaansa tutkimukseen viitaten voimakkaasti siirtämään EU-rahoituksen käytön painopistettä erityisesti alueellisten rakennerahastotoimien osalta varsinkin tutkimus- ja innovaatiotoimintaan kohdistuvan kysynnän lisäämiseen niin, että käyttäjälähtöistä avointa innovaatiota (engl. open innovation) vaalitaan alueellisena kehitysmahdollisuutena. Avoimen innovaation hyödyntämistä alueilla estää pääasiassa globaalin tietopohjan omaksumismekanismien puute.

| 36. | pohtii kritiikkiä, joka liittyy tutkimusinfrastruktuuriin tarkoitetun tuen päällekkäisyyksiin niin rakennerahastoissa kuin tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa, ja painottaa, että tässä yhteydessä tarvitaan koordinoinnin tehostamista ja punnitumpaa lähestymistapaa kumpaankin välineeseen perustuviin tutkimus- ja kehittämisinfrastruktuuri-investointeihin. Tällöin on tasapainotettava koheesioon ja huippuosaamiseen tähtäävät toimintamallit keskenään ja kohdistettava huomio infrastruktuurin eri rakennusvaiheiden tukemiseen. |
| --- | --- |

36.

pohtii kritiikkiä, joka liittyy tutkimusinfrastruktuuriin tarkoitetun tuen päällekkäisyyksiin niin rakennerahastoissa kuin tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa, ja painottaa, että tässä yhteydessä tarvitaan koordinoinnin tehostamista ja punnitumpaa lähestymistapaa kumpaankin välineeseen perustuviin tutkimus- ja kehittämisinfrastruktuuri-investointeihin. Tällöin on tasapainotettava koheesioon ja huippuosaamiseen tähtäävät toimintamallit keskenään ja kohdistettava huomio infrastruktuurin eri rakennusvaiheiden tukemiseen.

| 37. | muistuttaa tässä yhteydessä näkemyksestään, että ”huippuosaamisen” käsitteessä (engl. excellence), joka liittyy paitsi eurooppalaiseen tutkimusalueeseen myös EU:n ja kansalliseen tutkimusrahoitukseen, on otettava lukuun myös hyvin pitkälle erikoistuneet pienet tutkimuskeskukset ja tutkimustoimintaan suppeammin panostavat toimijat. Ne ovat olennaisia tekijöitä otettaessa innovaatioita käyttöön ja kehitettäessä maailmanlaajuista mielenkiintoa herättävää tietämystä kapeilla erikoisaloilla. Tutkimuksessa ei pidä keskittyä pelkästään huipputekniikkaan, sillä myös ”matalatekninen” tutkimus voi olla hyvin merkityksellistä alueilla tapahtuvaa innovointia ja kehitystä ajatellen. |
| --- | --- |

37.

muistuttaa tässä yhteydessä näkemyksestään, että ”huippuosaamisen” käsitteessä (engl. excellence), joka liittyy paitsi eurooppalaiseen tutkimusalueeseen myös EU:n ja kansalliseen tutkimusrahoitukseen, on otettava lukuun myös hyvin pitkälle erikoistuneet pienet tutkimuskeskukset ja tutkimustoimintaan suppeammin panostavat toimijat. Ne ovat olennaisia tekijöitä otettaessa innovaatioita käyttöön ja kehitettäessä maailmanlaajuista mielenkiintoa herättävää tietämystä kapeilla erikoisaloilla. Tutkimuksessa ei pidä keskittyä pelkästään huipputekniikkaan, sillä myös ”matalatekninen” tutkimus voi olla hyvin merkityksellistä alueilla tapahtuvaa innovointia ja kehitystä ajatellen.

| 38. | katsoo, että EU-rahoituksen suuntaus tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien painottamiseksi huippuosaamiseen muodostaa alueille keskeisen haasteen, kun ajatellaan rakennerahastojen ”Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys” -tavoitetta. Alueet eivät voi täysin luottaa saavansa rahoitusta seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta, ja kyseiseen tarkoitukseen on käytettävissä paljon aiempaa vähemmän rakennerahastovaroja. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että EU-rahoituksen suuntaus tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien painottamiseksi huippuosaamiseen muodostaa alueille keskeisen haasteen, kun ajatellaan rakennerahastojen ”Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys” -tavoitetta. Alueet eivät voi täysin luottaa saavansa rahoitusta seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta, ja kyseiseen tarkoitukseen on käytettävissä paljon aiempaa vähemmän rakennerahastovaroja.

Hyviä käytänteitä ja asiantuntemusta koskevien tietojen vaihtaminen

| 39. | tähdentää Euroopan komission kaavailemien toimenpiteiden merkitystä. Mainittakoon niistä seuraavat:






  — | Parantaakseen EU:n myöntämän rahoituksen hyödyntämistä komissio julkaisee keväällä 2008 käytännön oppaan, jossa käsitellään asianmukaisimpia rahoituslähteitä mahdollisille tuensaajille (tutkimuslaitokset ja yritykset). AK kehottaa kuitenkin komissiota sovittamaan pyrkimyksensä paremmin yhteen CREST-suuntaviivojen muokkaamista operatiivisemmiksi suosituksiksi koskevan CREST:in ehdotuksen kanssa. |
| --- | --- | --- |

39.

tähdentää Euroopan komission kaavailemien toimenpiteiden merkitystä. Mainittakoon niistä seuraavat:

—

Parantaakseen EU:n myöntämän rahoituksen hyödyntämistä komissio julkaisee keväällä 2008 käytännön oppaan, jossa käsitellään asianmukaisimpia rahoituslähteitä mahdollisille tuensaajille (tutkimuslaitokset ja yritykset). AK kehottaa kuitenkin komissiota sovittamaan pyrkimyksensä paremmin yhteen CREST-suuntaviivojen muokkaamista operatiivisemmiksi suosituksiksi koskevan CREST:in ehdotuksen kanssa.

| — | Komissio raportoi aikanaan yhteisön välineiden koordinoidussa käytössä jäsenvaltio- ja aluetasolla tapahtuneesta edistymisestä ja esittää samassa yhteydessä esimerkkejä valtakunnallisen ja alueellisen tason hyvistä käytänteistä. |
| --- | --- |

—

Komissio raportoi aikanaan yhteisön välineiden koordinoidussa käytössä jäsenvaltio- ja aluetasolla tapahtuneesta edistymisestä ja esittää samassa yhteydessä esimerkkejä valtakunnallisen ja alueellisen tason hyvistä käytänteistä.

| — | Komissio kutsuu tutkimuksen, innovoinnin ja aluekehityksen alalla aktiiviset toimijat säännöllisin väliajoin yhteiseen neuvonpitoon vaihtamaan ajatuksia, vaihtamaan tietoja parhaista käytänteistä ja saamaan tukea ja neuvoja. Se pitää AK:ta tässä tärkeänä kumppanina. |
| --- | --- |

—

Komissio kutsuu tutkimuksen, innovoinnin ja aluekehityksen alalla aktiiviset toimijat säännöllisin väliajoin yhteiseen neuvonpitoon vaihtamaan ajatuksia, vaihtamaan tietoja parhaista käytänteistä ja saamaan tukea ja neuvoja. Se pitää AK:ta tässä tärkeänä kumppanina.

| — | Komissio parantaa tiedonvaihtoa jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisten kanssa niiden alueella toimivista seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman tai kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tuensaajista. Näin helpotetaan täydentävän lisärahoituksen hankkimista jäsenvaltioiden, alueiden sekä yhteisön välineistä käsin. |
| --- | --- |

—

Komissio parantaa tiedonvaihtoa jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisten kanssa niiden alueella toimivista seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman tai kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tuensaajista. Näin helpotetaan täydentävän lisärahoituksen hankkimista jäsenvaltioiden, alueiden sekä yhteisön välineistä käsin.

| 40. | pitää erittäin tärkeänä, että käytetään hyväksi rakennerahastoihin, Interreg IV C ja Urbact-ohjelmiin kuuluvia uusia yhteistyö- ja kommunikaatio-ohjelmia. Näiden ohjelmien avulla on määrä levittää tietoa ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteeseen liittyvistä eduista ja kanssakäymisen hyödyllisyydestä myös sellaisten yksittäisten alueiden kesken, jotka kykenevät ja ovat halukkaita hyödyntämään pidemmälle kehittyneellä alueella toteutetun onnistuneen hankkeen tuloksia. |
| --- | --- |

40.

pitää erittäin tärkeänä, että käytetään hyväksi rakennerahastoihin, Interreg IV C ja Urbact-ohjelmiin kuuluvia uusia yhteistyö- ja kommunikaatio-ohjelmia. Näiden ohjelmien avulla on määrä levittää tietoa ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteeseen liittyvistä eduista ja kanssakäymisen hyödyllisyydestä myös sellaisten yksittäisten alueiden kesken, jotka kykenevät ja ovat halukkaita hyödyntämään pidemmälle kehittyneellä alueella toteutetun onnistuneen hankkeen tuloksia.

| 41. | kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että rakennerahastoista, tutkimuksen seitsemännestä puiteohjelmasta sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta tutkimus- ja innovaatiotoimintaan suunnattavaa alueidenvälistä verkostomuotoista rahoitusta koordinoidaan tehokkaasti, että saavutetuista tuloksista ja hyvistä käytänteistä tiedotetaan säännöllisesti ja entistä koordinoidummin ja että kyseisiin kokonaisuuksiin liittyvien eri ”yhteisöjen” vuorovaikutusta kehitetään. |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että rakennerahastoista, tutkimuksen seitsemännestä puiteohjelmasta sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta tutkimus- ja innovaatiotoimintaan suunnattavaa alueidenvälistä verkostomuotoista rahoitusta koordinoidaan tehokkaasti, että saavutetuista tuloksista ja hyvistä käytänteistä tiedotetaan säännöllisesti ja entistä koordinoidummin ja että kyseisiin kokonaisuuksiin liittyvien eri ”yhteisöjen” vuorovaikutusta kehitetään.

Bryssel 6. helmikuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CREST 1203/07 — CREST (European Union Scientific and Technical Research Committee (Euroopan unionin tieteen ja tekniikan tutkimuskomitea)), Guidelines on Coordinating the Research Framework Programme and the Structural Funds to support research and development.

1

European Union Scientific and Technical Research Committee

Guidelines on Coordinating the Research Framework Programme and the Structural Funds to support research and development

(2)  Study on structural capacity and motivation of regions and local and regional authorities in R&D, CDR/ETU/21/2005.

2

Study on structural capacity and motivation of regions and local and regional authorities in R&D

---

| 25.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/7

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Biotieteiden ja biotekniikan strategian väliarviointi”

(2008/C 105/02)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | tunnustaa biotieteiden ja biotekniikan suuren merkityksen EU:n kansainväliselle kilpailukyvylle ja kestävälle kehitykselle. Ilmoittaa olevansa valmis osallistumaan aluetasolla parhaansa mukaan EU:n strategian menestyksekkääseen jatkamiseen. Tässä yhteydessä on kuitenkin punnittava mahdollisuuksia ja riskejä sekä arvioitava strategian kaikkia yksittäisiä toimenpiteitä niistä kansalaisille aiheutuvan hyödyn kannalta. |
| --- | --- |

—

tunnustaa biotieteiden ja biotekniikan suuren merkityksen EU:n kansainväliselle kilpailukyvylle ja kestävälle kehitykselle. Ilmoittaa olevansa valmis osallistumaan aluetasolla parhaansa mukaan EU:n strategian menestyksekkääseen jatkamiseen. Tässä yhteydessä on kuitenkin punnittava mahdollisuuksia ja riskejä sekä arvioitava strategian kaikkia yksittäisiä toimenpiteitä niistä kansalaisille aiheutuvan hyödyn kannalta.

| — | painottaa, että kunnat ja alueet ovat avainasemassa vakautettaessa kyseisen teknologian kapasiteettia ja voimistettaessa sen kansainvälistä kilpailukykyä, tekemällä alueidenvälistä ja rajatylittävää yhteistyötä sekä luomalla ja yhdistämällä alueellisia biotekniikkaklustereita ja saattamalla tutkimus-, teollisuus- ja rahoitustahoja yhteen. |
| --- | --- |

—

painottaa, että kunnat ja alueet ovat avainasemassa vakautettaessa kyseisen teknologian kapasiteettia ja voimistettaessa sen kansainvälistä kilpailukykyä, tekemällä alueidenvälistä ja rajatylittävää yhteistyötä sekä luomalla ja yhdistämällä alueellisia biotekniikkaklustereita ja saattamalla tutkimus-, teollisuus- ja rahoitustahoja yhteen.

| — | kannustaa kuntia ja alueita tukemaan tietämyksen siirtämisen ja innovoinnin edistämistä niin tiedemaailmassa kuin yrityksissäkin. Kuntien ja alueiden on mahdollisuuksien mukaan helpotettava riskipääoman saantia myös rajatylittävää yhteistyötä varten sekä tuettava käyttäjiä bioteknisten keksintöjen patentoinnissa ja kyseisten patenttien hyödyntämisessä. Alueellisten ja kansallisten, mutta etenkin unionitason rahoituslaitosten tulisi perustaa tukiohjelmia, joiden avulla biotekniikan alalla toimivat pk-yritykset voivat hajauttaa riskin. |
| --- | --- |

—

kannustaa kuntia ja alueita tukemaan tietämyksen siirtämisen ja innovoinnin edistämistä niin tiedemaailmassa kuin yrityksissäkin. Kuntien ja alueiden on mahdollisuuksien mukaan helpotettava riskipääoman saantia myös rajatylittävää yhteistyötä varten sekä tuettava käyttäjiä bioteknisten keksintöjen patentoinnissa ja kyseisten patenttien hyödyntämisessä. Alueellisten ja kansallisten, mutta etenkin unionitason rahoituslaitosten tulisi perustaa tukiohjelmia, joiden avulla biotekniikan alalla toimivat pk-yritykset voivat hajauttaa riskin.

| — | kannustaakin valistuneeseen yhteiskunnalliseen keskusteluun biotieteiden ja biotekniikan eduista ja riskeistä. Monet kunnat ja alueet tukevat jo parhaansa mukaan sitä, että kansalaisille tiedotetaan biotekniikan alan tieteellisistä perusteista, menetelmistä ja soveltamisaloista sekä oikeudellisista vaatimuksista ja eettisistä näkökohdista. Tällaisia aloitteita on jatkettava ponnekkaasti ja myös tutkimuksen, teollisuuden ja hallinnon täytyy antaa tässä yhteydessä panoksensa. |
| --- | --- |

—

kannustaakin valistuneeseen yhteiskunnalliseen keskusteluun biotieteiden ja biotekniikan eduista ja riskeistä. Monet kunnat ja alueet tukevat jo parhaansa mukaan sitä, että kansalaisille tiedotetaan biotekniikan alan tieteellisistä perusteista, menetelmistä ja soveltamisaloista sekä oikeudellisista vaatimuksista ja eettisistä näkökohdista. Tällaisia aloitteita on jatkettava ponnekkaasti ja myös tutkimuksen, teollisuuden ja hallinnon täytyy antaa tässä yhteydessä panoksensa.

| Esittelijä | : | Karl DÖHLER (DE, PPE), Baijerin maapäivien jäsen |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Karl DÖHLER (DE, PPE), Baijerin maapäivien jäsen

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle biotieteiden ja biotekniikan strategian väliarvioinnista

KOM(2007) 175 lopullinen

Poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | tunnustaa biotieteiden ja biotekniikan suuren merkityksen EU:n kansainväliselle kilpailukyvylle ja kestävälle kehitykselle. Tärkeitä soveltamisaloja ovat lääketiede ja lääketeollisuus, teollisuuden prosessit ja alkutuotanto (etenkin elintarvike- ja rehuala, mutta myös uusiutuvat raaka-aineet ja vaihtoehtoinen energia). Samalla tarjoutuu uusia mahdollisuuksia ratkaista terveydenhuoltoa, väestön ikääntymistä, ravinnon tuotantoa maailman kasvavalle väestölle, energiahuoltoa ja maapallon lämpenemistä koskevia kiireellisiä kysymyksiä. |
| --- | --- |

1.

tunnustaa biotieteiden ja biotekniikan suuren merkityksen EU:n kansainväliselle kilpailukyvylle ja kestävälle kehitykselle. Tärkeitä soveltamisaloja ovat lääketiede ja lääketeollisuus, teollisuuden prosessit ja alkutuotanto (etenkin elintarvike- ja rehuala, mutta myös uusiutuvat raaka-aineet ja vaihtoehtoinen energia). Samalla tarjoutuu uusia mahdollisuuksia ratkaista terveydenhuoltoa, väestön ikääntymistä, ravinnon tuotantoa maailman kasvavalle väestölle, energiahuoltoa ja maapallon lämpenemistä koskevia kiireellisiä kysymyksiä.

| 2. | on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että biotieteet ja biotekniikka antavat merkittävän panoksen pyrittäessä EU:n keskeisiin tavoitteisiin, joita ovat terveys, kestävä kehitys, talouskasvu ja työpaikkojen luominen. Komitea suhtautuu näin ollen myönteisesti Euroopan komission strategiaan biotieteiden ja biotekniikan edistämiseksi sekä tunnustaa strategian toteuttamisesta saadut myönteiset tulokset. |
| --- | --- |

2.

on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että biotieteet ja biotekniikka antavat merkittävän panoksen pyrittäessä EU:n keskeisiin tavoitteisiin, joita ovat terveys, kestävä kehitys, talouskasvu ja työpaikkojen luominen. Komitea suhtautuu näin ollen myönteisesti Euroopan komission strategiaan biotieteiden ja biotekniikan edistämiseksi sekä tunnustaa strategian toteuttamisesta saadut myönteiset tulokset.

| 3. | painottaa, että biotekniikan soveltamisen yhteydessä on käytävä laajaa yhteiskunnallista keskustelua biotekniikan eduista ja riskeistä sekä siihen liittyvistä eettisistä kysymyksistä, jotta suuri yleisö suhtautuisi biotekniikkaan nykyistä myönteisemmin. Tämä edellyttää tiedotusta biotekniikan alan tieteellisistä perusteista. |
| --- | --- |

3.

painottaa, että biotekniikan soveltamisen yhteydessä on käytävä laajaa yhteiskunnallista keskustelua biotekniikan eduista ja riskeistä sekä siihen liittyvistä eettisistä kysymyksistä, jotta suuri yleisö suhtautuisi biotekniikkaan nykyistä myönteisemmin. Tämä edellyttää tiedotusta biotekniikan alan tieteellisistä perusteista.

| 4. | suhtautuu myönteisesti biotekniikan ja biotieteiden alalla toimivien alueiden ja klusterien eurooppalaisiin verkostoihin ja kehottaa Euroopan komissiota tukemaan niitä, jotta ne voivat vaihtaa kokemuksia, laatia yhdessä hankeanomuksia sekä esittää yhteisiä kannanottoja unionin poliittisessa prosessissa. |
| --- | --- |

4.

suhtautuu myönteisesti biotekniikan ja biotieteiden alalla toimivien alueiden ja klusterien eurooppalaisiin verkostoihin ja kehottaa Euroopan komissiota tukemaan niitä, jotta ne voivat vaihtaa kokemuksia, laatia yhdessä hankeanomuksia sekä esittää yhteisiä kannanottoja unionin poliittisessa prosessissa.

| 5. | on tietoinen siitä, että kunnilla ja alueilla on huomattava vaikutus biotieteiden ja biotekniikan tukemiseen. Kansainvälisessä vertailussa eurooppalaiset biotekniikkaklusterit ovat suhteellisen pieniä. Tämän vuoksi niiden verkottuminen on kilpailukyvyn kannalta ratkaisevan tärkeää. Klusterien muodostaminen, tutkimuksen, teollisuuden ja rahoittajien saattaminen yhteen, teknisestä edistyksestä tiedottaminen kansalaisille sekä alueellisten biotekniikkaklusterien alueidenvälinen ja rajatylittävä yhteistyö ja ryhmittyminen edellyttävät kuntien ja alueiden tukea, jotta voidaan koota yhteen kapasiteetit ja vahvistaa klusterien kansainvälistä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

5.

on tietoinen siitä, että kunnilla ja alueilla on huomattava vaikutus biotieteiden ja biotekniikan tukemiseen. Kansainvälisessä vertailussa eurooppalaiset biotekniikkaklusterit ovat suhteellisen pieniä. Tämän vuoksi niiden verkottuminen on kilpailukyvyn kannalta ratkaisevan tärkeää. Klusterien muodostaminen, tutkimuksen, teollisuuden ja rahoittajien saattaminen yhteen, teknisestä edistyksestä tiedottaminen kansalaisille sekä alueellisten biotekniikkaklusterien alueidenvälinen ja rajatylittävä yhteistyö ja ryhmittyminen edellyttävät kuntien ja alueiden tukea, jotta voidaan koota yhteen kapasiteetit ja vahvistaa klusterien kansainvälistä kilpailukykyä.

| 6. | katsoo, että monia toimia on jatkettava ponnekkaasti, sekä ilmoittaa olevansa valmis osallistumaan aluetasolla parhaansa mukaan strategian menestyksekkääseen jatkamiseen. Tässä yhteydessä on punnittava mahdollisuuksia ja riskejä sekä arvioitava strategian kaikkia yksittäisiä toimenpiteitä niistä kansalaisille aiheutuvan hyödyn kannalta. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että monia toimia on jatkettava ponnekkaasti, sekä ilmoittaa olevansa valmis osallistumaan aluetasolla parhaansa mukaan strategian menestyksekkääseen jatkamiseen. Tässä yhteydessä on punnittava mahdollisuuksia ja riskejä sekä arvioitava strategian kaikkia yksittäisiä toimenpiteitä niistä kansalaisille aiheutuvan hyödyn kannalta.

Biotieteiden ja biotekniikan strategian väliarvioinnin painopisteet

| 7. | vahvistaa, että kunnat ja alueet osallistuvat mahdollisuuksiensa mukaan niin tutkimuksen kuin biotieteiden ja biotekniikan sovellusten markkinoiden kehittämiseen sekä tietopohjaisen biotalouden edistämiseen. Komitea kehottaa kuntia ja alueita osallistumaan biotekniikan alan oikeusperustoja ja hallinnollisia menettelyjä koskevaan käyttäjien opastukseen. Euroopan komission tulisi tutkimuksen koordinointia parantaessaan paitsi tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa myös perustaa alueellisia yhteisöjä tai nivoa alueiden yhtymät suoraan työhönsä. |
| --- | --- |

7.

vahvistaa, että kunnat ja alueet osallistuvat mahdollisuuksiensa mukaan niin tutkimuksen kuin biotieteiden ja biotekniikan sovellusten markkinoiden kehittämiseen sekä tietopohjaisen biotalouden edistämiseen. Komitea kehottaa kuntia ja alueita osallistumaan biotekniikan alan oikeusperustoja ja hallinnollisia menettelyjä koskevaan käyttäjien opastukseen. Euroopan komission tulisi tutkimuksen koordinointia parantaessaan paitsi tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa myös perustaa alueellisia yhteisöjä tai nivoa alueiden yhtymät suoraan työhönsä.

| 8. | kannattaa kilpailukyvyn, tietämyksen siirtämisen ja innovoinnin edistämistä niin tiedemaailmassa kuin yrityksissäkin. On parannettava tietoisuutta tutkimustulosten kaupallisesta potentiaalista. Tulisi edistää yritysten perustamista sekä tutkimustulosten siirtämistä teollisuuden käyttöön. Kuntien ja alueiden on mahdollisuuksien mukaan helpotettava riskipääoman saantia myös rajatylittävää yhteistyötä varten sekä tuettava käyttäjiä bioteknisten keksintöjen patentoinnissa ja kyseisten patenttien hyödyntämisessä. Alueellisten ja kansallisten, mutta etenkin unionitason rahoituslaitosten tulisi perustaa tukiohjelmia, joiden avulla biotekniikan alalla toimivat pk-yritykset voivat hajauttaa riskin. |
| --- | --- |

8.

kannattaa kilpailukyvyn, tietämyksen siirtämisen ja innovoinnin edistämistä niin tiedemaailmassa kuin yrityksissäkin. On parannettava tietoisuutta tutkimustulosten kaupallisesta potentiaalista. Tulisi edistää yritysten perustamista sekä tutkimustulosten siirtämistä teollisuuden käyttöön. Kuntien ja alueiden on mahdollisuuksien mukaan helpotettava riskipääoman saantia myös rajatylittävää yhteistyötä varten sekä tuettava käyttäjiä bioteknisten keksintöjen patentoinnissa ja kyseisten patenttien hyödyntämisessä. Alueellisten ja kansallisten, mutta etenkin unionitason rahoituslaitosten tulisi perustaa tukiohjelmia, joiden avulla biotekniikan alalla toimivat pk-yritykset voivat hajauttaa riskin.

| 9. | katsoo, että on parannettava työmarkkinatilannetta edistämällä työnvälitystä sekä järjestämällä työntekijöille perus- ja täydennyskoulutusta. Tutkijoita ja muita biotekniikka-alan yrityksissä niiden kehittymistä ajatellen tarvittavia ammattilaisia tulisi kannustaa pysymään Euroopassa ja työvoiman muutto tulisi estää, ja tarvittaessa tulisi saada Euroopan ulkopuolella kouluttautuneita tai ammattikokemusta saaneita korkeasti koulutettuja työntekijöitä palaamaan Eurooppaan luomalla houkuttelevat perusedellytykset. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että on parannettava työmarkkinatilannetta edistämällä työnvälitystä sekä järjestämällä työntekijöille perus- ja täydennyskoulutusta. Tutkijoita ja muita biotekniikka-alan yrityksissä niiden kehittymistä ajatellen tarvittavia ammattilaisia tulisi kannustaa pysymään Euroopassa ja työvoiman muutto tulisi estää, ja tarvittaessa tulisi saada Euroopan ulkopuolella kouluttautuneita tai ammattikokemusta saaneita korkeasti koulutettuja työntekijöitä palaamaan Eurooppaan luomalla houkuttelevat perusedellytykset.

| 10. | muistuttaa, että biotekniikka tarjoaa terveyden alan sekä elintarvike- ja rehualan sovellusten ohella tulevaisuuden vaihtoehtoja myös kemian teollisuudelle. Jo nyt eurooppalaisella tuotannolla katetaan maailmanlaajuisesta entsyymien tarpeesta 85 prosenttia. Entsymaattiset ja biokatalyyttiset menetelmät mahdollistavat huomattavia resurssien ja energian säästöjä ja tarjoavat näin ollen uusia lähtökohtia kestäväpohjaisille taloudellisille järjestelyille. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että biotekniikka tarjoaa terveyden alan sekä elintarvike- ja rehualan sovellusten ohella tulevaisuuden vaihtoehtoja myös kemian teollisuudelle. Jo nyt eurooppalaisella tuotannolla katetaan maailmanlaajuisesta entsyymien tarpeesta 85 prosenttia. Entsymaattiset ja biokatalyyttiset menetelmät mahdollistavat huomattavia resurssien ja energian säästöjä ja tarjoavat näin ollen uusia lähtökohtia kestäväpohjaisille taloudellisille järjestelyille.

| 11. | on tietoinen kansalaisten kriittisestä suhtautumisesta etenkin biotekniikan sovelluksiin elintarvike- ja rehualalla. Vaikka useimmat kuluttajat vastustavat tällä hetkellä yleisesti geenitekniikan käyttöä maataloudessa, kansalaiset suhtautuvat myönteisesti biotekniikan sovellusten käyttöön, kun tuotteiden terveydelliset ja ekologiset edut ovat ilmeiset. |
| --- | --- |

11.

on tietoinen kansalaisten kriittisestä suhtautumisesta etenkin biotekniikan sovelluksiin elintarvike- ja rehualalla. Vaikka useimmat kuluttajat vastustavat tällä hetkellä yleisesti geenitekniikan käyttöä maataloudessa, kansalaiset suhtautuvat myönteisesti biotekniikan sovellusten käyttöön, kun tuotteiden terveydelliset ja ekologiset edut ovat ilmeiset.

| 12. | kannustaakin valistuneeseen yhteiskunnalliseen keskusteluun biotieteiden ja biotekniikan eduista ja riskeistä. Monet kunnat ja alueet tukevat jo parhaansa mukaan sitä, että kansalaisille tiedotetaan biotekniikan alan tieteellisistä perusteista, menetelmistä ja soveltamisaloista sekä oikeudellisista vaatimuksista ja eettisistä näkökohdista. Tällaisia aloitteita on jatkettava ponnekkaasti. |
| --- | --- |

12.

kannustaakin valistuneeseen yhteiskunnalliseen keskusteluun biotieteiden ja biotekniikan eduista ja riskeistä. Monet kunnat ja alueet tukevat jo parhaansa mukaan sitä, että kansalaisille tiedotetaan biotekniikan alan tieteellisistä perusteista, menetelmistä ja soveltamisaloista sekä oikeudellisista vaatimuksista ja eettisistä näkökohdista. Tällaisia aloitteita on jatkettava ponnekkaasti.

| 13. | kehottaa tutkimusta, teollisuutta ja hallintoa antamaan tässä yhteydessä panoksensa. Kaikkien keskeisten sidosryhmien on osallistuttava vuoropuheluun yhteisessä foorumissa. Kuntien ja kaupunkien olisi edistettävä nykyistä enemmän biotekniikkaan liittyvien yhteiskunnallis-taloudellisten ja eettisten kysymysten tutkimusta sekä tuettava kyseisistä tutkimuksista saatujen tulosten levittämistä. Niiden tulisi perustaa asiantuntijaverkostoja, jotka voivat tapauskohtaisesti ottaa kantaa ajankohtaisiin yhteiskunnallis-taloudellisiin, eettisiin ja turvallisuuden kannalta keskeisiin kysymyksiin. Kunnat ja kaupungit voivat tukea tuotteiden hyväksymiseen sovellettavia järkeviä, tieteeseen perustuvia ja avoimia päätöksentekoprosesseja. |
| --- | --- |

13.

kehottaa tutkimusta, teollisuutta ja hallintoa antamaan tässä yhteydessä panoksensa. Kaikkien keskeisten sidosryhmien on osallistuttava vuoropuheluun yhteisessä foorumissa. Kuntien ja kaupunkien olisi edistettävä nykyistä enemmän biotekniikkaan liittyvien yhteiskunnallis-taloudellisten ja eettisten kysymysten tutkimusta sekä tuettava kyseisistä tutkimuksista saatujen tulosten levittämistä. Niiden tulisi perustaa asiantuntijaverkostoja, jotka voivat tapauskohtaisesti ottaa kantaa ajankohtaisiin yhteiskunnallis-taloudellisiin, eettisiin ja turvallisuuden kannalta keskeisiin kysymyksiin. Kunnat ja kaupungit voivat tukea tuotteiden hyväksymiseen sovellettavia järkeviä, tieteeseen perustuvia ja avoimia päätöksentekoprosesseja.

| 14. | kehottaa Euroopan komissiota painottamaan nykyistä enemmän tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman mukaisia hankkeita hyväksyessään kansalaisille suunnattua ammattimaista tiedotusta tutkimustuloksista. Sisällöllisesti olisi edelleenkin keskityttävä sellaisten tutkimushankkeiden toteuttamiseen, jotka koskevat geenitekniikan sovelluksia maataloudessa, riskien arviointia sekä asiaan liittyviä ympäristö- ja talouskysymyksiä. |
| --- | --- |

14.

kehottaa Euroopan komissiota painottamaan nykyistä enemmän tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman mukaisia hankkeita hyväksyessään kansalaisille suunnattua ammattimaista tiedotusta tutkimustuloksista. Sisällöllisesti olisi edelleenkin keskityttävä sellaisten tutkimushankkeiden toteuttamiseen, jotka koskevat geenitekniikan sovelluksia maataloudessa, riskien arviointia sekä asiaan liittyviä ympäristö- ja talouskysymyksiä.

| 15. | on samaa mieltä Euroopan komission kanssa terveydenhoidossa sovellettavan biotekniikan merkityksestä talouden ja kansanterveyden kannalta. Komitea tukee jatkuvaa alan lainsäädännön yksinkertaistamista ja selkiyttämistä, koska sektorin etenemistahti on hidastunut teknologian nopeiden kehitysaskeleiden aiheuttamien lainsäädäntöön liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi. Suuntaviivojen ja kansainvälisten suositusten laatiminen esteiden poistamiseksi sekä näiden sovellusten kehittämisen helpottaminen olisi suositeltavaa. |
| --- | --- |

15.

on samaa mieltä Euroopan komission kanssa terveydenhoidossa sovellettavan biotekniikan merkityksestä talouden ja kansanterveyden kannalta. Komitea tukee jatkuvaa alan lainsäädännön yksinkertaistamista ja selkiyttämistä, koska sektorin etenemistahti on hidastunut teknologian nopeiden kehitysaskeleiden aiheuttamien lainsäädäntöön liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi. Suuntaviivojen ja kansainvälisten suositusten laatiminen esteiden poistamiseksi sekä näiden sovellusten kehittämisen helpottaminen olisi suositeltavaa.

| 16. | katsoo, että moderni biotekniikka saattaa edistää maatalouden kestävää kasvua. Komitea kannattaa Euroopan komission näkökantaa, jonka mukaan kaikkia maatalouden muotoja — muuntogeenisten kasvien viljelyä sekä tavanomaista ja luomuviljelyä — on voitava harjoittaa yhdenveroisina. Komitea muistuttaa kuitenkin, että topografiset ja ilmastolliset olosuhteet tai maatalouden rakenteet saattavat vaikeuttaa tavanomaisten tai ekologisten maataloustuotantomuotojen ja muuntogeenisiä kasveja hyödyntävän maatalouden rinnakkaista toimintaa tietyillä alueilla. Tiedostavien kuluttajien tulisi voida päättää, missä määrin uudet biotekniikan tuotteet yleistyvät markkinoilla. Näin ollen monet kunnat ja alueet näkevät etuja agrobiotekniikan käytössä, kun taas toiset alueet hyötyvät tavanomaisesta tai luomuviljelystä. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että moderni biotekniikka saattaa edistää maatalouden kestävää kasvua. Komitea kannattaa Euroopan komission näkökantaa, jonka mukaan kaikkia maatalouden muotoja — muuntogeenisten kasvien viljelyä sekä tavanomaista ja luomuviljelyä — on voitava harjoittaa yhdenveroisina. Komitea muistuttaa kuitenkin, että topografiset ja ilmastolliset olosuhteet tai maatalouden rakenteet saattavat vaikeuttaa tavanomaisten tai ekologisten maataloustuotantomuotojen ja muuntogeenisiä kasveja hyödyntävän maatalouden rinnakkaista toimintaa tietyillä alueilla. Tiedostavien kuluttajien tulisi voida päättää, missä määrin uudet biotekniikan tuotteet yleistyvät markkinoilla. Näin ollen monet kunnat ja alueet näkevät etuja agrobiotekniikan käytössä, kun taas toiset alueet hyötyvät tavanomaisesta tai luomuviljelystä.

| 17. | katsoo, että erilaisten viljelymenetelmien rinnakkaiskäyttö on ratkaisevan tärkeää, kun ajatellaan sekä hyvää viljelykäytäntöä että viljelijänaapurusten välistä suvaitsevaa ja luotettavaa tiedonvaihtoa, yhteensovittamista ja yhteistyötä. Komitea kehottaa Euroopan komissiota laatimaan suuntaviivat erilaisten viljelymenetelmien rinnakkaiskäyttöä varten sekä määrittelemään mahdollisimman pian toteutuskelpoiset raja-arvot muuntogeenisiä organismeja sisältävän siemenen merkitsemistä varten. Tässä yhteydessä on myös löydettävä ratkaisu niitä organismeja varten, joita ei vielä ole hyväksytty EU:ssa mutta jotka on vertailukelpoisten kriteerien perusteella jo hyväksytty ja joiden turvallisuus on arvioitu muissa maissa. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että erilaisten viljelymenetelmien rinnakkaiskäyttö on ratkaisevan tärkeää, kun ajatellaan sekä hyvää viljelykäytäntöä että viljelijänaapurusten välistä suvaitsevaa ja luotettavaa tiedonvaihtoa, yhteensovittamista ja yhteistyötä. Komitea kehottaa Euroopan komissiota laatimaan suuntaviivat erilaisten viljelymenetelmien rinnakkaiskäyttöä varten sekä määrittelemään mahdollisimman pian toteutuskelpoiset raja-arvot muuntogeenisiä organismeja sisältävän siemenen merkitsemistä varten. Tässä yhteydessä on myös löydettävä ratkaisu niitä organismeja varten, joita ei vielä ole hyväksytty EU:ssa mutta jotka on vertailukelpoisten kriteerien perusteella jo hyväksytty ja joiden turvallisuus on arvioitu muissa maissa.

| 18. | katsoo, että on kiireellisesti tutkittava tarkoituksenmukaisia viljelykäytäntöihin liittyviä toimia sekä tavanomaisen ja luomuviljelyn että niiden ja muuntogeenisten kasvien kestävän rinnakkaisviljelyn varmistamiseksi, muuntogeenisten organismien mahdollisia pitkäaikaisvaikutuksia sekä uusiutuvina raaka-aineina teollisuuden tarpeisiin viljeltävien muuntogeenisten organismien hyötyjä ja haittoja. Komitea kannattaa toimintaohjelmaa EU:n maatalouden geenivarojen säilyttämistä, kuvausta, keräämistä ja käyttöä varten. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että on kiireellisesti tutkittava tarkoituksenmukaisia viljelykäytäntöihin liittyviä toimia sekä tavanomaisen ja luomuviljelyn että niiden ja muuntogeenisten kasvien kestävän rinnakkaisviljelyn varmistamiseksi, muuntogeenisten organismien mahdollisia pitkäaikaisvaikutuksia sekä uusiutuvina raaka-aineina teollisuuden tarpeisiin viljeltävien muuntogeenisten organismien hyötyjä ja haittoja. Komitea kannattaa toimintaohjelmaa EU:n maatalouden geenivarojen säilyttämistä, kuvausta, keräämistä ja käyttöä varten.

| 19. | suhtautuu myönteisesti nykyiseen oikeudelliseen kehykseen biotieteiden ja biotekniikan alalla. Komitea mielestä on kuitenkin vielä parannettava eri sääntelyalojen, kuten aineettomien oikeuksien suojan, säännösten yhtenäisyyttä. EU:n kilpailukykyä ajatellen tulisi biotekniikan alalla tutkia mahdollisuuksia mukauttaa oikeudellinen kehys yleiseen kansainväliseen tasoon. Kunnat ja alueet sitoutuvat toimivaltansa puitteissa soveltamaan yhtenäisesti unionin lainsäädäntöä. Tämän lisäksi niiden tulisi harjoittaa alueiden välistä ja kansainvälistä vaihtotoimintaa. |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti nykyiseen oikeudelliseen kehykseen biotieteiden ja biotekniikan alalla. Komitea mielestä on kuitenkin vielä parannettava eri sääntelyalojen, kuten aineettomien oikeuksien suojan, säännösten yhtenäisyyttä. EU:n kilpailukykyä ajatellen tulisi biotekniikan alalla tutkia mahdollisuuksia mukauttaa oikeudellinen kehys yleiseen kansainväliseen tasoon. Kunnat ja alueet sitoutuvat toimivaltansa puitteissa soveltamaan yhtenäisesti unionin lainsäädäntöä. Tämän lisäksi niiden tulisi harjoittaa alueiden välistä ja kansainvälistä vaihtotoimintaa.

Vuonna 2002 annetun 30-kohtaisen toimintasuunnitelman toteuttaminen

| 20. | pitää välttämättömänä, että biotieteiden alan tietämystä parannetaan etenkin työntekijöiden ja opettajien perus- ja täydennyskoulutuksessa. Tulisi edistää tutkijoiden välistä monitieteellistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

20.

pitää välttämättömänä, että biotieteiden alan tietämystä parannetaan etenkin työntekijöiden ja opettajien perus- ja täydennyskoulutuksessa. Tulisi edistää tutkijoiden välistä monitieteellistä vuoropuhelua.

| 21. | kehottaa selventämään aineettomien oikeuksien suojaa koskevia säännöksiä julkisen tutkimuksen alalla sekä valveuttamaan tutkijoita siitä, mikä merkitys on tutkimustulosten muuttamisella kaupalliseen käyttöön. Tätä varten on edistettävä myös kansainvälistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

21.

kehottaa selventämään aineettomien oikeuksien suojaa koskevia säännöksiä julkisen tutkimuksen alalla sekä valveuttamaan tutkijoita siitä, mikä merkitys on tutkimustulosten muuttamisella kaupalliseen käyttöön. Tätä varten on edistettävä myös kansainvälistä vuoropuhelua.

| 22. | pitää välttämättömänä, että biotekniikkateollisuuden ja etenkin pk-yritysten pääomapohjaa parannetaan investoimalla tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja yritysten perustamiseen, edistämällä teknologian siirtoa sekä tarjoamalla yrityksille kaupallista rahoitusta. Euroopan biotekniikkateollisuuden kehittämistä on jatkuvasti kartoitettava yhtenäisten kriteerien avulla. |
| --- | --- |

22.

pitää välttämättömänä, että biotekniikkateollisuuden ja etenkin pk-yritysten pääomapohjaa parannetaan investoimalla tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja yritysten perustamiseen, edistämällä teknologian siirtoa sekä tarjoamalla yrityksille kaupallista rahoitusta. Euroopan biotekniikkateollisuuden kehittämistä on jatkuvasti kartoitettava yhtenäisten kriteerien avulla.

| 23. | kannattaa sitä, että Euroopan komission edelläkävijämarkkinoita koskevassa aloitteessa biotuotteet määritellään niihin kuuluviksi, ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan Euroopan alueiden potentiaalin huomioon kyseisten edelläkävijämarkkinoiden edistämis- ja vahvistamistoimissaan. |
| --- | --- |

23.

kannattaa sitä, että Euroopan komission edelläkävijämarkkinoita koskevassa aloitteessa biotuotteet määritellään niihin kuuluviksi, ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan Euroopan alueiden potentiaalin huomioon kyseisten edelläkävijämarkkinoiden edistämis- ja vahvistamistoimissaan.

| 24. | kehottaa ryhtymään lisäponnisteluihin biotieteiden ja biotekniikan alalla toimivien eurooppalaisten teknologiayhteisöjen avautumisen ja avoimuuden lisäämiseksi, jotta teollisuuden ja tutkimusyhteisöjen ohella muutkin sidosryhmät, kuten paikallis- ja alueyhteisöt ja etenkin pk-yritykset, voivat osallistua siihen. |
| --- | --- |

24.

kehottaa ryhtymään lisäponnisteluihin biotieteiden ja biotekniikan alalla toimivien eurooppalaisten teknologiayhteisöjen avautumisen ja avoimuuden lisäämiseksi, jotta teollisuuden ja tutkimusyhteisöjen ohella muutkin sidosryhmät, kuten paikallis- ja alueyhteisöt ja etenkin pk-yritykset, voivat osallistua siihen.

| 25. | kehottaa biotekniikkaan keskittyneitä alueita vahvistamaan sitoutumistaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman Era-Net-aloitteeseen kansallisten ja alueellisten tutkimusohjelmien koordinointia varten. |
| --- | --- |

25.

kehottaa biotekniikkaan keskittyneitä alueita vahvistamaan sitoutumistaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman Era-Net-aloitteeseen kansallisten ja alueellisten tutkimusohjelmien koordinointia varten.

| 26. | on tyytyväinen etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän roolin vahvistamiseen. Tulisi edistää unioni-, jäsenvaltio- ja aluetason yhteistyötä eettisissä ja yhteiskunnallis-taloudellisissa kysymyksissä. On kehitettävä eettisiä suuntaviivoja, joita sovelletaan esimerkiksi kantasolututkimukseen, biopankkeihin, ksenotransplantaatioon, geenitesteihin ja eläinkokeisiin. |
| --- | --- |

26.

on tyytyväinen etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän roolin vahvistamiseen. Tulisi edistää unioni-, jäsenvaltio- ja aluetason yhteistyötä eettisissä ja yhteiskunnallis-taloudellisissa kysymyksissä. On kehitettävä eettisiä suuntaviivoja, joita sovelletaan esimerkiksi kantasolututkimukseen, biopankkeihin, ksenotransplantaatioon, geenitesteihin ja eläinkokeisiin.

| 27. | kannattaa viiteaineistoja ja toteamismenetelmien validointia koskevien toimien jatkamista sekä seurantamenetelmien kehittämistä elintarvikkeisiin ja rehuihin sisältyvien muuntogeenisten organismien haittavaikutusten tutkimiseksi. Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on johtoasemassa kehitettäessä kansainvälisiä suuntaviivoja, standardeja ja suosituksia etenkin elintarviketurvallisuuden alalla. |
| --- | --- |

27.

kannattaa viiteaineistoja ja toteamismenetelmien validointia koskevien toimien jatkamista sekä seurantamenetelmien kehittämistä elintarvikkeisiin ja rehuihin sisältyvien muuntogeenisten organismien haittavaikutusten tutkimiseksi. Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on johtoasemassa kehitettäessä kansainvälisiä suuntaviivoja, standardeja ja suosituksia etenkin elintarviketurvallisuuden alalla.

| 28. | ilmaisee valmiutensa tarkistaa yhdessä Euroopan komission ja jäsenvaltioiden kanssa tutkimuspolitiikkaa tavanomaisten ja uusien tekniikoiden asianmukaista yhdistelmää silmällä pitäen. Komitea lupaa antaa panoksensa luotaessa kehitysmaiden ja EU:n tehokkaita tutkimuskumppanuuksia. Kansainvälisiä, alueellisia ja aluetasoa suppeamman tason järjestöjä, etenkin kansainvälisiä maatalouden tutkimuskeskuksia (International Agricultural Research Centers), on tuettava. |
| --- | --- |

28.

ilmaisee valmiutensa tarkistaa yhdessä Euroopan komission ja jäsenvaltioiden kanssa tutkimuspolitiikkaa tavanomaisten ja uusien tekniikoiden asianmukaista yhdistelmää silmällä pitäen. Komitea lupaa antaa panoksensa luotaessa kehitysmaiden ja EU:n tehokkaita tutkimuskumppanuuksia. Kansainvälisiä, alueellisia ja aluetasoa suppeamman tason järjestöjä, etenkin kansainvälisiä maatalouden tutkimuskeskuksia (International Agricultural Research Centers), on tuettava.

| 29. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission toimiin, joilla edistetään ajanmukaisen biotekniikan turvallista ja tehokasta käyttöä kehitysmaissa sekä tuetaan niiden valmiuksia arvioida ja käsitellä riskejä. On edistettävä yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa tutkimusta muun muassa hivin/aidsin, malarian ja tuberkuloosin sekä muiden köyhyyteen liittyvien sairauksien torjumiseksi. Komitea antaa tunnustusta Euroopan komission ja jäsenvaltioiden ponnisteluille geenivarojen säilyttämisen ja kestävän käytön varmistamiseksi kehitysmaissa. |
| --- | --- |

29.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission toimiin, joilla edistetään ajanmukaisen biotekniikan turvallista ja tehokasta käyttöä kehitysmaissa sekä tuetaan niiden valmiuksia arvioida ja käsitellä riskejä. On edistettävä yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa tutkimusta muun muassa hivin/aidsin, malarian ja tuberkuloosin sekä muiden köyhyyteen liittyvien sairauksien torjumiseksi. Komitea antaa tunnustusta Euroopan komission ja jäsenvaltioiden ponnisteluille geenivarojen säilyttämisen ja kestävän käytön varmistamiseksi kehitysmaissa.

| 30. | kehottaa vahvistamaan kaikkien Euroopan komission yksiköiden tulevaisuuteen suuntautuvaa toimintaa etenkin teknologian alalla, jotta tunnistetaan ajoissa uudet ongelmat. On tarkistettava lainsäädännön ja politiikan, niiden toteutuksen sekä niiden yhteiskunnallisten ja taloudellisten vaikutusten merkitys, yhtenäisyys ja tehokkuus. |
| --- | --- |

30.

kehottaa vahvistamaan kaikkien Euroopan komission yksiköiden tulevaisuuteen suuntautuvaa toimintaa etenkin teknologian alalla, jotta tunnistetaan ajoissa uudet ongelmat. On tarkistettava lainsäädännön ja politiikan, niiden toteutuksen sekä niiden yhteiskunnallisten ja taloudellisten vaikutusten merkitys, yhtenäisyys ja tehokkuus.

Bryssel 6. helmikuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/11

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vapaaehtoistyön vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen”

(2008/C 105/03)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa vapaaehtoistoiminnan merkittävää panosta paikallis- ja aluetalouteen sekä jäsenvaltioiden ja EU:n talouteen, sillä se a) vauhdittaa sosiaalista ja taloudellista kehitystä tarjoamalla ylimääräisiä henkilöresursseja ja b) luo uutta sosiaalista pääomaa ja parantaa elämänlaatua, mikä saattaa lisätä investointeja ja edistää uusien työpaikkojen syntymistä. |
| --- | --- |

—

korostaa vapaaehtoistoiminnan merkittävää panosta paikallis- ja aluetalouteen sekä jäsenvaltioiden ja EU:n talouteen, sillä se a) vauhdittaa sosiaalista ja taloudellista kehitystä tarjoamalla ylimääräisiä henkilöresursseja ja b) luo uutta sosiaalista pääomaa ja parantaa elämänlaatua, mikä saattaa lisätä investointeja ja edistää uusien työpaikkojen syntymistä.

| — | korostaa kuitenkin, ettei vapaaehtoistyötä tulisi missään tilanteessa pitää palkattua työtä korvaavana vaihtoehtona. |
| --- | --- |

—

korostaa kuitenkin, ettei vapaaehtoistyötä tulisi missään tilanteessa pitää palkattua työtä korvaavana vaihtoehtona.

| — | kehottaa jäsenvaltioita kokoamaan täsmällistä tilastotietoa vapaaehtoisesta osallistumisesta paikallis- ja aluetasolla sekä tukemaan asianmukaisten aloitteiden tekemistä näillä tasoilla. |
| --- | --- |

—

kehottaa jäsenvaltioita kokoamaan täsmällistä tilastotietoa vapaaehtoisesta osallistumisesta paikallis- ja aluetasolla sekä tukemaan asianmukaisten aloitteiden tekemistä näillä tasoilla.

| — | katsoo, että vapaaehtoistyön puuttuvaa oikeudellista asemaa koskeviin kysymyksiin ja erityisesti siihen liittyviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota, ja suosittaa, että vapaaehtoistyön oikeudellinen asema olisi tarpeen mukaan määritettävä selvästi ja vertailukelpoisesti EU:n kaikissa jäsenvaltioissa, kun otetaan huomioon, että vapaaehtoistyön tekemiseksi matkustetaan jäsenvaltioiden rajojen yli. |
| --- | --- |

—

katsoo, että vapaaehtoistyön puuttuvaa oikeudellista asemaa koskeviin kysymyksiin ja erityisesti siihen liittyviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota, ja suosittaa, että vapaaehtoistyön oikeudellinen asema olisi tarpeen mukaan määritettävä selvästi ja vertailukelpoisesti EU:n kaikissa jäsenvaltioissa, kun otetaan huomioon, että vapaaehtoistyön tekemiseksi matkustetaan jäsenvaltioiden rajojen yli.

| — | katsoo, että vapaaehtoistyöllä on merkittävä yhteisötason ulottuvuus ja että toimintamallin olisikin oltava nykyistä yhtenäisempi ja kattavampi. Erityisen tärkeää on






  — | pyrkiä ymmärtämään alaa yhä paremmin lisäämällä tutkimusta ja parantamalla EU-tason tilastojen laatua |
| --- | --- | --- |

—

katsoo, että vapaaehtoistyöllä on merkittävä yhteisötason ulottuvuus ja että toimintamallin olisikin oltava nykyistä yhtenäisempi ja kattavampi. Erityisen tärkeää on

—

pyrkiä ymmärtämään alaa yhä paremmin lisäämällä tutkimusta ja parantamalla EU-tason tilastojen laatua

| — | tunnustaa vapaaehtoistyön taloudellinen panos ja hyväksyä sen rahallinen arvo yhä laajemmin rahoitusosuudeksi EU:n rahoittamissa ohjelmissa |
| --- | --- |

—

tunnustaa vapaaehtoistyön taloudellinen panos ja hyväksyä sen rahallinen arvo yhä laajemmin rahoitusosuudeksi EU:n rahoittamissa ohjelmissa

| — | kiinnittää EU-tasolla yhä laajemmin huomiota vapaaehtoistyöhön muissakin kuin kansalais- ja nuorisoasioita koskevissa yhteyksissä |
| --- | --- |

—

kiinnittää EU-tasolla yhä laajemmin huomiota vapaaehtoistyöhön muissakin kuin kansalais- ja nuorisoasioita koskevissa yhteyksissä

| — | tarkastella uusia aloitteita vapaaehtoistyöntekijöiden kokemustenvaihdon ja liikkuvuuden edistämiseksi kaikenikäisille tarkoitetun eurooppalaisen vapaaehtoisohjelman avulla. |
| --- | --- |

—

tarkastella uusia aloitteita vapaaehtoistyöntekijöiden kokemustenvaihdon ja liikkuvuuden edistämiseksi kaikenikäisille tarkoitetun eurooppalaisen vapaaehtoisohjelman avulla.

| Esittelijä | : | Declan MCDONNELL (IE, ALDE), Galwayn kaupunginvaltuutettu ja Westin aluevaltuutettu |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Declan MCDONNELL (IE, ALDE), Galwayn kaupunginvaltuutettu ja Westin aluevaltuutettu

Poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | katsoo, että tämän lausunnon tarkoitusperiä varten vapaaehtoistoiminta voidaan määritellä kolmen ominaispiirteen avulla: vapaaehtoistoiminta ei harjoiteta rahallisen hyödyn vuoksi, sitä harjoitetaan omasta vapaasta tahdosta ja siitä hyötyy joku muu kuin vapaaehtoistyön tekijä tai hänen perheensä. Nämä ominaispiirteet kattavat laajan valikoiman erilaisia vapaaehtoisen toiminnan muotoja, jotka ulottuvat virallisesta epäviralliseen, lyhytkestoisesta pitkäaikaiseen ja osa-aikaisesta täysiaikaiseen vapaaehtoistoimintaan (eli vapaaehtoistyöhön). |
| --- | --- |

1.

katsoo, että tämän lausunnon tarkoitusperiä varten vapaaehtoistoiminta voidaan määritellä kolmen ominaispiirteen avulla: vapaaehtoistoiminta ei harjoiteta rahallisen hyödyn vuoksi, sitä harjoitetaan omasta vapaasta tahdosta ja siitä hyötyy joku muu kuin vapaaehtoistyön tekijä tai hänen perheensä. Nämä ominaispiirteet kattavat laajan valikoiman erilaisia vapaaehtoisen toiminnan muotoja, jotka ulottuvat virallisesta epäviralliseen, lyhytkestoisesta pitkäaikaiseen ja osa-aikaisesta täysiaikaiseen vapaaehtoistoimintaan (eli vapaaehtoistyöhön).

| 2. | toteaa, että vapaaehtoistoiminta on aktiivisen kansalaisuuden ja demokratian perustekijä kaikilla tasoilla, sillä vapaaehtoistyön tekijät työskentelevät suoraan tai epäsuorasti paremman yhteiskunnan luomiseksi kaikille sekä paikallis- ja alue että jäsenvaltiotasolla. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että vapaaehtoistoiminta on aktiivisen kansalaisuuden ja demokratian perustekijä kaikilla tasoilla, sillä vapaaehtoistyön tekijät työskentelevät suoraan tai epäsuorasti paremman yhteiskunnan luomiseksi kaikille sekä paikallis- ja alue että jäsenvaltiotasolla.

| 3. | toteaa, että sosiaalisesti syrjäytyneiden yhteiskuntaryhmien osallistuminen vapaaehtoistyöhön on kaikkein epätodennäköisintä, ja pitää siksi tärkeänä tavoitteena näiden ryhmien vapaaehtoistoiminnan tukemista sekä kyseisten henkilöiden saamista tuntemaan, että heidän panostaan tarvitaan vapaaehtoistyössä. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että sosiaalisesti syrjäytyneiden yhteiskuntaryhmien osallistuminen vapaaehtoistyöhön on kaikkein epätodennäköisintä, ja pitää siksi tärkeänä tavoitteena näiden ryhmien vapaaehtoistoiminnan tukemista sekä kyseisten henkilöiden saamista tuntemaan, että heidän panostaan tarvitaan vapaaehtoistyössä.

| 4. | toteaa, että vapaaehtoistyöllä on tärkeä rooli kehitysmaissa kaikkialla maailmassa ja että vapaaehtoistyöllä voidaan siten merkittävästi vähentää globaalia köyhyyttä ja edistää maailmanlaajuista vuoropuhelua. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että vapaaehtoistyöllä on tärkeä rooli kehitysmaissa kaikkialla maailmassa ja että vapaaehtoistyöllä voidaan siten merkittävästi vähentää globaalia köyhyyttä ja edistää maailmanlaajuista vuoropuhelua.

| 5. | toteaa, että vapaaehtoistyöllä voi olla tärkeä rooli ratkaisun löytämisessä ilmastonmuutoskysymyksiin paikallis-, alue- ja valtiotasolla sekä maailmanlaajuisesti. Vapaaehtoistyö voi myös edistää pelastuspalvelutoimintaa, sosiaalista osallistamista, kehitysyhteistyötä sekä vammaisten ja maahanmuuttajien integroitumista. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että vapaaehtoistyöllä voi olla tärkeä rooli ratkaisun löytämisessä ilmastonmuutoskysymyksiin paikallis-, alue- ja valtiotasolla sekä maailmanlaajuisesti. Vapaaehtoistyö voi myös edistää pelastuspalvelutoimintaa, sosiaalista osallistamista, kehitysyhteistyötä sekä vammaisten ja maahanmuuttajien integroitumista.

Vapaaehtoistyön merkitys Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiselle

| 6. | korostaa vapaaehtoistoiminnan merkittävää panosta paikallis- ja aluetalouteen sekä jäsenvaltioiden ja EU:n talouteen, sillä se a) vauhdittaa sosiaalista ja taloudellista kehitystä tarjoamalla ylimääräisiä henkilöresursseja (1) ja b) luo uutta sosiaalista pääomaa ja parantaa elämänlaatua, mikä saattaa lisätä investointeja ja edistää uusien työpaikkojen syntymistä. Tutkimustulokset osoittavat, että sosiaalisella pääomalla on suora myönteinen yhteys Euroopan alueiden talouskasvun nopeuteen (2). Komitea hyväksyy varauksetta näkemyksen, jonka mukaan sosiaalisen pääoman voidaan lisäksi katsoa vahvistavan talouskasvua sekä vaikuttavan myönteisesti myös muihin erittäin tärkeisiin asioihin kuten sosiaaliseen kontrolliin, osallisuuteen, terveyteen, hallintoon, instituutioihin sekä demokraattisiin toimintamahdollisuuksiin (3). |
| --- | --- |

6.

korostaa vapaaehtoistoiminnan merkittävää panosta paikallis- ja aluetalouteen sekä jäsenvaltioiden ja EU:n talouteen, sillä se a) vauhdittaa sosiaalista ja taloudellista kehitystä tarjoamalla ylimääräisiä henkilöresursseja (1) ja b) luo uutta sosiaalista pääomaa ja parantaa elämänlaatua, mikä saattaa lisätä investointeja ja edistää uusien työpaikkojen syntymistä. Tutkimustulokset osoittavat, että sosiaalisella pääomalla on suora myönteinen yhteys Euroopan alueiden talouskasvun nopeuteen (2). Komitea hyväksyy varauksetta näkemyksen, jonka mukaan sosiaalisen pääoman voidaan lisäksi katsoa vahvistavan talouskasvua sekä vaikuttavan myönteisesti myös muihin erittäin tärkeisiin asioihin kuten sosiaaliseen kontrolliin, osallisuuteen, terveyteen, hallintoon, instituutioihin sekä demokraattisiin toimintamahdollisuuksiin (3).

| 7. | korostaa vapaaehtoistoimintaan tai -työhön osallistumisen myönteisiä vaikutuksia henkilöiden työllistettävyyteen (4). AK katsoo lisäksi, että vapaaehtoistyö antaa vaikeimmassa asemassa oleville yhteiskuntaryhmille (maahanmuuttajille, asunnottomille, päihteiden väärinkäyttäjille, koulunsa keskeyttäneille) mahdollisuuden muuttaa elämäänsä, osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan, hankkia ammattitaitoa ja osaamista ja saada siten paremmin palkattu työpaikka tai hakeutua takaisin koulutukseen. Tämän mahdollisuuden ansiosta kaikki henkilöt yhteiskunnallisesta taustastaan riippumatta voivat edistää yhteistä hyvää, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, monimuotoisuutta ja keskinäistä kunnioitusta. |
| --- | --- |

7.

korostaa vapaaehtoistoimintaan tai -työhön osallistumisen myönteisiä vaikutuksia henkilöiden työllistettävyyteen (4). AK katsoo lisäksi, että vapaaehtoistyö antaa vaikeimmassa asemassa oleville yhteiskuntaryhmille (maahanmuuttajille, asunnottomille, päihteiden väärinkäyttäjille, koulunsa keskeyttäneille) mahdollisuuden muuttaa elämäänsä, osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan, hankkia ammattitaitoa ja osaamista ja saada siten paremmin palkattu työpaikka tai hakeutua takaisin koulutukseen. Tämän mahdollisuuden ansiosta kaikki henkilöt yhteiskunnallisesta taustastaan riippumatta voivat edistää yhteistä hyvää, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, monimuotoisuutta ja keskinäistä kunnioitusta.

| 8. | korostaa lisäarvoa, jota vapaaehtoistyöllä voidaan tuoda sosiaalitukitoimiin. Voidaan esimerkiksi järjestää vammaisille tarkoitettua vapaaehtoista ystävätoimintaa, jota ei ehkä kyettäisi tarjoamaan maksetun tuen puitteissa. |
| --- | --- |

8.

korostaa lisäarvoa, jota vapaaehtoistyöllä voidaan tuoda sosiaalitukitoimiin. Voidaan esimerkiksi järjestää vammaisille tarkoitettua vapaaehtoista ystävätoimintaa, jota ei ehkä kyettäisi tarjoamaan maksetun tuen puitteissa.

| 9. | korostaa vapaaehtoistyön merkitystä pyrittäessä löytämään uusia ja innovatiivisia ratkaisuja esille tuleviin sosiaalisiin kysymyksiin sekä sen roolia kokeiltaessa uusia palveluita ja uusien työtilaisuuksien tarjoamista. |
| --- | --- |

9.

korostaa vapaaehtoistyön merkitystä pyrittäessä löytämään uusia ja innovatiivisia ratkaisuja esille tuleviin sosiaalisiin kysymyksiin sekä sen roolia kokeiltaessa uusia palveluita ja uusien työtilaisuuksien tarjoamista.

| 10. | korostaa kuitenkin, ettei vapaaehtoistyötä tulisi missään tilanteessa pitää palkattua työtä korvaavana vaihtoehtona. |
| --- | --- |

10.

korostaa kuitenkin, ettei vapaaehtoistyötä tulisi missään tilanteessa pitää palkattua työtä korvaavana vaihtoehtona.

| 11. | korostaa vapaaehtoistyön myönteisiä vaikutuksia henkilökohtaiseen terveyteen sekä paikallisissa, alueellisissa että valtakunnallisissa terveyspalveluissa ja sen ansiosta mahdollisesti syntyviä kustannussäästöjä. Tutkimustulokset ovat osoittaneet, että vapaaehtoistyöllä voi olla erityisen myönteisiä vaikutuksia ikääntyneiden terveyteen (5). Kaikki ikäryhmät nuorista eläkeläisiin voivat hyötyä näistä terveysvaikutuksista, ja ne voivat ehkäistä fyysisiä ja psyykkisiä sairauksia. |
| --- | --- |

11.

korostaa vapaaehtoistyön myönteisiä vaikutuksia henkilökohtaiseen terveyteen sekä paikallisissa, alueellisissa että valtakunnallisissa terveyspalveluissa ja sen ansiosta mahdollisesti syntyviä kustannussäästöjä. Tutkimustulokset ovat osoittaneet, että vapaaehtoistyöllä voi olla erityisen myönteisiä vaikutuksia ikääntyneiden terveyteen (5). Kaikki ikäryhmät nuorista eläkeläisiin voivat hyötyä näistä terveysvaikutuksista, ja ne voivat ehkäistä fyysisiä ja psyykkisiä sairauksia.

| 12. | panee merkille vapaaehtoistyön erittäin tärkeän roolin elinikäisessä oppimisessa, sillä se antaa yksilöille mahdollisuuden hankkia omaan henkilökohtaiseen, sosiaaliseen ja kulttuuriseen kehitykseensä myönteisesti vaikuttavia uusia taitoja sekä parantaa työllistymismahdollisuuksiaan jatkuvasti muuttuvassa taloudellisessa ympäristössä. Erityisen myönteisenä voidaan pitää vapaaehtoistyön kehittämistä kouluissa siihen sisältyvien arvojen juurruttamiseksi. |
| --- | --- |

12.

panee merkille vapaaehtoistyön erittäin tärkeän roolin elinikäisessä oppimisessa, sillä se antaa yksilöille mahdollisuuden hankkia omaan henkilökohtaiseen, sosiaaliseen ja kulttuuriseen kehitykseensä myönteisesti vaikuttavia uusia taitoja sekä parantaa työllistymismahdollisuuksiaan jatkuvasti muuttuvassa taloudellisessa ympäristössä. Erityisen myönteisenä voidaan pitää vapaaehtoistyön kehittämistä kouluissa siihen sisältyvien arvojen juurruttamiseksi.

| 13. | korostaa vapaaehtoistyön roolia paikallisten kehityshankkeiden tukemisessa sekä useiden EU:n rahoittamien aloitteiden, kuten Leader-ohjelman, onnistuneen täytäntöönpanon helpottamisessa. Tällainen toiminta tasapainottaa globalisaatiokehityksen kielteisiä vaikutuksia ja varmistaa kestävän paikallisen talouskehityksen. |
| --- | --- |

13.

korostaa vapaaehtoistyön roolia paikallisten kehityshankkeiden tukemisessa sekä useiden EU:n rahoittamien aloitteiden, kuten Leader-ohjelman, onnistuneen täytäntöönpanon helpottamisessa. Tällainen toiminta tasapainottaa globalisaatiokehityksen kielteisiä vaikutuksia ja varmistaa kestävän paikallisen talouskehityksen.

| 14. | kannustaa viranomaisia ja vapaaehtoisjärjestöjä tiivistämään yhteistyötään asianmukaisen politiikan laatimisessa, jotta voidaan varmistaa, että kyseinen politiikka vastaa paremmin vapaaehtoissektorin tarpeita. |
| --- | --- |

14.

kannustaa viranomaisia ja vapaaehtoisjärjestöjä tiivistämään yhteistyötään asianmukaisen politiikan laatimisessa, jotta voidaan varmistaa, että kyseinen politiikka vastaa paremmin vapaaehtoissektorin tarpeita.

Vapaaehtoistyötä koskevien tutkimus- ja tilastotietojen puuttuminen

| 15. | korostaa tarvetta kiinnittää välittömästi huomiota vapaaehtoistyön taloudellista panosta koskevien kattavien ja täsmällisten EU:n laajuisten tai valtakunnallisten tilastotietojen puuttumiseen. Komitea on sen vuoksi tyytyväinen siihen, että Belgia, Ranska, Tšekki, Italia ja Slovakia ovat sitoutuneet soveltamaan Yhdistyneiden Kansakuntien käsikirjaa, joka koskee voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä kansantalouden tilinpidossa. |
| --- | --- |

15.

korostaa tarvetta kiinnittää välittömästi huomiota vapaaehtoistyön taloudellista panosta koskevien kattavien ja täsmällisten EU:n laajuisten tai valtakunnallisten tilastotietojen puuttumiseen. Komitea on sen vuoksi tyytyväinen siihen, että Belgia, Ranska, Tšekki, Italia ja Slovakia ovat sitoutuneet soveltamaan Yhdistyneiden Kansakuntien käsikirjaa, joka koskee voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä kansantalouden tilinpidossa.

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita kokoamaan täsmällistä tilastotietoa vapaaehtoisesta osallistumisesta paikallis- ja aluetasolla sekä tukemaan asianmukaisten aloitteiden tekemistä näillä tasoilla. |
| --- | --- |

16.

kehottaa jäsenvaltioita kokoamaan täsmällistä tilastotietoa vapaaehtoisesta osallistumisesta paikallis- ja aluetasolla sekä tukemaan asianmukaisten aloitteiden tekemistä näillä tasoilla.

| 17. | kehottaa Euroopan komissiota järjestämään yhä systemaattisempaa tiedonkeruuta vapaaehtoistyöntekijöistä ja heidän tuottamistaan palveluista ja kannattaa vapaaehtoistyön sisällyttämistä omana erityiskategorianaan Eurostatin tilastoihin, jotta sen taloudellinen arvo voidaan täsmällisesti määrittää. |
| --- | --- |

17.

kehottaa Euroopan komissiota järjestämään yhä systemaattisempaa tiedonkeruuta vapaaehtoistyöntekijöistä ja heidän tuottamistaan palveluista ja kannattaa vapaaehtoistyön sisällyttämistä omana erityiskategorianaan Eurostatin tilastoihin, jotta sen taloudellinen arvo voidaan täsmällisesti määrittää.

| 18. | suosittaa, että koko EU:ssa tehdään vapaaehtoistyötä koskeva vertaileva tutkimus, jotta saadaan tietoa sen kehityssuuntauksista, laajuudesta ja ominaispiirteistä jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. Tällä tavalla voitaisiin selvästi osoittaa vapaaehtoistyötä ja sen perusrakenteita koskevat kulttuuriset yhtäläisyydet ja erot. |
| --- | --- |

18.

suosittaa, että koko EU:ssa tehdään vapaaehtoistyötä koskeva vertaileva tutkimus, jotta saadaan tietoa sen kehityssuuntauksista, laajuudesta ja ominaispiirteistä jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. Tällä tavalla voitaisiin selvästi osoittaa vapaaehtoistyötä ja sen perusrakenteita koskevat kulttuuriset yhtäläisyydet ja erot.

| 19. | suosittaa EU:n laajuisen tutkimuksen tekemistä parhaista käytännöistä vapaaehtoistyön edistämisestä paikallis- ja aluetasolla saatujen kokemusten selvittämiseksi. Tutkimuksen tuloksista riippuen alueet, joilla on muita enemmän aikaisempaa kokemusta vapaaehtoistyöstä, voisivat tukea muita alueita ja yhteisöjä uusien aloitteiden tekemisessä. |
| --- | --- |

19.

suosittaa EU:n laajuisen tutkimuksen tekemistä parhaista käytännöistä vapaaehtoistyön edistämisestä paikallis- ja aluetasolla saatujen kokemusten selvittämiseksi. Tutkimuksen tuloksista riippuen alueet, joilla on muita enemmän aikaisempaa kokemusta vapaaehtoistyöstä, voisivat tukea muita alueita ja yhteisöjä uusien aloitteiden tekemisessä.

Vapaaehtoistyön oikeudellinen asema

| 20. | katsoo, että vapaaehtoistyön puuttuvaa oikeudellista asemaa koskeviin kysymyksiin ja erityisesti siihen liittyviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota, ja suosittaa, että vapaaehtoistyön oikeudellinen asema olisi tarpeen mukaan määritettävä selvästi ja vertailukelpoisesti EU:n kaikissa jäsenvaltioissa, kun otetaan huomioon, että vapaaehtoistyön tekemiseksi matkustetaan jäsenvaltioiden rajojen yli. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että vapaaehtoistyön puuttuvaa oikeudellista asemaa koskeviin kysymyksiin ja erityisesti siihen liittyviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota, ja suosittaa, että vapaaehtoistyön oikeudellinen asema olisi tarpeen mukaan määritettävä selvästi ja vertailukelpoisesti EU:n kaikissa jäsenvaltioissa, kun otetaan huomioon, että vapaaehtoistyön tekemiseksi matkustetaan jäsenvaltioiden rajojen yli.

| 21. | korostaa, että yleensä sellaiset esteet kuin vakuutusten puuttuminen tai sosiaaliturvan kaltaisten valtion myöntämien etujen poistaminen eivät saisi vaikeuttaa vapaaehtoistyötä ja että tämän varmistamiseksi olisi luotava asianmukaiset oikeudelliset puitteet. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että yleensä sellaiset esteet kuin vakuutusten puuttuminen tai sosiaaliturvan kaltaisten valtion myöntämien etujen poistaminen eivät saisi vaikeuttaa vapaaehtoistyötä ja että tämän varmistamiseksi olisi luotava asianmukaiset oikeudelliset puitteet.

Vapaaehtoistyötä tukevien perusrakenteiden vahvistaminen

| 22. | suosittaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tukevat pyrkimyksiä luoda vapaaehtoistyötä edistävät ja helpottavat perusrakenteet. Samalla on kuitenkin edelleen kunnioitettava vapaaehtoissektorin autonomiaa. Esimerkiksi paikallisten vapaaehtoiskeskusten tai muiden sopivien perusrakenteiden olemassaolo voi edistää vapaaehtoistyötä ja tiedon levittämistä vapaaehtoistyömahdollisuuksista sekä auttaa vapaaehtoistyötä tekeviä organisaatioita ”ammattimaistamaan” johtamiskäytäntöjään. |
| --- | --- |

22.

suosittaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tukevat pyrkimyksiä luoda vapaaehtoistyötä edistävät ja helpottavat perusrakenteet. Samalla on kuitenkin edelleen kunnioitettava vapaaehtoissektorin autonomiaa. Esimerkiksi paikallisten vapaaehtoiskeskusten tai muiden sopivien perusrakenteiden olemassaolo voi edistää vapaaehtoistyötä ja tiedon levittämistä vapaaehtoistyömahdollisuuksista sekä auttaa vapaaehtoistyötä tekeviä organisaatioita ”ammattimaistamaan” johtamiskäytäntöjään.

| 23. | toteaa, että vapaaehtoistyön roolin tunnustamiseksi on jo olemassa hajautettuja järjestelmiä vapaaehtoistyössä hankittuja taitoja, osaamista ja kokemuksia koskevien pätevyystodistusten myöntämiseksi (6), ja kiinnittää huomiota mahdollisuuteen yhdistää tällaiset olemassa olevat järjestelmät Europass-ansioluettelojärjestelmään, jotta voidaan kannustaa vapaaehtoistyöstä saatujen asianmukaisten kokemusten EU:n laajuista tunnustamista henkilöiden työllistettävyyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

23.

toteaa, että vapaaehtoistyön roolin tunnustamiseksi on jo olemassa hajautettuja järjestelmiä vapaaehtoistyössä hankittuja taitoja, osaamista ja kokemuksia koskevien pätevyystodistusten myöntämiseksi (6), ja kiinnittää huomiota mahdollisuuteen yhdistää tällaiset olemassa olevat järjestelmät Europass-ansioluettelojärjestelmään, jotta voidaan kannustaa vapaaehtoistyöstä saatujen asianmukaisten kokemusten EU:n laajuista tunnustamista henkilöiden työllistettävyyden parantamiseksi.

| 24. | panee myös merkille mahdollisuudet, jotka vapaaehtoistyötä tekeville ja yritysmaailman organisaatioille tarkoitettu EU:n palkitsemisjärjestelmä voisi tarjota pyrittäessä korostamaan esimerkkejä vapaaehtoistyön edistämistä ja kannustamista koskevista parhaista käytännöistä ja huippuosaamisesta. Palkinto voitaisiin jakaa vuosittain EU:n laajuisen keskustelun edistämiseksi vapaaehtoistyön hallinnoinnin ja tukemisen kaltaisista kysymyksistä. |
| --- | --- |

24.

panee myös merkille mahdollisuudet, jotka vapaaehtoistyötä tekeville ja yritysmaailman organisaatioille tarkoitettu EU:n palkitsemisjärjestelmä voisi tarjota pyrittäessä korostamaan esimerkkejä vapaaehtoistyön edistämistä ja kannustamista koskevista parhaista käytännöistä ja huippuosaamisesta. Palkinto voitaisiin jakaa vuosittain EU:n laajuisen keskustelun edistämiseksi vapaaehtoistyön hallinnoinnin ja tukemisen kaltaisista kysymyksistä.

| 25. | korostaa, että rikostaustaotteen saantia koskevan koordinoidun EU:n laajuisen menettelyn puuttuminen merkitsee lasten ja vaikeassa asemassa olevien aikuisten parissa tehtävän vapaaehtoistyön yhteydessä sitä, etteivät maahanmuuttajat kykene täyttämään vaatimuksia, jotka jäsenvaltiot ja vapaaehtoistyötä hyödyntävät organisaatiot ovat asettaneet lasten ja vaikeassa asemassa olevien aikuisten suojelemiseksi mahdollisilta väärinkäytöksiltä. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että rikostaustaotteen saantia koskevan koordinoidun EU:n laajuisen menettelyn puuttuminen merkitsee lasten ja vaikeassa asemassa olevien aikuisten parissa tehtävän vapaaehtoistyön yhteydessä sitä, etteivät maahanmuuttajat kykene täyttämään vaatimuksia, jotka jäsenvaltiot ja vapaaehtoistyötä hyödyntävät organisaatiot ovat asettaneet lasten ja vaikeassa asemassa olevien aikuisten suojelemiseksi mahdollisilta väärinkäytöksiltä.

Vapaaehtoistoiminnasta riippuvaisten organisaatioiden tukeminen

| 26. | kannattaa eräiden pääosastojen (erityisesti koulutuksen ja kulttuurin pääosaston) pyrkimystä suhtautua entistä ymmärtäväisemmin vapaaehtoistyön käyttöön keinona hankkia yhteisrahoitusta EU:n rahoittamiin hankkeisiin. Komitea korostaa, että vapaaehtoistoimintaa olisi nykyistä paremmin voitava käyttää yhtenä yhteisrahoituksen muotona EU:n rahoittamissa muissa ohjelmissa, kunhan kyseisen toiminnan hinta voidaan asianmukaisesti määrittää. Tämä olisi askel siihen suuntaa, että vapaaehtoistyön arvo sitä käyttäville organisaatioille tunnustettaisiin suoraan. |
| --- | --- |

26.

kannattaa eräiden pääosastojen (erityisesti koulutuksen ja kulttuurin pääosaston) pyrkimystä suhtautua entistä ymmärtäväisemmin vapaaehtoistyön käyttöön keinona hankkia yhteisrahoitusta EU:n rahoittamiin hankkeisiin. Komitea korostaa, että vapaaehtoistoimintaa olisi nykyistä paremmin voitava käyttää yhtenä yhteisrahoituksen muotona EU:n rahoittamissa muissa ohjelmissa, kunhan kyseisen toiminnan hinta voidaan asianmukaisesti määrittää. Tämä olisi askel siihen suuntaa, että vapaaehtoistyön arvo sitä käyttäville organisaatioille tunnustettaisiin suoraan.

| 27. | toteaa, että on tärkeää edistää ja tukea vapaaehtoistyön hallinnointia koskevien parhaiden käytäntöjen soveltamista vapaaehtoistyötä hyödyntävissä organisaatioissa. Tutkimustulokset osoittavat, että tällaisten parhaiden käytäntöjen soveltaminen voi lisätä vapaaehtoistyön määrää organisaatiossa ja auttaa säilyttämään vanhat vapaaehtoistyöntekijät (7). |
| --- | --- |

27.

toteaa, että on tärkeää edistää ja tukea vapaaehtoistyön hallinnointia koskevien parhaiden käytäntöjen soveltamista vapaaehtoistyötä hyödyntävissä organisaatioissa. Tutkimustulokset osoittavat, että tällaisten parhaiden käytäntöjen soveltaminen voi lisätä vapaaehtoistyön määrää organisaatiossa ja auttaa säilyttämään vanhat vapaaehtoistyöntekijät (7).

| 28. | kehottaa organisaatioita, joiden piirissä on vapaaehtoistyöntekijöitä, hyödyntämään näiden osaamista ja tarmoa strategisesti, toimintalinjakohtaisesti ja suunnitellusti organisaation tehokkuuden kasvattamiseksi, ja jotta vapaaehtoistyöstä syntyisi unohtumattomia kokemuksia. |
| --- | --- |

28.

kehottaa organisaatioita, joiden piirissä on vapaaehtoistyöntekijöitä, hyödyntämään näiden osaamista ja tarmoa strategisesti, toimintalinjakohtaisesti ja suunnitellusti organisaation tehokkuuden kasvattamiseksi, ja jotta vapaaehtoistyöstä syntyisi unohtumattomia kokemuksia.

Vapaaehtoistyön rooli sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäjänä

| 29. | panee merkille keskeisen roolin, joka vapaaehtoistoiminnalla voi olla yksilöiden henkilökohtaisessa kehityksessä. Vapaaehtoistyö tarjoaa uusia näkökulmia yhteiskuntaan, ja se voi vahvistaa henkilöiden itsetuntoa ja -luottamusta, minkä ansiosta he voivat osallistua entistä täysipainoisemmin ja laajemmin yhteiskunnalliseen toimintaan. Lisäksi vapaaehtoistyöntekijän toiminnalla on suuri merkitys alue- ja paikallistasolla niin taloudelliselle ja kulttuuriselle kuin sosiaalisellekin kehitykselle. |
| --- | --- |

29.

panee merkille keskeisen roolin, joka vapaaehtoistoiminnalla voi olla yksilöiden henkilökohtaisessa kehityksessä. Vapaaehtoistyö tarjoaa uusia näkökulmia yhteiskuntaan, ja se voi vahvistaa henkilöiden itsetuntoa ja -luottamusta, minkä ansiosta he voivat osallistua entistä täysipainoisemmin ja laajemmin yhteiskunnalliseen toimintaan. Lisäksi vapaaehtoistyöntekijän toiminnalla on suuri merkitys alue- ja paikallistasolla niin taloudelliselle ja kulttuuriselle kuin sosiaalisellekin kehitykselle.

| 30. | toteaa, että vapaaehtoistyö voi olla hyvin tärkeä tekijä pyrittäessä paikallis-, alue- ja valtakunnallisella tasolla integroimaan uusia tai perinteisesti syrjäytyneitä yhteisöjä. Vapaaehtoistyö antaa yksilöille ja ryhmille mahdollisuuden kohdata muita, taustaltaan erilaisia ihmisiä myönteisessä ja vastavuoroisesti kannustavassa ympäristössä. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että vapaaehtoistyö voi olla hyvin tärkeä tekijä pyrittäessä paikallis-, alue- ja valtakunnallisella tasolla integroimaan uusia tai perinteisesti syrjäytyneitä yhteisöjä. Vapaaehtoistyö antaa yksilöille ja ryhmille mahdollisuuden kohdata muita, taustaltaan erilaisia ihmisiä myönteisessä ja vastavuoroisesti kannustavassa ympäristössä.

| 31. | varoittaa Euroopan unionia keskittymästä vapaaehtoistoiminnan tukemisessa pelkästään nuorisoon ja nuoriin. Komitea korostaa vapaaehtoistyön olevan toimintaa, johon kaikki yhteiskuntaryhmät voivat täysipainoisesti ja palkitsevalla tavalla osallistua. |
| --- | --- |

31.

varoittaa Euroopan unionia keskittymästä vapaaehtoistoiminnan tukemisessa pelkästään nuorisoon ja nuoriin. Komitea korostaa vapaaehtoistyön olevan toimintaa, johon kaikki yhteiskuntaryhmät voivat täysipainoisesti ja palkitsevalla tavalla osallistua.

| 32. | kehottaa sen vuoksi Euroopan unionia — kun otetaan huomioon EU:n vanhentuva väestö — kannustamaan erityisesti ikääntyneitä vapaaehtoistyöhön, koska a) ikääntyneet ovat elämänsä aikana oppineet useita taitoja ja saaneet runsaasti kokemusta ja koska b) vapaaehtoistyö parantaa osoitetusti sen tekijöiden terveyttä. Erinomaisena esimerkkinä tästä ovat irlantilaiset aktiivista eläköitymistä edistävät yhdistykset (Active Retirement Associations). |
| --- | --- |

32.

kehottaa sen vuoksi Euroopan unionia — kun otetaan huomioon EU:n vanhentuva väestö — kannustamaan erityisesti ikääntyneitä vapaaehtoistyöhön, koska a) ikääntyneet ovat elämänsä aikana oppineet useita taitoja ja saaneet runsaasti kokemusta ja koska b) vapaaehtoistyö parantaa osoitetusti sen tekijöiden terveyttä. Erinomaisena esimerkkinä tästä ovat irlantilaiset aktiivista eläköitymistä edistävät yhdistykset (Active Retirement Associations).

| 33. | toteaa, että vapaaehtoistyöllä on erittäin tärkeä rooli pyrittäessä torjumaan yksilöiden ja ryhmien sosiaalista eristäytymistä, koska a) sen avulla voidaan tarjota sosiaalista tukea vaikeassa asemassa oleville lapsille ja aikuisille ja koska b) vapaaehtoistyön tekijä voi itse kehittää uusia verkostoja ja vähentää eristäytymistään. |
| --- | --- |

33.

toteaa, että vapaaehtoistyöllä on erittäin tärkeä rooli pyrittäessä torjumaan yksilöiden ja ryhmien sosiaalista eristäytymistä, koska a) sen avulla voidaan tarjota sosiaalista tukea vaikeassa asemassa oleville lapsille ja aikuisille ja koska b) vapaaehtoistyön tekijä voi itse kehittää uusia verkostoja ja vähentää eristäytymistään.

| 34. | panee merkille roolin, joka vapaaehtoistyöllä ja erityishankkeilla voi olla sukupolvien välisen vuoropuhelun ja keskinäisen ymmärryksen edistämisessä ja kannustamisessa nopeasti muuttuvassa nyky-yhteiskunnassa (8). |
| --- | --- |

34.

panee merkille roolin, joka vapaaehtoistyöllä ja erityishankkeilla voi olla sukupolvien välisen vuoropuhelun ja keskinäisen ymmärryksen edistämisessä ja kannustamisessa nopeasti muuttuvassa nyky-yhteiskunnassa (8).

| 35. | kehottaa käynnistämään ystävyyskaupunkiohjelman yhteydessä rahoitushankkeen, jotta vapaaehtoispohjaisilla vaihtohankkeilla voitaisiin tukea paikallisia ja alueellisia EU-verkostoja ja aktiivista kansalaisuutta. |
| --- | --- |

35.

kehottaa käynnistämään ystävyyskaupunkiohjelman yhteydessä rahoitushankkeen, jotta vapaaehtoispohjaisilla vaihtohankkeilla voitaisiin tukea paikallisia ja alueellisia EU-verkostoja ja aktiivista kansalaisuutta.

Julkisen ja yksityisen sektorin työnantajien osallistuminen

| 36. | korostaa vapaaehtoistyön keskeistä asemaa edistettäessä työn ja muun elämän tervettä tasapainoa kaikkialla EU:ssa sekä työntekijöiden aktiivista toimintaa ja verkottumista työympäristön ulkopuolella. |
| --- | --- |

36.

korostaa vapaaehtoistyön keskeistä asemaa edistettäessä työn ja muun elämän tervettä tasapainoa kaikkialla EU:ssa sekä työntekijöiden aktiivista toimintaa ja verkottumista työympäristön ulkopuolella.

| 37. | suosittaa, että vapaaehtoistyötä edistetään paikallis- ja aluetason julkisissa palveluissa kannustamalla henkilöstöä osallistumaan paikallistason vapaaehtoistyöhön tai tekemällä vapaaehtoistyötä koskevia aloitteita ja käynnistämällä asiaa koskevia kumppanuuksia (9). |
| --- | --- |

37.

suosittaa, että vapaaehtoistyötä edistetään paikallis- ja aluetason julkisissa palveluissa kannustamalla henkilöstöä osallistumaan paikallistason vapaaehtoistyöhön tai tekemällä vapaaehtoistyötä koskevia aloitteita ja käynnistämällä asiaa koskevia kumppanuuksia (9).

| 38. | kannattaa kestävien yhteyksien luomista yritysten ja paikallisten vapaaehtoisorganisaatioiden välille, jotta voidaan edistää henkilöresursseihin perustuvaa yritysten yhteiskuntavastuuta sekä saada yritykset tukemaan taloudellisesti vapaaehtoistyötä. Tämä voitaisiin toteuttaa yhteistyössä paikallisten pk-yritysten sekä yritysten alueellisten ja paikallisten edustusorganisaatioiden kanssa, jotta yritysjohto saataisiin tukemaan työntekijöiden osallistumista vapaaehtoistoimintaan. |
| --- | --- |

38.

kannattaa kestävien yhteyksien luomista yritysten ja paikallisten vapaaehtoisorganisaatioiden välille, jotta voidaan edistää henkilöresursseihin perustuvaa yritysten yhteiskuntavastuuta sekä saada yritykset tukemaan taloudellisesti vapaaehtoistyötä. Tämä voitaisiin toteuttaa yhteistyössä paikallisten pk-yritysten sekä yritysten alueellisten ja paikallisten edustusorganisaatioiden kanssa, jotta yritysjohto saataisiin tukemaan työntekijöiden osallistumista vapaaehtoistoimintaan.

EU:n tason ulottuvuuden kehittäminen

| 39. | katsoo, että vapaaehtoistyöllä on merkittävä yhteisötason ulottuvuus ja että toimintamallin olisikin oltava nykyistä yhtenäisempi ja kattavampi. Erityisen tärkeää on






  — | pyrkiä ymmärtämään alaa yhä paremmin lisäämällä tutkimusta ja parantamalla EU-tason tilastojen laatua |
| --- | --- | --- |

39.

katsoo, että vapaaehtoistyöllä on merkittävä yhteisötason ulottuvuus ja että toimintamallin olisikin oltava nykyistä yhtenäisempi ja kattavampi. Erityisen tärkeää on

—

pyrkiä ymmärtämään alaa yhä paremmin lisäämällä tutkimusta ja parantamalla EU-tason tilastojen laatua

| — | tunnustaa vapaaehtoistyön taloudellinen panos ja hyväksyä sen rahallinen arvo yhä laajemmin rahoitusosuudeksi EU:n rahoittamissa ohjelmissa |
| --- | --- |

—

tunnustaa vapaaehtoistyön taloudellinen panos ja hyväksyä sen rahallinen arvo yhä laajemmin rahoitusosuudeksi EU:n rahoittamissa ohjelmissa

| — | kiinnittää EU-tasolla yhä laajemmin huomiota vapaaehtoistyöhön muissakin kuin kansalais- ja nuorisoasioita koskevissa yhteyksissä |
| --- | --- |

—

kiinnittää EU-tasolla yhä laajemmin huomiota vapaaehtoistyöhön muissakin kuin kansalais- ja nuorisoasioita koskevissa yhteyksissä

| — | tarkastella uusia aloitteita vapaaehtoistyöntekijöiden kokemustenvaihdon ja liikkuvuuden edistämiseksi kaikenikäisille tarkoitetun eurooppalaisen vapaaehtoisohjelman avulla. |
| --- | --- |

—

tarkastella uusia aloitteita vapaaehtoistyöntekijöiden kokemustenvaihdon ja liikkuvuuden edistämiseksi kaikenikäisille tarkoitetun eurooppalaisen vapaaehtoisohjelman avulla.

| 40. | kehottaa komissiota käynnistämään konkreettisia ohjelmia tai toimia, joilla voidaan kehittää valtioiden rajat ylittäviä vapaaehtoistyön eurooppalaisia hankkeita, jotka koskevat kaikkia unionin kansalaisia eivätkä ainoastaan nuorisoa. |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota käynnistämään konkreettisia ohjelmia tai toimia, joilla voidaan kehittää valtioiden rajat ylittäviä vapaaehtoistyön eurooppalaisia hankkeita, jotka koskevat kaikkia unionin kansalaisia eivätkä ainoastaan nuorisoa.

| 41. | suosittaa, että vuosi 2012 julistetaan aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi, jotta voidaan kiinnittää huomiota vapaaehtoistoiminnan tukemiseen sekä aloitteiden tekemiseen ratkaisujen löytämiseksi tässä lausunnossa esille otettuihin kysymyksiin. |
| --- | --- |

41.

suosittaa, että vuosi 2012 julistetaan aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi, jotta voidaan kiinnittää huomiota vapaaehtoistoiminnan tukemiseen sekä aloitteiden tekemiseen ratkaisujen löytämiseksi tässä lausunnossa esille otettuihin kysymyksiin.

| 42. | toteaa, että kun otetaan huomioon vapaaehtoistoiminnan horisontaalinen luonne EU:n politiikoissa ja sen merkitys EU:n toiminnalle eri aloilla, tässä lausunnossa esille otettujen kysymysten menestyksellinen käsittely vaatii nykyisten toimintalinjojen ja toimenpiteiden entistä parempaa koordinointia. |
| --- | --- |

42.

toteaa, että kun otetaan huomioon vapaaehtoistoiminnan horisontaalinen luonne EU:n politiikoissa ja sen merkitys EU:n toiminnalle eri aloilla, tässä lausunnossa esille otettujen kysymysten menestyksellinen käsittely vaatii nykyisten toimintalinjojen ja toimenpiteiden entistä parempaa koordinointia.

| 43. | kehottaa Euroopan parlamenttia ottamaan vapaaehtoistyön horisontaalisen luonteen nykyistä ennakoivammin huomioon. Lisäksi yhteyspiste Euroopan komissiossa saattaisi auttaa kehittämään vapaaehtoistyön tarjoamia mahdollisuuksia kansalaisuus- ja nuorisoasioiden lisäksi myös useilla muilla politiikanaloilla. |
| --- | --- |

43.

kehottaa Euroopan parlamenttia ottamaan vapaaehtoistyön horisontaalisen luonteen nykyistä ennakoivammin huomioon. Lisäksi yhteyspiste Euroopan komissiossa saattaisi auttaa kehittämään vapaaehtoistyön tarjoamia mahdollisuuksia kansalaisuus- ja nuorisoasioiden lisäksi myös useilla muilla politiikanaloilla.

| 44. | sitoutuu edistämään tässä lausunnossa annettujen suositusten toteuttamista tarvittaessa yhteistyössä Euroopan parlamentin ja Euroopan komission kanssa. |
| --- | --- |

44.

sitoutuu edistämään tässä lausunnossa annettujen suositusten toteuttamista tarvittaessa yhteistyössä Euroopan parlamentin ja Euroopan komission kanssa.

Bryssel 7. helmikuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Esimerkkinä voidaan mainita vapaaehtoistoiminnan suuri osuus Liverpoolin kulttuuripääkaupunkivuoteen liittyvässä 08 Welcome -ohjelmassa.

1

Welcome

(2)  Social Capital and Regional Economic Growth (Beugelsdijk & Van Schaik, 2003).

2

Social Capital and Regional Economic Growth

(3)  The Well-being of Nations; the Role of Human and Social Capital (OECD 2001).

3

The Well-being of Nations; the Role of Human and Social Capital

(4)  Ks. TimeBankin tekemä Yhdistyneen kuningaskunnan 200 johtavaa yritystä koskeva tutkimus (2000)

4

TimeBankin

(http://timebank.org.uk/mediacentre/press_release_details.php?id=76).

(5)  The Health Benefits of Volunteering — A Review of Recent Research (Corporation for National and Community Service, 2007).

5

The Health Benefits of Volunteering

A Review of Recent Research

(6)  Esimerkkinä mainittakoon Saksan Hessenin osavaltiossa käyttöön otettu järjestelmä:

6

www.kompetenznachweis.de

(7)  Volunteer Management Practices and Retention of Volunteers (Mark A. Hager, Jeffrey L. Brudney, kesäkuu 2004, The Urban Institute).

7

Volunteer Management Practices and Retention of Volunteers

(8)  Esimerkiksi Galwayssa toteutettavassa Living Scenes -hankkeessa 24 Presentation Secondary School -yläasteen siirtymävuoden oppilasta muodosti yhdessä Galvayssa toimivan aktiivista eläköitymistä edistävän yhdistyksen 22 aikuisjäsenen kanssa tiimin osallistuakseen sukupolvien väliseen ohjelmaan, joka on nyt sisällytetty koulun siirtymävuoden opetusohjelmaan.

8

Living Scenes

Presentation Secondary School

(9)  Eräissä jäsenvaltioissa useat paikallis- ja alueviranomaiset ovat kehittäneet tai tukeneet vapaaehtoistyötä koskevia ohjelmia yhdessä henkilöstönsä kanssa. Useissa tapauksissa palkatut työntekijät ovat osallistuneet vapaaehtoisesti osaamisen siirtämiseen hyväntekeväisyysjärjestöille sekä paikallisten yrittäjien ja kehittämishankkeiden tukemiseen.

9

---

| 25.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/16

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Joustoturva”

(2008/C 105/04)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kehottaa ottamaan tulevissa keskusteluissa huomioon paikallis- ja alueviranomaisten roolin joustoturvan toteuttamisessa Lissabonin strategian puitteissa. Tämän roolin todellisen merkityksen tulee heijastua sekä unioni- että jäsenvaltiotasolla. Keskeisinä joustoturvapolitiikkojen toteuttajina paikallis- ja alueviranomaiset luovat dynaamisia työmarkkinoita, auttavat kansalaisia työllistymään ja turvaavat työmarkkinoiden ulkopuolella olevien aseman. Niiden olisi siis voitava osallistua toimintalinjojen muotoiluun alusta alkaen. |
| --- | --- |

—

kehottaa ottamaan tulevissa keskusteluissa huomioon paikallis- ja alueviranomaisten roolin joustoturvan toteuttamisessa Lissabonin strategian puitteissa. Tämän roolin todellisen merkityksen tulee heijastua sekä unioni- että jäsenvaltiotasolla. Keskeisinä joustoturvapolitiikkojen toteuttajina paikallis- ja alueviranomaiset luovat dynaamisia työmarkkinoita, auttavat kansalaisia työllistymään ja turvaavat työmarkkinoiden ulkopuolella olevien aseman. Niiden olisi siis voitava osallistua toimintalinjojen muotoiluun alusta alkaen.

| — | kehottaa Euroopan komissiota soveltamaan yhteisömenetelmää aina kun se on mahdollista. Komitea toistaa lisäksi, että EU:n politiikkojen kehittämisessä yhä tärkeämmäksi käyvän avoimen koordinointimenetelmän osallistavuutta olisi lisättävä ja että eri sidosryhmien, myös paikallis- ja alueviranomaisten, olisi voitava osallistua siihen, sillä asianomaisten politiikkojen täytäntöönpano tapahtuu tavanomaisesti juuri kyseisellä tasolla. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota soveltamaan yhteisömenetelmää aina kun se on mahdollista. Komitea toistaa lisäksi, että EU:n politiikkojen kehittämisessä yhä tärkeämmäksi käyvän avoimen koordinointimenetelmän osallistavuutta olisi lisättävä ja että eri sidosryhmien, myös paikallis- ja alueviranomaisten, olisi voitava osallistua siihen, sillä asianomaisten politiikkojen täytäntöönpano tapahtuu tavanomaisesti juuri kyseisellä tasolla.

| — | kehottaa laajentamaan jäsenvaltioiden hallituksille avointa Lissabonin vertaisarviointiprosessia siten, että myös paikallis- ja alueviranomaiset ja muut sidosryhmät voivat hyötyä EU:n laajuisesta tietojenvaihdosta vertaistensa kanssa ja tutustua erilaisiin joustoturvamuotoihin. |
| --- | --- |

—

kehottaa laajentamaan jäsenvaltioiden hallituksille avointa Lissabonin vertaisarviointiprosessia siten, että myös paikallis- ja alueviranomaiset ja muut sidosryhmät voivat hyötyä EU:n laajuisesta tietojenvaihdosta vertaistensa kanssa ja tutustua erilaisiin joustoturvamuotoihin.

| — | suosittaa, että vuosittain järjestettäisiin ”huippukokouksia” EU:n toimielinten ja AK:n välisen osallistavan vuorovaikutuksen kehittämiseksi unionitasolla. Tämä helpottaisi työohjelmien suunnittelua, neuvonpitoa sekä tietojen vaihtoa joustoturvakysymyksistä ja laajemmin Lissabonin toimintasuunnitelmasta. Tällaisen toiminnan perustana olisivat AK:n ja komission järjestelmälliseen vuoropuheluun kuuluvat kokoukset sekä AK:n perustama Lissabonin prosessin seurantafoorumi. |
| --- | --- |

—

suosittaa, että vuosittain järjestettäisiin ”huippukokouksia” EU:n toimielinten ja AK:n välisen osallistavan vuorovaikutuksen kehittämiseksi unionitasolla. Tämä helpottaisi työohjelmien suunnittelua, neuvonpitoa sekä tietojen vaihtoa joustoturvakysymyksistä ja laajemmin Lissabonin toimintasuunnitelmasta. Tällaisen toiminnan perustana olisivat AK:n ja komission järjestelmälliseen vuoropuheluun kuuluvat kokoukset sekä AK:n perustama Lissabonin prosessin seurantafoorumi.

| Esittelijä | : | Dave QUAYLE (UK, PSE), Traffordin kaupunkipiirivaltuutettu |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Dave QUAYLE (UK, PSE), Traffordin kaupunkipiirivaltuutettu

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Päämääränä yhteiset joustoturvaperiaatteet: uusia ja parempia työpaikkoja jouston ja turvan avulla

KOM(2007) 359 lopullinen

Poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

Yleisiä huomioita paikallis- ja alueviranomaisten roolista

| 1. | kehottaa ottamaan tulevissa keskusteluissa huomioon paikallis- ja alueviranomaisten roolin joustoturvan toteuttamisessa Lissabonin strategian puitteissa. Tämän roolin todellisen merkityksen tulee heijastua sekä unioni- että jäsenvaltiotasolla. Keskeisinä joustoturvapolitiikkojen toteuttajina paikallis- ja alueviranomaiset luovat dynaamisia työmarkkinoita, auttavat kansalaisia työllistymään ja turvaavat työmarkkinoiden ulkopuolella olevien aseman. Niiden olisi siis voitava osallistua toimintalinjojen muotoiluun alusta alkaen. |
| --- | --- |

1.

kehottaa ottamaan tulevissa keskusteluissa huomioon paikallis- ja alueviranomaisten roolin joustoturvan toteuttamisessa Lissabonin strategian puitteissa. Tämän roolin todellisen merkityksen tulee heijastua sekä unioni- että jäsenvaltiotasolla. Keskeisinä joustoturvapolitiikkojen toteuttajina paikallis- ja alueviranomaiset luovat dynaamisia työmarkkinoita, auttavat kansalaisia työllistymään ja turvaavat työmarkkinoiden ulkopuolella olevien aseman. Niiden olisi siis voitava osallistua toimintalinjojen muotoiluun alusta alkaen.

| 2. | kehottaa Euroopan komissiota soveltamaan yhteisömenetelmää aina kun se on mahdollista. Komitea toistaa lisäksi, että EU:n politiikkojen kehittämisessä yhä tärkeämmäksi käyvän avoimen koordinointimenetelmän osallistavuutta olisi lisättävä ja että eri sidosryhmien, myös paikallis- ja alueviranomaisten, olisi voitava osallistua siihen, sillä asianomaisten politiikkojen täytäntöönpano tapahtuu tavanomaisesti juuri kyseisellä tasolla. |
| --- | --- |

2.

kehottaa Euroopan komissiota soveltamaan yhteisömenetelmää aina kun se on mahdollista. Komitea toistaa lisäksi, että EU:n politiikkojen kehittämisessä yhä tärkeämmäksi käyvän avoimen koordinointimenetelmän osallistavuutta olisi lisättävä ja että eri sidosryhmien, myös paikallis- ja alueviranomaisten, olisi voitava osallistua siihen, sillä asianomaisten politiikkojen täytäntöönpano tapahtuu tavanomaisesti juuri kyseisellä tasolla.

| 3. | kehottaa laajentamaan jäsenvaltioiden hallituksille avointa Lissabonin vertaisarviointiprosessia siten, että myös paikallis- ja alueviranomaiset ja muut sidosryhmät voivat hyötyä EU:n laajuisesta tietojenvaihdosta vertaistensa kanssa ja tutustua erilaisiin joustoturvamuotoihin. |
| --- | --- |

3.

kehottaa laajentamaan jäsenvaltioiden hallituksille avointa Lissabonin vertaisarviointiprosessia siten, että myös paikallis- ja alueviranomaiset ja muut sidosryhmät voivat hyötyä EU:n laajuisesta tietojenvaihdosta vertaistensa kanssa ja tutustua erilaisiin joustoturvamuotoihin.

| 4. | suosittaa, että vuosittain järjestettäisiin ”huippukokouksia” EU:n toimielinten ja AK:n välisen osallistavan vuorovaikutuksen kehittämiseksi unionitasolla. Tämä helpottaisi työohjelmien suunnittelua, neuvonpitoa sekä tietojen vaihtoa joustoturvakysymyksistä ja laajemmin Lissabonin toimintasuunnitelmasta. Tällaisen toiminnan perustana olisivat AK:n ja komission järjestelmälliseen vuoropuheluun kuuluvat kokoukset sekä AK:n perustama Lissabonin prosessin seurantafoorumi. |
| --- | --- |

4.

suosittaa, että vuosittain järjestettäisiin ”huippukokouksia” EU:n toimielinten ja AK:n välisen osallistavan vuorovaikutuksen kehittämiseksi unionitasolla. Tämä helpottaisi työohjelmien suunnittelua, neuvonpitoa sekä tietojen vaihtoa joustoturvakysymyksistä ja laajemmin Lissabonin toimintasuunnitelmasta. Tällaisen toiminnan perustana olisivat AK:n ja komission järjestelmälliseen vuoropuheluun kuuluvat kokoukset sekä AK:n perustama Lissabonin prosessin seurantafoorumi.

| 5. | kehottaa Euroopan komissiota tiedottamaan joustoturvasta käytyjen keskustelujen tuloksista. |
| --- | --- |

5.

kehottaa Euroopan komissiota tiedottamaan joustoturvasta käytyjen keskustelujen tuloksista.

| 6. | suosittaa, että paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja laajemman yhteisön kesken käytäisiin joustoturvasta ja sen toteuttamisesta hajautettuja keskusteluja. |
| --- | --- |

6.

suosittaa, että paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja laajemman yhteisön kesken käytäisiin joustoturvasta ja sen toteuttamisesta hajautettuja keskusteluja.

| 7. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla olisi oltava toimivaltuudet ja taloudelliset resurssit toimia omalla hallintotasollaan. Joustoturvan edistäminen ei saa aiheuttaa paikallis- ja aluetasolle lisäkustannuksia tai ylimääräistä rasitetta tai johtaa työntekijöiden oikeuksien heikkenemiseen. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla olisi oltava toimivaltuudet ja taloudelliset resurssit toimia omalla hallintotasollaan. Joustoturvan edistäminen ei saa aiheuttaa paikallis- ja aluetasolle lisäkustannuksia tai ylimääräistä rasitetta tai johtaa työntekijöiden oikeuksien heikkenemiseen.

| 8. | katsoo, että ainoastaan kattava ja kestävästi varmistettu paikallis- ja alueviranomaisten järjestämien, organisoimien ja rahoittamien julkisten palvelujen perusrakenne, joka tarjoaa esim. liikenteen perusrakenteita, kohtuuhintaisia asuntoja sekä kohtuuhintaisia, helposti ja nopeasti saatavia lastenhoito-, vammais- ja vanhuspalveluja, tarjoaa kestävän perustan Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että ainoastaan kattava ja kestävästi varmistettu paikallis- ja alueviranomaisten järjestämien, organisoimien ja rahoittamien julkisten palvelujen perusrakenne, joka tarjoaa esim. liikenteen perusrakenteita, kohtuuhintaisia asuntoja sekä kohtuuhintaisia, helposti ja nopeasti saatavia lastenhoito-, vammais- ja vanhuspalveluja, tarjoaa kestävän perustan Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiselle.

| 9. | viittaakin siihen, että kilpailua, valtiontukea ja sisämarkkinoita koskevien unionin säädösten on tuettava tarvittavien sosiaalipalvelujen organisointia ja rahoitusta. |
| --- | --- |

9.

viittaakin siihen, että kilpailua, valtiontukea ja sisämarkkinoita koskevien unionin säädösten on tuettava tarvittavien sosiaalipalvelujen organisointia ja rahoitusta.

Joustoturvan käsite

| 10. | katsoo, joustoturvan ei pidä käsitteenä olla vakiomalli, jota voitaisiin soveltaa samalla tavoin kaikissa jäsenvaltioissa. Sitä vastoin joustoturva on käsite, joka on määriteltävä pikku hiljaa, koska sillä on toisissa jäsenvaltioissa laaja-alaisia seurauksia mutta toisissa jäsenvaltioissa vain vähän vaikutusta. |
| --- | --- |

10.

katsoo, joustoturvan ei pidä käsitteenä olla vakiomalli, jota voitaisiin soveltaa samalla tavoin kaikissa jäsenvaltioissa. Sitä vastoin joustoturva on käsite, joka on määriteltävä pikku hiljaa, koska sillä on toisissa jäsenvaltioissa laaja-alaisia seurauksia mutta toisissa jäsenvaltioissa vain vähän vaikutusta.

| 11. | katsoo, että joustoturvan käsitteessä olisi sovitettava yhteen vahvat työmarkkinat ja vankat sosiaaliturvajärjestelmät, jotta talouskasvua, työpaikkojen lisäämistä ja parantamista koskevat Lissabonin tavoitteet olisi helpompi saavuttaa ja Euroopan sosiaalimalli ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus vahvistuisivat. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että joustoturvan käsitteessä olisi sovitettava yhteen vahvat työmarkkinat ja vankat sosiaaliturvajärjestelmät, jotta talouskasvua, työpaikkojen lisäämistä ja parantamista koskevat Lissabonin tavoitteet olisi helpompi saavuttaa ja Euroopan sosiaalimalli ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus vahvistuisivat.

| 12. | kannattaa työmarkkinoiden kehittämistä avoimiksi, osallistumiseen kannustaviksi ja joustaviksi siten, että tieto- ja viestintätekniikan asema tunnustetaan ja tällaista tekniikkaa edistetään ja että mahdollistetaan monimuotoiset työskentelymallit (esim. kotona työskentely ja etätyö). |
| --- | --- |

12.

kannattaa työmarkkinoiden kehittämistä avoimiksi, osallistumiseen kannustaviksi ja joustaviksi siten, että tieto- ja viestintätekniikan asema tunnustetaan ja tällaista tekniikkaa edistetään ja että mahdollistetaan monimuotoiset työskentelymallit (esim. kotona työskentely ja etätyö).

| 13. | katsoo, että väestörakenteen muutos ja sukupolvikysymykset olisi otettava entistä paremmin huomioon. Tulisi kohdentaa yhä enemmän huomiota ikääntyneiden työskentelyä edistäviin toimenpiteisiin, kuten joustavaan työskentelyyn, eläkejärjestelyihin ja eläkeikään sekä koulutusmahdollisuuksien parantamiseen. Lisäksi olisi edistettävä elinikäistä oppimista, lisäkoulutusta ja nuorten mentorointijärjestelmiä. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että väestörakenteen muutos ja sukupolvikysymykset olisi otettava entistä paremmin huomioon. Tulisi kohdentaa yhä enemmän huomiota ikääntyneiden työskentelyä edistäviin toimenpiteisiin, kuten joustavaan työskentelyyn, eläkejärjestelyihin ja eläkeikään sekä koulutusmahdollisuuksien parantamiseen. Lisäksi olisi edistettävä elinikäistä oppimista, lisäkoulutusta ja nuorten mentorointijärjestelmiä.

| 14. | katsoo, että sekä naisten että kaikkien muiden yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin kysymyksiin olisi viitattava nykyistä voimakkaammin. Lissabonin strategian kannalta tarkasteltuna naisten työllisyysaste on vielä varsin alhainen, ja monilla vammaisilla on työmarkkinoille paljon annettavaa, ja he pystyvät työskentelemään täysipainoisesti. Siksi joustoturvaan on sisällytettävä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan pysyvästi kuroa umpeen yhä edelleen olemassa olevia eroja. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että sekä naisten että kaikkien muiden yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin kysymyksiin olisi viitattava nykyistä voimakkaammin. Lissabonin strategian kannalta tarkasteltuna naisten työllisyysaste on vielä varsin alhainen, ja monilla vammaisilla on työmarkkinoille paljon annettavaa, ja he pystyvät työskentelemään täysipainoisesti. Siksi joustoturvaan on sisällytettävä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan pysyvästi kuroa umpeen yhä edelleen olemassa olevia eroja.

| 15. | katsoo, että joustoturva koskee sekä pysyvässä työsuhteessa olevia että työttömiä ja sosiaalisessa syrjäytymisvaarassa olevia. Joustoturvapolitiikalla luodaan uusia työllistymismahdollisuuksia työmarkkinoiden marginaalissa oleville ryhmille. Sillä voidaan myös vahvistaa pysyvässä työsuhteessa olevien ammatillista liikkuvuutta ja työpaikkojen vaihtamista. Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota siihen, että Euroopan komissio mainitsee siirtymisen työsuhdeturvasta työllisyysturvaan (mikä merkitsee sitä, ettei sääntönä enää pidetä pysymistä yhdessä työpaikassa läpi koko elämän). |
| --- | --- |

15.

katsoo, että joustoturva koskee sekä pysyvässä työsuhteessa olevia että työttömiä ja sosiaalisessa syrjäytymisvaarassa olevia. Joustoturvapolitiikalla luodaan uusia työllistymismahdollisuuksia työmarkkinoiden marginaalissa oleville ryhmille. Sillä voidaan myös vahvistaa pysyvässä työsuhteessa olevien ammatillista liikkuvuutta ja työpaikkojen vaihtamista. Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota siihen, että Euroopan komissio mainitsee siirtymisen työsuhdeturvasta työllisyysturvaan (mikä merkitsee sitä, ettei sääntönä enää pidetä pysymistä yhdessä työpaikassa läpi koko elämän).

| 16. | katsoo, että joustoturvan toteutuminen edellyttää työmarkkinaosapuolten keskinäistä luottamusta ja vuoropuhelua sekä niiden voimakasta osallistumista unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasoilla. On erittäin vaikeaa luoda yleispäteviä seurantamittareita joustoturvan toteutumisen arvioimiseksi. Joustoturvan toteutuminen jäsenvaltiossa on arvioitava kansallisista lähtökohdista poliittiset, lainsäädännölliset, institutionaaliset ja työmarkkinaolosuhteet huomioon ottaen. Nämä seikat on otettava huomioon eurooppalaista yhteistyötä kehitettäessä. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että joustoturvan toteutuminen edellyttää työmarkkinaosapuolten keskinäistä luottamusta ja vuoropuhelua sekä niiden voimakasta osallistumista unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasoilla. On erittäin vaikeaa luoda yleispäteviä seurantamittareita joustoturvan toteutumisen arvioimiseksi. Joustoturvan toteutuminen jäsenvaltiossa on arvioitava kansallisista lähtökohdista poliittiset, lainsäädännölliset, institutionaaliset ja työmarkkinaolosuhteet huomioon ottaen. Nämä seikat on otettava huomioon eurooppalaista yhteistyötä kehitettäessä.

| 17. | katsoo, että sisäinen joustoturva on käsitteen merkittävä osa, sillä se tarjoaa työnantajille tuottavuus- ja kilpailukykyetua ja työntekijöille mahdollisuuden työskennellä pidempään samassa työpaikassa. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi yhdistettävä voimansa työmarkkinaosapuolten kanssa paikallistasolla kartoittaakseen ja poistaakseen sisäisen joustoturvan esteitä (jotka liittyvät esim. työntekijöiden tarpeeseen hankkia uusia taitoja). Näin selvittäisiin mahdollisimman vähillä irtisanomisilla ja vältyttäisiin tarpeettomilta siirroilta. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että sisäinen joustoturva on käsitteen merkittävä osa, sillä se tarjoaa työnantajille tuottavuus- ja kilpailukykyetua ja työntekijöille mahdollisuuden työskennellä pidempään samassa työpaikassa. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi yhdistettävä voimansa työmarkkinaosapuolten kanssa paikallistasolla kartoittaakseen ja poistaakseen sisäisen joustoturvan esteitä (jotka liittyvät esim. työntekijöiden tarpeeseen hankkia uusia taitoja). Näin selvittäisiin mahdollisimman vähillä irtisanomisilla ja vältyttäisiin tarpeettomilta siirroilta.

Joustoturvan neljä osatekijää

| 18. | katsoo, että sosiaaliturvan puute voi vaarantaa työmarkkinoiden joustavuuden. Tämän riskin minimoimiseksi joustoturvan kaikkia neljää periaatetta olisi noudatettava yhtä tarkasti ja ne olisi konkretisoitava. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että sosiaaliturvan puute voi vaarantaa työmarkkinoiden joustavuuden. Tämän riskin minimoimiseksi joustoturvan kaikkia neljää periaatetta olisi noudatettava yhtä tarkasti ja ne olisi konkretisoitava.

—   Niin työnantajan kuin työntekijänkin kannalta joustavat sopimusjärjestelyt:

| 19. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikeeseen kaventaa ”sisäpiiriläisten” (työssä olevien) ja ”ulkopuolisten” (työtä vailla olevien) välistä kuilua. Komitea korostaa kuitenkin, ettei kuilun kaventaminen saa heikentää työssä olevien oikeuksia ja suojaa (jotka ovat joissain tapauksissa varsin suppeat). |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikeeseen kaventaa ”sisäpiiriläisten” (työssä olevien) ja ”ulkopuolisten” (työtä vailla olevien) välistä kuilua. Komitea korostaa kuitenkin, ettei kuilun kaventaminen saa heikentää työssä olevien oikeuksia ja suojaa (jotka ovat joissain tapauksissa varsin suppeat).

| 20. | kannattaa näkemystä, että jäsenvaltioissa olisi oltava tasapuolinen ja oikeudenmukainen työlainsäädäntö.






  — | Työlainsäädäntöön tulee olla kirjattuna yhtäläinen kohtelu, työsuojelu, kokoontumisvapaus ja oikeus edustukseen, työehtosopimusneuvottelut ja työtaistelutoimet sekä kohtuulliset kouluttautumismahdollisuudet, ja työlainsäädännön avulla tulee myös varmistaa näiden toteutuminen. |
| --- | --- | --- |

20.

kannattaa näkemystä, että jäsenvaltioissa olisi oltava tasapuolinen ja oikeudenmukainen työlainsäädäntö.

—

Työlainsäädäntöön tulee olla kirjattuna yhtäläinen kohtelu, työsuojelu, kokoontumisvapaus ja oikeus edustukseen, työehtosopimusneuvottelut ja työtaistelutoimet sekä kohtuulliset kouluttautumismahdollisuudet, ja työlainsäädännön avulla tulee myös varmistaa näiden toteutuminen.

| — | Pimeään työhön olisi puututtava tehostamalla työnlainsäädännön täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

—

Pimeään työhön olisi puututtava tehostamalla työnlainsäädännön täytäntöönpanoa.

| — | Alueiden komitea pitää tärkeänä, että EU ja jäsenvaltiot toimivat aktiivisesti muun muassa Kansainvälisessä työjärjestössä (ILO) maailmanlaajuisten työelämän standardien edistämiseksi ja toteuttamiseksi käytännössä. |
| --- | --- |

—

Alueiden komitea pitää tärkeänä, että EU ja jäsenvaltiot toimivat aktiivisesti muun muassa Kansainvälisessä työjärjestössä (ILO) maailmanlaajuisten työelämän standardien edistämiseksi ja toteuttamiseksi käytännössä.

| 21. | toteaa, että joustavassa eurooppalaisessa työmarkkinapolitiikassa on tarkasteltava kulloisenkin väestön elinoloja ja tarpeita sekä otettava ne huomioon. Joustoturva-iskusanan varjolla ei saa yksipuolisesti heikentää mahdollisia alueellisia sosiaalistandardeja. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että joustavassa eurooppalaisessa työmarkkinapolitiikassa on tarkasteltava kulloisenkin väestön elinoloja ja tarpeita sekä otettava ne huomioon. Joustoturva-iskusanan varjolla ei saa yksipuolisesti heikentää mahdollisia alueellisia sosiaalistandardeja.

| 22. | huomauttaa, että ilmaukset kuten ”joustavat ja luotettavat sopimusjärjestelyt” ovat huolestuttavia, sillä ne mahdollistavat sisältönsä puolesta myös tavanomaista työsuhdetta määrittävien säännösten kattavan purkamisen ja siten myös epävarmojen työsuhteiden yleistymisen. |
| --- | --- |

22.

huomauttaa, että ilmaukset kuten ”joustavat ja luotettavat sopimusjärjestelyt” ovat huolestuttavia, sillä ne mahdollistavat sisältönsä puolesta myös tavanomaista työsuhdetta määrittävien säännösten kattavan purkamisen ja siten myös epävarmojen työsuhteiden yleistymisen.

—   Aktiivinen työmarkkinapolitiikka:

| 23. | on vakaasti sitä mieltä, että Lissabonin strategiassa keskeistä on sekä työpaikkojen laatu että niiden määrä ja että työnteon olisi oltava kannattavampaa kuin työttömyyskorvauksilla elämisen. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden olisi edistettävä laadukkaiden työpaikkojen luomista tukemalla kehitystä kohti osallistumiseen kannustavia ja kestäviä työmarkkinoita, puututtava sellaisiin valitettaviin ongelmiin kuin työssäkäyvien köyhyys ja syrjintä sekä kohdennettava huomiota työpaikkojen määrään edistämällä työttömyyden torjuntaan tähtäävää aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. Työpaikka on paras suoja sosiaalista syrjäytymistä vastaan: työttömyys tai työmarkkinoiden ulkopuolella olo saattaa johtaa epätasa-arvoon ja yhteiskunnan jakautumiseen. |
| --- | --- |

23.

on vakaasti sitä mieltä, että Lissabonin strategiassa keskeistä on sekä työpaikkojen laatu että niiden määrä ja että työnteon olisi oltava kannattavampaa kuin työttömyyskorvauksilla elämisen. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden olisi edistettävä laadukkaiden työpaikkojen luomista tukemalla kehitystä kohti osallistumiseen kannustavia ja kestäviä työmarkkinoita, puututtava sellaisiin valitettaviin ongelmiin kuin työssäkäyvien köyhyys ja syrjintä sekä kohdennettava huomiota työpaikkojen määrään edistämällä työttömyyden torjuntaan tähtäävää aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. Työpaikka on paras suoja sosiaalista syrjäytymistä vastaan: työttömyys tai työmarkkinoiden ulkopuolella olo saattaa johtaa epätasa-arvoon ja yhteiskunnan jakautumiseen.

| 24. | olettaa, että aktiivisen työmarkkinapolitiikan ja joustoturvan edistäminen voisi lisätä paikallis- ja alueviranomaisiin kohdistuvia paineita auttaa työmarkkinoilta pahiten syrjäytyneitä. |
| --- | --- |

24.

olettaa, että aktiivisen työmarkkinapolitiikan ja joustoturvan edistäminen voisi lisätä paikallis- ja alueviranomaisiin kohdistuvia paineita auttaa työmarkkinoilta pahiten syrjäytyneitä.

| 25. | katsoo, että todellinen kehitys edellyttää jäsenvaltioiden ja EU:n aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen sekä työllisyys- ja koulutusohjelmien toteutuksen hajauttamista, kytkemistä paikallistasoon ja kannustimien luomista, sillä moniin ohjelmiin ja järjestelmiin liittyy sääntöjä ja kriteerejä, jotka voivat haitata avainryhmien työllistymistä. Paikallis- ja alueviranomaisten tulisi voida — siellä, missä tällaisia käytäntöjä on — käyttää omaa harkintaansa ja soveltaa joustavasti kansallisia sääntöjä esimerkiksi siitä, miten pitkään työnhakijan on saatava työttömyyskorvausta ennen kuin hän voi saada aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan kuuluvaa tukea eli sellaista tukea ja ohjausta, jota työttömyyskortistoon säännöllisesti palaavien henkilöiden olisi saatava, taikka työttömyyskorvausta saaville tarjolla olevaa koulutusta. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että todellinen kehitys edellyttää jäsenvaltioiden ja EU:n aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen sekä työllisyys- ja koulutusohjelmien toteutuksen hajauttamista, kytkemistä paikallistasoon ja kannustimien luomista, sillä moniin ohjelmiin ja järjestelmiin liittyy sääntöjä ja kriteerejä, jotka voivat haitata avainryhmien työllistymistä. Paikallis- ja alueviranomaisten tulisi voida — siellä, missä tällaisia käytäntöjä on — käyttää omaa harkintaansa ja soveltaa joustavasti kansallisia sääntöjä esimerkiksi siitä, miten pitkään työnhakijan on saatava työttömyyskorvausta ennen kuin hän voi saada aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan kuuluvaa tukea eli sellaista tukea ja ohjausta, jota työttömyyskortistoon säännöllisesti palaavien henkilöiden olisi saatava, taikka työttömyyskorvausta saaville tarjolla olevaa koulutusta.

| 26. | katsoo, että työmarkkinoiden luontainen viitetaso on valtiotasoa alempi hallintotaso. Työmarkkinoilla esimerkiksi työllisyys ja ansiotaso vaihtelevat paikallisesti tai alueellisesti ja paikalliset elinkeinot edellyttävät erityisosaamista. Lisäksi sosiaalietuuksien hakijoita, osaamisen puutetta ja työttömyyttä voi olla paikoitellen paljon, ja erilaiset tahot voivat tukea huono-osaisia paikallisyhteisöissä. Työttömyyden syyt tulee ymmärtää, ja huomio tulee kohdentaa juuri niihin. Työttömyys on yleisempää esim. seuraavissa väestöryhmissä: aikuistuneet lastensuojelulapset, ikääntyvät työntekijät, yksinhuoltajat, vammaiset, entiset rikoksentekijät, eräät etniset vähemmistöt sekä huume-, alkoholi- tai mielenterveysongelmista kärsivät. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että työmarkkinoiden luontainen viitetaso on valtiotasoa alempi hallintotaso. Työmarkkinoilla esimerkiksi työllisyys ja ansiotaso vaihtelevat paikallisesti tai alueellisesti ja paikalliset elinkeinot edellyttävät erityisosaamista. Lisäksi sosiaalietuuksien hakijoita, osaamisen puutetta ja työttömyyttä voi olla paikoitellen paljon, ja erilaiset tahot voivat tukea huono-osaisia paikallisyhteisöissä. Työttömyyden syyt tulee ymmärtää, ja huomio tulee kohdentaa juuri niihin. Työttömyys on yleisempää esim. seuraavissa väestöryhmissä: aikuistuneet lastensuojelulapset, ikääntyvät työntekijät, yksinhuoltajat, vammaiset, entiset rikoksentekijät, eräät etniset vähemmistöt sekä huume-, alkoholi- tai mielenterveysongelmista kärsivät.

| 27. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset huolehtivat työmarkkinoilta pahiten syrjäytyneistä ja opastavat ja auttavat heitä räätälöimällä ja muokkaamalla jäsenvaltioiden aktiivista työmarkkinapolitiikkaa yksilön ja paikallisyhteisön tarpeita vastaavaksi. Ne koordinoivat yksityisen, vapaaehtois- ja koko julkisen sektorin kanssa solmittavia kumppanuuksia, joiden avulla edistetään työnhakijoiden työllistämiseksi tarvittavien erilaisten palvelujen ja organisaatioiden verkottumista. Paikallis- ja alueviranomaisia olisi kannustettava hyödyntämään uusia, innovatiivisia lähestymistapoja ja menetelmiä työllisyys- ja koulutuspolitiikkojen yhteensovittamiseksi. Kumppanuudet edistävät yhteisten painopisteiden hyödyntämistä yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja mahdollistavat usein resurssien yhdistämisen toimintojen päällekkäisyyden ehkäisemiseksi. Näin toimittaessa tulokset ovat kohdennetumpia. |
| --- | --- |

27.

toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset huolehtivat työmarkkinoilta pahiten syrjäytyneistä ja opastavat ja auttavat heitä räätälöimällä ja muokkaamalla jäsenvaltioiden aktiivista työmarkkinapolitiikkaa yksilön ja paikallisyhteisön tarpeita vastaavaksi. Ne koordinoivat yksityisen, vapaaehtois- ja koko julkisen sektorin kanssa solmittavia kumppanuuksia, joiden avulla edistetään työnhakijoiden työllistämiseksi tarvittavien erilaisten palvelujen ja organisaatioiden verkottumista. Paikallis- ja alueviranomaisia olisi kannustettava hyödyntämään uusia, innovatiivisia lähestymistapoja ja menetelmiä työllisyys- ja koulutuspolitiikkojen yhteensovittamiseksi. Kumppanuudet edistävät yhteisten painopisteiden hyödyntämistä yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja mahdollistavat usein resurssien yhdistämisen toimintojen päällekkäisyyden ehkäisemiseksi. Näin toimittaessa tulokset ovat kohdennetumpia.

| 28. | katsoo, että tukea tarvitaan hakevan toiminnan muodossa (toimintaa toteuttavat usein erilaiset paikallisjärjestöt), jotta uusia työntekijöitä voidaan tukea sekä ennen kuin he aloittavat työnteon että sen jälkeen. Näin voidaan taata, että uudet työntekijät voivat säilyttää paikkansa työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että tukea tarvitaan hakevan toiminnan muodossa (toimintaa toteuttavat usein erilaiset paikallisjärjestöt), jotta uusia työntekijöitä voidaan tukea sekä ennen kuin he aloittavat työnteon että sen jälkeen. Näin voidaan taata, että uudet työntekijät voivat säilyttää paikkansa työmarkkinoilla.

| 29. | katsoo, että työmarkkinoilla tarvitaan tehokkaita ja kohdennettuja työnvälityspalveluja, joiden avulla työntekijöille löydetään työpaikka, joka vastaa heidän kiinnostustaan ja ammattitaitoaan mahdollisimman hyvin. Työntekijän on aina helpompi parantaa asemaansa, jos hän on työmarkkinoilla eikä niiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että työmarkkinoilla tarvitaan tehokkaita ja kohdennettuja työnvälityspalveluja, joiden avulla työntekijöille löydetään työpaikka, joka vastaa heidän kiinnostustaan ja ammattitaitoaan mahdollisimman hyvin. Työntekijän on aina helpompi parantaa asemaansa, jos hän on työmarkkinoilla eikä niiden ulkopuolella.

—   Luotettavat ja tarpeita vastaavat elinikäisen oppimisen strategiat, joilla varmistetaan työntekijöiden jatkuva mukautumiskyky ja työllistettävyys:

| 30. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä vaikuttamaan taitotasoon tarjoamalla koulutusta. Ne ovat myös merkittäviä työllistäjiä, joten niiden velvollisuutena on kohottaa työntekijöidensä ja yleensä yhteisön taitotasoa. |
| --- | --- |

30.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä vaikuttamaan taitotasoon tarjoamalla koulutusta. Ne ovat myös merkittäviä työllistäjiä, joten niiden velvollisuutena on kohottaa työntekijöidensä ja yleensä yhteisön taitotasoa.

| 31. | katsoo, että elinikäisen oppimisen olisi oltava aidosti kaikenikäisten ulottuvilla. Jokaista olisi kannustettava hyödyntämään koko potentiaalinsa, ja työnantajien ja yhteiskunnan olisi tunnustettava tämä ja kannustettava siihen. Koulutuksen ja täydennyskoulutuksen laatua tulisi edistää sekä ennen työllistymistä että sen jälkeen. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että elinikäisen oppimisen olisi oltava aidosti kaikenikäisten ulottuvilla. Jokaista olisi kannustettava hyödyntämään koko potentiaalinsa, ja työnantajien ja yhteiskunnan olisi tunnustettava tämä ja kannustettava siihen. Koulutuksen ja täydennyskoulutuksen laatua tulisi edistää sekä ennen työllistymistä että sen jälkeen.

| 32. | pitää elintärkeänä, että kansalaisia kannustetaan hankkimaan yrittäjätaitoja. Tämä auttaa heitä perustamaan omia yrityksiä ja edistää siten pk-sektorin kasvua. Pk-yritykset ovat luonteeltaan paikallisia, sillä ne työllistävät paikallisia asukkaita, käyttävät paikallispalveluja ja investoivat paikallisesti. |
| --- | --- |

32.

pitää elintärkeänä, että kansalaisia kannustetaan hankkimaan yrittäjätaitoja. Tämä auttaa heitä perustamaan omia yrityksiä ja edistää siten pk-sektorin kasvua. Pk-yritykset ovat luonteeltaan paikallisia, sillä ne työllistävät paikallisia asukkaita, käyttävät paikallispalveluja ja investoivat paikallisesti.

| 33. | katsoo, että kouluttajien tulisi nykyistä paremmin tunnistaa, ketkä tarvitsevat apua opiskelussaan, sillä suuri määrä luku- ja laskutaidottomia henkilöitä työskentelee jatkuvasti matalapalkkaisessa työssä ilman, että heidän tarpeitaan koskaan havaitaan. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että kouluttajien tulisi nykyistä paremmin tunnistaa, ketkä tarvitsevat apua opiskelussaan, sillä suuri määrä luku- ja laskutaidottomia henkilöitä työskentelee jatkuvasti matalapalkkaisessa työssä ilman, että heidän tarpeitaan koskaan havaitaan.

| 34. | suosittaa, että koulutusta, täydennyskoulutusta ja eräissä tapauksissa myös uudelleenkoulutusta tarjoaisivat osittain työnantajat: he hyötyvät työntekijöidensä osaamisesta, ja heidän olisi näin ollen investoitava osaamisen kehittämiseen. Paikallis- ja alueviranomaisille tulee osoittaa asianmukaiset resurssit, mikäli niiden vastuu elinikäisten oppimismahdollisuuksien turvaamisesta lisääntyy sen johdosta, että työntekijöiden liikkuvuuden lisääntyminen vähentää työnantajien halukkuutta henkilöstönsä kouluttamiseen. |
| --- | --- |

34.

suosittaa, että koulutusta, täydennyskoulutusta ja eräissä tapauksissa myös uudelleenkoulutusta tarjoaisivat osittain työnantajat: he hyötyvät työntekijöidensä osaamisesta, ja heidän olisi näin ollen investoitava osaamisen kehittämiseen. Paikallis- ja alueviranomaisille tulee osoittaa asianmukaiset resurssit, mikäli niiden vastuu elinikäisten oppimismahdollisuuksien turvaamisesta lisääntyy sen johdosta, että työntekijöiden liikkuvuuden lisääntyminen vähentää työnantajien halukkuutta henkilöstönsä kouluttamiseen.

| 35. | uskoo paikallis- ja alueviranomaisten reagoivan ripeästi ja tehokkaasti työpaikkojen uudelleenjärjestelyjen — esim. teollisten tuotantolaitosten sulkemisista johtuvien irtisanomisten — seurauksiin. Niillä on tietoa ja kokemusta siitä, miten suunnitellaan Euroopan sosiaalirahaston tms. rahoittamia hankkeita, joiden tavoitteena on järjestää työpaikkansa menettäneille uudelleenkoulutusta, neuvontaa ja mahdollisuuksia kohottaa taitotasoaan, jotta heidän osaamisensa mahdollistaisi työllistymisen uusiin työpaikkoihin. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi voitava saada tukea myös Euroopan globalisaatiorahastosta muutoksiin vastaamiseksi sekä uudelleenkoulutuksen ja taitojen päivitysmahdollisuuksien tarjoamiseksi. Merkittävän työllistäjän menettämisellä on pitkäaikaisia vaikutuksia paikallisyhteisöön, mihin sisältyvät nuorten osaamis- ja työllistymisnäkymät, tyhjilleen jäävä yrityskiinteistö ja vaikutus erilaisiin paikallisiin tavaroiden ja palveluiden tarjoajiin. On keskeisen tärkeää pyrkiä vastaamaan tällaisiin haasteisiin kumppanuuspohjalta, jotta kaikki osapuolet — paikallis- ja alueviranomaiset, työnvälitys- ja koulutusviranomaiset, ammattijärjestöt, paikalliset ryhmät ja toimialajärjestöt voivat koordinoida toimintansa sen varmistamiseksi, että resurssit kohdennetaan tehokkaasti. |
| --- | --- |

35.

uskoo paikallis- ja alueviranomaisten reagoivan ripeästi ja tehokkaasti työpaikkojen uudelleenjärjestelyjen — esim. teollisten tuotantolaitosten sulkemisista johtuvien irtisanomisten — seurauksiin. Niillä on tietoa ja kokemusta siitä, miten suunnitellaan Euroopan sosiaalirahaston tms. rahoittamia hankkeita, joiden tavoitteena on järjestää työpaikkansa menettäneille uudelleenkoulutusta, neuvontaa ja mahdollisuuksia kohottaa taitotasoaan, jotta heidän osaamisensa mahdollistaisi työllistymisen uusiin työpaikkoihin. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi voitava saada tukea myös Euroopan globalisaatiorahastosta muutoksiin vastaamiseksi sekä uudelleenkoulutuksen ja taitojen päivitysmahdollisuuksien tarjoamiseksi. Merkittävän työllistäjän menettämisellä on pitkäaikaisia vaikutuksia paikallisyhteisöön, mihin sisältyvät nuorten osaamis- ja työllistymisnäkymät, tyhjilleen jäävä yrityskiinteistö ja vaikutus erilaisiin paikallisiin tavaroiden ja palveluiden tarjoajiin. On keskeisen tärkeää pyrkiä vastaamaan tällaisiin haasteisiin kumppanuuspohjalta, jotta kaikki osapuolet — paikallis- ja alueviranomaiset, työnvälitys- ja koulutusviranomaiset, ammattijärjestöt, paikalliset ryhmät ja toimialajärjestöt voivat koordinoida toimintansa sen varmistamiseksi, että resurssit kohdennetaan tehokkaasti.

| 36. | pitää perusteltuna, että ihmisten tulee kartuttaa osaamistaan voidakseen mukautua uusiin haasteisiin. Komitea katsoo kuitenkin, että tarvitaan kulttuurin muutosta, jotta riskit työmarkkinoilla voitaisiin tasapainottaa. Asennemuutos tapahtuu vain, jos joustoturvan osatekijät eivät merkitse työntekijöiden oikeuksien heikkenemistä ja mekanismit niiden täytäntöönpanemiseksi ovat vankalla pohjalla ja niihin kiinnitetään huomiota tasapuolisesti. |
| --- | --- |

36.

pitää perusteltuna, että ihmisten tulee kartuttaa osaamistaan voidakseen mukautua uusiin haasteisiin. Komitea katsoo kuitenkin, että tarvitaan kulttuurin muutosta, jotta riskit työmarkkinoilla voitaisiin tasapainottaa. Asennemuutos tapahtuu vain, jos joustoturvan osatekijät eivät merkitse työntekijöiden oikeuksien heikkenemistä ja mekanismit niiden täytäntöönpanemiseksi ovat vankalla pohjalla ja niihin kiinnitetään huomiota tasapuolisesti.

—   Nykyaikaiset sosiaaliturvajärjestelmät, joissa riittävä toimeentulon tukeminen nivotaan liikkumisen helpottamiseen työmarkkinoilla:

| 37. | kehottaa luomaan EU-tasolla nykyistä paremmat yhteydet joustoturvakeskustelun ja osallisuuden aktiivista edistämistä koskevan EU:n toimintasuunnitelman välille. EU:n olisi pidettävä mielessä laajemmat sosiaalisen osallisuuden tavoitteensa ja Euroopan sosiaalimalli. Hatarat sosiaaliturvaohjelmat haittaavat työmarkkinoiden joustavuutta ja hidastavat viime kädessä talouskasvua. Turvattu talous on perusedellytys kaikille työntekijöille, olipa heillä työssään vähän, jonkin verran tai paljon vastuuta, ja työpaikasta toiseen tai työmarkkinoille siirtyvillä henkilöillä olisi oltava tukenaan asianmukaiset sosiaaliturvajärjestelmät. |
| --- | --- |

37.

kehottaa luomaan EU-tasolla nykyistä paremmat yhteydet joustoturvakeskustelun ja osallisuuden aktiivista edistämistä koskevan EU:n toimintasuunnitelman välille. EU:n olisi pidettävä mielessä laajemmat sosiaalisen osallisuuden tavoitteensa ja Euroopan sosiaalimalli. Hatarat sosiaaliturvaohjelmat haittaavat työmarkkinoiden joustavuutta ja hidastavat viime kädessä talouskasvua. Turvattu talous on perusedellytys kaikille työntekijöille, olipa heillä työssään vähän, jonkin verran tai paljon vastuuta, ja työpaikasta toiseen tai työmarkkinoille siirtyvillä henkilöillä olisi oltava tukenaan asianmukaiset sosiaaliturvajärjestelmät.

| 38. | kehottaa käymään jäsenvaltioissa hallitusten, paikallis- ja alueviranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten välisiä keskusteluja joustoturvan saavuttamisen edellyttämästä sosiaaliturvan tasosta. Siirtymien vaikuttavuus riippuu siitä, miten vahvat sosiaaliturvajärjestelmät jäsenvaltioilla on. |
| --- | --- |

38.

kehottaa käymään jäsenvaltioissa hallitusten, paikallis- ja alueviranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten välisiä keskusteluja joustoturvan saavuttamisen edellyttämästä sosiaaliturvan tasosta. Siirtymien vaikuttavuus riippuu siitä, miten vahvat sosiaaliturvajärjestelmät jäsenvaltioilla on.

| 39. | katsoo, että kansalaisjärjestöjen ohella paikallis- ja alueviranomaiset ovat työtä vailla oleville voimakas kanava saada äänensä kuuluviin. Huono-osaisimpia olisi suojeltava vastaisuudessakin. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että kansalaisjärjestöjen ohella paikallis- ja alueviranomaiset ovat työtä vailla oleville voimakas kanava saada äänensä kuuluviin. Huono-osaisimpia olisi suojeltava vastaisuudessakin.

| 40. | toteaa, että työttömyysaste on edelleen korkea kaikkialla EU:ssa ja ihmisiä — monet heistä työttömyyskortistoon yhä uudestaan palaavia — on kannustinloukussa. Komitean mielestä todellinen kehitys edellyttää jäsenvaltioiden ja EU:n työllisyys- ja koulutusohjelmien toteutuksen hajauttamista, kytkemistä paikallistasoon ja kannustimien luomista. |
| --- | --- |

40.

toteaa, että työttömyysaste on edelleen korkea kaikkialla EU:ssa ja ihmisiä — monet heistä työttömyyskortistoon yhä uudestaan palaavia — on kannustinloukussa. Komitean mielestä todellinen kehitys edellyttää jäsenvaltioiden ja EU:n työllisyys- ja koulutusohjelmien toteutuksen hajauttamista, kytkemistä paikallistasoon ja kannustimien luomista.

| 41. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi voida käyttää omaa harkintaansa ja hallinnoida sosiaaliturvaetuuksien ja työmarkkinatoimien kokonaisbudjettia kansallisessa kehyksessä hyväksi katsomallaan tavalla myös niissä jäsenvaltioissa, joissa maan hallitus määrittelee budjetin. Näin paikallis- ja alueviranomaiset voisivat käyttää varat mahdollisimman tehokkaasti ja pyrkiä pienentämään sosiaalietuuksia tarvitsevien määrää. |
| --- | --- |

41.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi voida käyttää omaa harkintaansa ja hallinnoida sosiaaliturvaetuuksien ja työmarkkinatoimien kokonaisbudjettia kansallisessa kehyksessä hyväksi katsomallaan tavalla myös niissä jäsenvaltioissa, joissa maan hallitus määrittelee budjetin. Näin paikallis- ja alueviranomaiset voisivat käyttää varat mahdollisimman tehokkaasti ja pyrkiä pienentämään sosiaalietuuksia tarvitsevien määrää.

Bryssel 7. helmikuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/21

---

Alueiden komitean lausunto ”Koulutuksella pontta nuorten aktiiviseen kansalaisuuteen”

(2008/C 105/05)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että jäsenmaiden kansalaiset eivät yleensä tunne riittävästi Eurooppa-hankkeen peruskysymyksiä eivätkä unionin kehitysnäkymiä. |
| --- | --- |

—

toteaa, että jäsenmaiden kansalaiset eivät yleensä tunne riittävästi Eurooppa-hankkeen peruskysymyksiä eivätkä unionin kehitysnäkymiä.

| — | katsoo, että tietämättömyys on erityisen haitallista nuorten keskuudessa, sillä heidän on määrä elää taloudellista ja sosiaalista tulevaisuuttaan Euroopan unionissa. Unionin tulevaisuuden kannalta on tärkeää, että nuoret oppivat toimimaan unionissa demokraattisesti ja käyttämään kansalaistaitojaan. |
| --- | --- |

—

katsoo, että tietämättömyys on erityisen haitallista nuorten keskuudessa, sillä heidän on määrä elää taloudellista ja sosiaalista tulevaisuuttaan Euroopan unionissa. Unionin tulevaisuuden kannalta on tärkeää, että nuoret oppivat toimimaan unionissa demokraattisesti ja käyttämään kansalaistaitojaan.

| — | katsoo, että alueiden komitealla on tässä yhteydessä oma tehtävänsä siksi, että nuorten yleissivistävä koulutus on tietyissä maissa paikallis- ja aluehallinnon vastuulla, ja siksi, että komitea on lähellä nuoria ja voi näin rohkaista heitä toimimaan kansalaisina. |
| --- | --- |

—

katsoo, että alueiden komitealla on tässä yhteydessä oma tehtävänsä siksi, että nuorten yleissivistävä koulutus on tietyissä maissa paikallis- ja aluehallinnon vastuulla, ja siksi, että komitea on lähellä nuoria ja voi näin rohkaista heitä toimimaan kansalaisina.

| — | katsoo, että on erittäin tärkeää, että nuoret saavat ammatillisia tarpeitaan ja henkilökohtaista kehitystään vastaavaa koulutusta läpi koko elämän. Yhtä lailla on tärkeää, että nuoret oppivat asioita, joiden ansiosta he voivat tuntea kuuluvansa kansalaisina Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

—

katsoo, että on erittäin tärkeää, että nuoret saavat ammatillisia tarpeitaan ja henkilökohtaista kehitystään vastaavaa koulutusta läpi koko elämän. Yhtä lailla on tärkeää, että nuoret oppivat asioita, joiden ansiosta he voivat tuntea kuuluvansa kansalaisina Euroopan unioniin.

| — | katsoo, että Euroopan unionin ei pidä korvata jäsenmaiden opetusviranomaisia, mutta kehottaa unionia arvioimaan käytänteitä ja ehdottamaan tavoitteita ja toimenpiteitä niiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

katsoo, että Euroopan unionin ei pidä korvata jäsenmaiden opetusviranomaisia, mutta kehottaa unionia arvioimaan käytänteitä ja ehdottamaan tavoitteita ja toimenpiteitä niiden saavuttamiseksi.

| — | korostaa virallisen koulujärjestelmän ulkopuolista oppimista. Sitä olisi kehitettävä edelleen täydentämään virallista opetusta Euroopassa, sillä tällainen kouluttautuminen tavallisesti tarkoittaa ensimmäistä vapaaehtoista vastuunottoa, mikä puolestaan on ensimmäinen askel kohti aktiivista kansalaisuutta. |
| --- | --- |

—

korostaa virallisen koulujärjestelmän ulkopuolista oppimista. Sitä olisi kehitettävä edelleen täydentämään virallista opetusta Euroopassa, sillä tällainen kouluttautuminen tavallisesti tarkoittaa ensimmäistä vapaaehtoista vastuunottoa, mikä puolestaan on ensimmäinen askel kohti aktiivista kansalaisuutta.

| Esittelijä | : | Claude du GRANRUT, Picardien aluevaltuutettu (FR, PPE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Claude du GRANRUT, Picardien aluevaltuutettu (FR, PPE)

Poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa, että jäsenmaiden kansalaiset eivät yleensä tunne riittävästi Eurooppa-hankkeen peruskysymyksiä eivätkä unionin kehitysnäkymiä. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että jäsenmaiden kansalaiset eivät yleensä tunne riittävästi Eurooppa-hankkeen peruskysymyksiä eivätkä unionin kehitysnäkymiä.

| 2. | katsoo, että tietämättömyys on vieläkin haitallisempaa nuorten keskuudessa, sillä heidän on määrä rakentaa taloudellista ja sosiaalista tulevaisuuttaan Euroopan unionissa, ja että unionin tulevaisuuden kannalta on tärkeää, että nuoret osaavat toimia aktiivisina unionin kansalaisina. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että tietämättömyys on vieläkin haitallisempaa nuorten keskuudessa, sillä heidän on määrä rakentaa taloudellista ja sosiaalista tulevaisuuttaan Euroopan unionissa, ja että unionin tulevaisuuden kannalta on tärkeää, että nuoret osaavat toimia aktiivisina unionin kansalaisina.

| 3. | ottaa huomioon, että Maastrichtin sopimuksella vuonna 1992 käyttöön otettu ja Amsterdamin sopimuksella vuonna 1997 myöhemmin vahvistettu (8 artiklan 1 kohta) unionin kansalaisuus takaa kaikille kansalaisille oikeuksia ja erityisoikeuksia, joista eräät koskevat unionin nuoria suoraan. Tällaisia ovat oikeus matkustaa, asua, tehdä työtä, opiskella tai käyttää äänioikeutta missä tahansa EU:n jäsenvaltiossa. Unionin kansalaisuus ei korvaa jäsenvaltioiden kansalaisuutta vaan täydentää sitä. |
| --- | --- |

3.

ottaa huomioon, että Maastrichtin sopimuksella vuonna 1992 käyttöön otettu ja Amsterdamin sopimuksella vuonna 1997 myöhemmin vahvistettu (8 artiklan 1 kohta) unionin kansalaisuus takaa kaikille kansalaisille oikeuksia ja erityisoikeuksia, joista eräät koskevat unionin nuoria suoraan. Tällaisia ovat oikeus matkustaa, asua, tehdä työtä, opiskella tai käyttää äänioikeutta missä tahansa EU:n jäsenvaltiossa. Unionin kansalaisuus ei korvaa jäsenvaltioiden kansalaisuutta vaan täydentää sitä.

| 4. | katsoo, että on erittäin tärkeää, että nuoret saavat ammatillisia tarpeitaan ja henkilökohtaista kehitystään vastaavaa koulutusta. Yhtä lailla tärkeää on sisällyttää opetusohjelmiin sellaisia elementtejä, joiden ansiosta nuoret voivat tuntea kuuluvansa kansalaisina Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että on erittäin tärkeää, että nuoret saavat ammatillisia tarpeitaan ja henkilökohtaista kehitystään vastaavaa koulutusta. Yhtä lailla tärkeää on sisällyttää opetusohjelmiin sellaisia elementtejä, joiden ansiosta nuoret voivat tuntea kuuluvansa kansalaisina Euroopan unioniin.

| 5. | pitää äskettäin julkaistussa komission tiedonannossa ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä” (1) aktiivisen unionin kansalaisuuden merkityksen esiin nostamista hyvänä. Erityisen hyvänä komitea pitää tiedonannossa esitettyä konkreettista ehdotusta tarjota opettajille Eurooppa-aiheisia julkaisuja ja Internetistä noudettavaa EU-aiheista materiaalia, ja kannustaa Euroopan komissiota toimittamaan tällaista materiaalia opettajien käyttöön mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

5.

pitää äskettäin julkaistussa komission tiedonannossa ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä” (1) aktiivisen unionin kansalaisuuden merkityksen esiin nostamista hyvänä. Erityisen hyvänä komitea pitää tiedonannossa esitettyä konkreettista ehdotusta tarjota opettajille Eurooppa-aiheisia julkaisuja ja Internetistä noudettavaa EU-aiheista materiaalia, ja kannustaa Euroopan komissiota toimittamaan tällaista materiaalia opettajien käyttöön mahdollisimman pian.

| 6. | katsoo, että unionin kansalaisuuden omaksuminen edellyttää ensinnäkin sitä, että nuoret tuntevat eurooppalaisen identiteetin perusainekset, mikä taas edellyttää Eurooppa-kasvatusta myönteisessä hengessä: yhteisten arvojen ja yhteisen menneisyyden löytämistä, kulttuurien vuorovaikutuksen ymmärtämistä sekä yhtäläisten poliittisten ja sosiaalisten oikeuksien ja velvollisuuksien tiedostamista. Toiseksi kansalaisuuden omaksuminen edellyttää sen ymmärtämistä, että Euroopan unioni koskettaa nuorten arkielämää ja tulevaisuutta. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että unionin kansalaisuuden omaksuminen edellyttää ensinnäkin sitä, että nuoret tuntevat eurooppalaisen identiteetin perusainekset, mikä taas edellyttää Eurooppa-kasvatusta myönteisessä hengessä: yhteisten arvojen ja yhteisen menneisyyden löytämistä, kulttuurien vuorovaikutuksen ymmärtämistä sekä yhtäläisten poliittisten ja sosiaalisten oikeuksien ja velvollisuuksien tiedostamista. Toiseksi kansalaisuuden omaksuminen edellyttää sen ymmärtämistä, että Euroopan unioni koskettaa nuorten arkielämää ja tulevaisuutta.

| 7. | tekee tuoreen Eurobarometri-kyselyn (heinäkuu 2007) tuloksista sen johtopäätöksen, että edellä mainitut Euroopan unionin kansalaisuuden keskeiset seikat sekä sen merkitys ja olemus eurooppalaisen identiteetin perustana on liitettävä koulujen opetussuunnitelmiin ja opetettava kaikille nuorille. Eurobarometri-kysely osoitti, että vaikka tämän päivän eurooppalaisen ”eliitin” on suhteellisen helppo ymmärtää eurooppalaisen identiteetin erilaisia perusaineksia, jäsenvaltioiden keskivertonuorten tilanne on täysin toisenlainen. |
| --- | --- |

7.

tekee tuoreen Eurobarometri-kyselyn (heinäkuu 2007) tuloksista sen johtopäätöksen, että edellä mainitut Euroopan unionin kansalaisuuden keskeiset seikat sekä sen merkitys ja olemus eurooppalaisen identiteetin perustana on liitettävä koulujen opetussuunnitelmiin ja opetettava kaikille nuorille. Eurobarometri-kysely osoitti, että vaikka tämän päivän eurooppalaisen ”eliitin” on suhteellisen helppo ymmärtää eurooppalaisen identiteetin erilaisia perusaineksia, jäsenvaltioiden keskivertonuorten tilanne on täysin toisenlainen.

| 8. | on tyytyväinen Urbact II -ohjelmaan, jonka keskeinen tavoite on helpottaa nuorten integroitumista yhteiskuntaan ja edistää EU:n eri toimielinten tiedotus- ja viestintätoimia. Komitea on niin ikään tyytyväinen Sokrates-ohjelmasta saatuihin myönteisiin tuloksiin ja antaa arvoa sille tehokkaalle työlle, jota opettaja- ja nuorisojärjestöt sekä nuorten parissa työskentelevät järjestöt tekevät pyrkiessään levittämään perustietoa Euroopasta. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen Urbact II -ohjelmaan, jonka keskeinen tavoite on helpottaa nuorten integroitumista yhteiskuntaan ja edistää EU:n eri toimielinten tiedotus- ja viestintätoimia. Komitea on niin ikään tyytyväinen Sokrates-ohjelmasta saatuihin myönteisiin tuloksiin ja antaa arvoa sille tehokkaalle työlle, jota opettaja- ja nuorisojärjestöt sekä nuorten parissa työskentelevät järjestöt tekevät pyrkiessään levittämään perustietoa Euroopasta.

| 9. | suhtautuu myönteisesti hyvien käytänteiden vaihtoon EU:ssa paikallis- ja aluetasolla, jotta lapset ja nuoret saavat mahdollisuuden oppia nykyistä enemmän EU:sta ja sen jäsenvaltioista. Komitea on kuitenkin vakuuttunut, että mikäli halutaan saada aikaan todellisia tuloksia ja saada nuoret aidosti omaksumaan unionin kansalaisuuden, toimet on kohdennettava koko kouluikäisten ikäryhmään. |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti hyvien käytänteiden vaihtoon EU:ssa paikallis- ja aluetasolla, jotta lapset ja nuoret saavat mahdollisuuden oppia nykyistä enemmän EU:sta ja sen jäsenvaltioista. Komitea on kuitenkin vakuuttunut, että mikäli halutaan saada aikaan todellisia tuloksia ja saada nuoret aidosti omaksumaan unionin kansalaisuuden, toimet on kohdennettava koko kouluikäisten ikäryhmään.

| 10. | korostaa tämän tavoitteen saavuttamisessa virallisen koulujärjestelmän ulkopuolista oppimista. Sitä olisi kehitettävä edelleen täydentämään virallista opetusta Euroopassa, sillä tällainen kouluttautuminen tavallisesti tarkoittaa ensimmäistä vapaaehtoista vastuunottoa, mikä puolestaan on ensimmäinen askel kohti aktiivista kansalaisuutta. |
| --- | --- |

10.

korostaa tämän tavoitteen saavuttamisessa virallisen koulujärjestelmän ulkopuolista oppimista. Sitä olisi kehitettävä edelleen täydentämään virallista opetusta Euroopassa, sillä tällainen kouluttautuminen tavallisesti tarkoittaa ensimmäistä vapaaehtoista vastuunottoa, mikä puolestaan on ensimmäinen askel kohti aktiivista kansalaisuutta.

| 11. | kannustaa käyttämään Youthpass-todistusta, jolla tunnustetaan nuorisotoimintaohjelman puitteissa tehty vapaaehtoistyö, sekä Europass-todistusta, jolla edistetään nuorten työntekijöiden liikkuvuutta Euroopassa. |
| --- | --- |

11.

kannustaa käyttämään Youthpass-todistusta, jolla tunnustetaan nuorisotoimintaohjelman puitteissa tehty vapaaehtoistyö, sekä Europass-todistusta, jolla edistetään nuorten työntekijöiden liikkuvuutta Euroopassa.

| 12. | on tietoinen siitä, että kouluopetuksen järjestäminen kuuluu jäsenvaltioiden velvollisuuksiin. Komitea palauttaa kuitenkin mieliin unionin opetusministereiden tekemän päätöksen, jonka mukaan kaikille kouluikäisille on annettava perustiedot Euroopan unionista. |
| --- | --- |

12.

on tietoinen siitä, että kouluopetuksen järjestäminen kuuluu jäsenvaltioiden velvollisuuksiin. Komitea palauttaa kuitenkin mieliin unionin opetusministereiden tekemän päätöksen, jonka mukaan kaikille kouluikäisille on annettava perustiedot Euroopan unionista.

| 13. | katsoo, että Euroopan unionin ei pidä korvata jäsenmaiden opetusviranomaisia, mutta kehottaa unionia arvioimaan käytänteitä, jotka parantavat tietämystä Euroopan unionista. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että Euroopan unionin ei pidä korvata jäsenmaiden opetusviranomaisia, mutta kehottaa unionia arvioimaan käytänteitä, jotka parantavat tietämystä Euroopan unionista.

| 14. | katsoo, että alueiden komitealla on tässä yhteydessä oma tehtävänsä siksi, että nuorten yleissivistävä koulutus on tietyissä maissa paikallis- ja aluehallinnon vastuulla, ja siksi, että komitea on lähellä nuoria ja voi näin rohkaista heitä toimimaan kansalaisina. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että alueiden komitealla on tässä yhteydessä oma tehtävänsä siksi, että nuorten yleissivistävä koulutus on tietyissä maissa paikallis- ja aluehallinnon vastuulla, ja siksi, että komitea on lähellä nuoria ja voi näin rohkaista heitä toimimaan kansalaisina.

| 15. | tukee viestintätoimia, joita komissio toteuttanee tulevan Lissabonin sopimuksen ratifioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

15.

tukee viestintätoimia, joita komissio toteuttanee tulevan Lissabonin sopimuksen ratifioinnin yhteydessä.

| 16. | korostaa, että mahdollisten uusien, aktiivista kansalaisuutta edistävien ainesten lisääminen kouluopetukseen tai opetuksen muuttaminen vaatii huolellista harkintaa ja suunnittelua ja että muutosten vaikutukset ulottuvat useiden vuosien päähän. |
| --- | --- |

16.

korostaa, että mahdollisten uusien, aktiivista kansalaisuutta edistävien ainesten lisääminen kouluopetukseen tai opetuksen muuttaminen vaatii huolellista harkintaa ja suunnittelua ja että muutosten vaikutukset ulottuvat useiden vuosien päähän.

Tavoite saada nuoret omaksumaan aktiivinen kansalaisuus

| 17. | katsoo, että unionin kansalaisuuden omaksuminen edellyttää eurooppalaisen identiteetin monimuotoisuuden tuntemista. Eurooppalaisen identiteetin perustana on Euroopan menneisyyden ja kehityksen, sisäisten vastakkainasetteluiden, arvojen, kulttuurisen monimuotoisuuden ja demokraattisten perinteiden tunteminen sekä uusimpana elementtinä EU:n kansalaisten perusoikeuksien kunnioittaminen. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että unionin kansalaisuuden omaksuminen edellyttää eurooppalaisen identiteetin monimuotoisuuden tuntemista. Eurooppalaisen identiteetin perustana on Euroopan menneisyyden ja kehityksen, sisäisten vastakkainasetteluiden, arvojen, kulttuurisen monimuotoisuuden ja demokraattisten perinteiden tunteminen sekä uusimpana elementtinä EU:n kansalaisten perusoikeuksien kunnioittaminen.

| 18. | katsoo tässä yhteydessä, että taide ja kulttuuri yleisesti sekä virallinen ja epävirallinen kulttuurikasvatus erityisesti vaikuttavat merkittävästi siihen, että Euroopan unionin nuorisosta kehkeytyy aktiivisia kansalaisia. |
| --- | --- |

18.

katsoo tässä yhteydessä, että taide ja kulttuuri yleisesti sekä virallinen ja epävirallinen kulttuurikasvatus erityisesti vaikuttavat merkittävästi siihen, että Euroopan unionin nuorisosta kehkeytyy aktiivisia kansalaisia.

| 19. | on vakuuttunut, että tällaiset tiedot omaksutaan sekä virallisen että epävirallisen oppimisen avulla. |
| --- | --- |

19.

on vakuuttunut, että tällaiset tiedot omaksutaan sekä virallisen että epävirallisen oppimisen avulla.

| 20. | kehottaa Euroopan komissiota saattamaan ajan tasalle Eurydice-verkon kartoituksen kansalaisuuskasvatuksesta Euroopan kouluissa. |
| --- | --- |

20.

kehottaa Euroopan komissiota saattamaan ajan tasalle Eurydice-verkon kartoituksen kansalaisuuskasvatuksesta Euroopan kouluissa.

| 21. | suosittaa, että kaikkiin virallisessa yleissivistävässä koulutuksessa opetettaviin asianmukaisiin oppiaineisiin sisällytetään eurooppalainen ulottuvuus. Tällainen avoin opetusmenetelmä auttaa kansalaisia muodostamaan realistisen kuvan unionin hyödyistä ja herättää heidän kiinnostuksensa kehittää sitä kunnanhimoisesti. |
| --- | --- |

21.

suosittaa, että kaikkiin virallisessa yleissivistävässä koulutuksessa opetettaviin asianmukaisiin oppiaineisiin sisällytetään eurooppalainen ulottuvuus. Tällainen avoin opetusmenetelmä auttaa kansalaisia muodostamaan realistisen kuvan unionin hyödyistä ja herättää heidän kiinnostuksensa kehittää sitä kunnanhimoisesti.

| 22. | painottaa, että useiden kielten opiskelun olisi oltava välttämätöntä, sillä nuoret pitävät monikielisyyttä etuna uralla. Komitea on tyytyväinen komission jäsenen Leonard Orbanin koolle kutsuman, monikielisyyttä tarkastelevan korkean tason asiantuntijaryhmän johtopäätöksiin sekä komission tulevaan monikielisyyttä koskevaan tiedonantoon, jonka pitäisi hyödyttää etenkin nuoria. |
| --- | --- |

22.

painottaa, että useiden kielten opiskelun olisi oltava välttämätöntä, sillä nuoret pitävät monikielisyyttä etuna uralla. Komitea on tyytyväinen komission jäsenen Leonard Orbanin koolle kutsuman, monikielisyyttä tarkastelevan korkean tason asiantuntijaryhmän johtopäätöksiin sekä komission tulevaan monikielisyyttä koskevaan tiedonantoon, jonka pitäisi hyödyttää etenkin nuoria.

| 23. | suosittaa, että EU:n toimielinten olemus ja toimivaltuudet sekä niiden toiminta sisällytetään koulujen opetussuunnitelmaan. Samalla tavoin kuin kaikille nuorille annetaan opetuksessa tietoa heidän oman maansa hallintoelimistä ja poliittisista instituutioista, kaikkien eurooppalaisten nuorten on tunnettava Euroopan unionin vastaavat elimet. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat tuoda esiin omalla tasollaan tehdyt konkreettiset toimet, kuten EU:n rakennerahastojen avulla toteutetut taloudelliset ja solidaariset tukitoimet. |
| --- | --- |

23.

suosittaa, että EU:n toimielinten olemus ja toimivaltuudet sekä niiden toiminta sisällytetään koulujen opetussuunnitelmaan. Samalla tavoin kuin kaikille nuorille annetaan opetuksessa tietoa heidän oman maansa hallintoelimistä ja poliittisista instituutioista, kaikkien eurooppalaisten nuorten on tunnettava Euroopan unionin vastaavat elimet. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat tuoda esiin omalla tasollaan tehdyt konkreettiset toimet, kuten EU:n rakennerahastojen avulla toteutetut taloudelliset ja solidaariset tukitoimet.

| 24. | katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä maahanmuuttajanuoriin ja vähäosaisiin nuoriin, jotta voidaan vastata näiden erityistarpeisiin. Näin tehtävä myös siksi, että mikäli nämä nuoret integroituvat paremmin yhteiskuntaan, he voivat rikastuttaa sitä kulttuurisesti sekä antaa panoksensa yhteisvastuullisuuteen. Vuosi 2008 on nimetty kulttuurienvälisen vuoropuhelun eurooppalaiseksi teemavuodeksi, ja sen tarkoituksena on, että kansalaiset tutustuvat lähemmin muihin Euroopan ja maailman maihin ja oppivat ymmärtämään niitä entistä paremmin. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä maahanmuuttajanuoriin ja vähäosaisiin nuoriin, jotta voidaan vastata näiden erityistarpeisiin. Näin tehtävä myös siksi, että mikäli nämä nuoret integroituvat paremmin yhteiskuntaan, he voivat rikastuttaa sitä kulttuurisesti sekä antaa panoksensa yhteisvastuullisuuteen. Vuosi 2008 on nimetty kulttuurienvälisen vuoropuhelun eurooppalaiseksi teemavuodeksi, ja sen tarkoituksena on, että kansalaiset tutustuvat lähemmin muihin Euroopan ja maailman maihin ja oppivat ymmärtämään niitä entistä paremmin.

| 25. | on tietoinen siitä, että opetuksessa kieliin ja Eurooppa-asioihin keskittymistä ei voida toteuttaa ilman opetuksen poliittisten, hallinnollisten ja taloudellisten vastuutahojen sekä itse opetushenkilökunnan tukea: on tärkeää, että opettajat saavat tarvittaessa asianmukaista jatkokoulutusta. |
| --- | --- |

25.

on tietoinen siitä, että opetuksessa kieliin ja Eurooppa-asioihin keskittymistä ei voida toteuttaa ilman opetuksen poliittisten, hallinnollisten ja taloudellisten vastuutahojen sekä itse opetushenkilökunnan tukea: on tärkeää, että opettajat saavat tarvittaessa asianmukaista jatkokoulutusta.

| 26. | panee mielenkiinnolla merkille julkista koulutusjärjestelmää täydentävien kansansivistysjärjestöjen jo tekemät aloitteet. |
| --- | --- |

26.

panee mielenkiinnolla merkille julkista koulutusjärjestelmää täydentävien kansansivistysjärjestöjen jo tekemät aloitteet.

| 27. | ehdottaa, että EU:ta ja Eurooppaa käsittelevässä kieltenopetuksessa hyödynnettäisiin perinpohjaisesti uutta tieto- ja viestintätekniikkaa sekä etenkin Internetiä, joka saa nuoret osallistumaan koulutukseensa entistä tehokkaammin. Sen avulla saavutetaan kohderyhmät, joilla ei ole mahdollisuutta hyödyntää tavanomaista kouluopetusta. |
| --- | --- |

27.

ehdottaa, että EU:ta ja Eurooppaa käsittelevässä kieltenopetuksessa hyödynnettäisiin perinpohjaisesti uutta tieto- ja viestintätekniikkaa sekä etenkin Internetiä, joka saa nuoret osallistumaan koulutukseensa entistä tehokkaammin. Sen avulla saavutetaan kohderyhmät, joilla ei ole mahdollisuutta hyödyntää tavanomaista kouluopetusta.

| 28. | tukee ehdotusta keskittyä kehittämään nuorten mahdollisuuksia epäviralliseen oppimiseen ja rohkaisemaan niiden käyttöä, sillä epävirallinen oppiminen on unionin dynaamisen kansalaisuuden kehittämisessä vähintään yhtä tärkeää kuin virallinen oppiminen. |
| --- | --- |

28.

tukee ehdotusta keskittyä kehittämään nuorten mahdollisuuksia epäviralliseen oppimiseen ja rohkaisemaan niiden käyttöä, sillä epävirallinen oppiminen on unionin dynaamisen kansalaisuuden kehittämisessä vähintään yhtä tärkeää kuin virallinen oppiminen.

| 29. | katsoo epävirallisen oppimisen olevan oleellista, sillä se valmistaa nuoria aktiivisen kansalaisuuteen. Vapaaehtoistyö erilaisissa yhdistyksissä, avoimuus muita kohtaan, yhteisen hyvän ymmärtäminen, kiinnostus yhteisten asioiden hoitamiseen ja paikallispolitiikkaan osallistuminen saavat aikaan sen, että kansalaiset ottavat unionin poliittisen tulevaisuuden käsiinsä. |
| --- | --- |

29.

katsoo epävirallisen oppimisen olevan oleellista, sillä se valmistaa nuoria aktiivisen kansalaisuuteen. Vapaaehtoistyö erilaisissa yhdistyksissä, avoimuus muita kohtaan, yhteisen hyvän ymmärtäminen, kiinnostus yhteisten asioiden hoitamiseen ja paikallispolitiikkaan osallistuminen saavat aikaan sen, että kansalaiset ottavat unionin poliittisen tulevaisuuden käsiinsä.

| 30. | Koska epävirallinen oppiminen perustuu nuorten vapaaehtoiseen osallistumiseen ja koska se liittyy nuorten tarpeisiin ja toiveisiin, nuoret voivat sen ansiosta hankkia uusia, koulussa omaksuttuja tietoja täydentäviä taitoja sekä erityisosaamista. Sen toimintamuodot soveltuvat erityisen hyvin muita heikommassa asemassa oleville nuorille. Lisäksi se auttaa nuoria ymmärtämään, että on tärkeää kyetä sopeutumaan Euroopan unionin taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen. |
| --- | --- |

30.

Koska epävirallinen oppiminen perustuu nuorten vapaaehtoiseen osallistumiseen ja koska se liittyy nuorten tarpeisiin ja toiveisiin, nuoret voivat sen ansiosta hankkia uusia, koulussa omaksuttuja tietoja täydentäviä taitoja sekä erityisosaamista. Sen toimintamuodot soveltuvat erityisen hyvin muita heikommassa asemassa oleville nuorille. Lisäksi se auttaa nuoria ymmärtämään, että on tärkeää kyetä sopeutumaan Euroopan unionin taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen.

| 31. | katsoo, että vanhemmilla ja heidän omilla EU-tiedoillaan on keskeinen rooli aktiivista kansalaisuutta koskevassa keskustelussa. Yleisesti vanhempien tietotasoa tulee parantaa kaikin keinoin, sillä EU:n kehittyessä sitä koskevat tiedot vaativat jatkuvaa täydentämistä ja ajantasaistamista. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että vanhemmilla ja heidän omilla EU-tiedoillaan on keskeinen rooli aktiivista kansalaisuutta koskevassa keskustelussa. Yleisesti vanhempien tietotasoa tulee parantaa kaikin keinoin, sillä EU:n kehittyessä sitä koskevat tiedot vaativat jatkuvaa täydentämistä ja ajantasaistamista.

| 32. | kehottaa paikallis- ja alueyhteisöjä osallistumaan Eurooppa-kasvatuksen järjestämiseen tai tukemaan sitä esimerkiksi järjestämällä oppilaitosten ystävyystoimintaa, tukemalla materiaalisesti nuorisojärjestöjen tai nuorten parissa työskentelevien järjestöjen aloitteita, ottamalla vastaan koululaisryhmiä eri jäsenvaltioista, tarjoamaan vapaaseen käyttöön vapaa-aikaan ja urheiluun liittyvät perusrakenteensa sekä esittelemään omat instituutionsa painottamalla samalla Euroopan unionin toimielinten kanssa jaettua toimivaltaa. |
| --- | --- |

32.

kehottaa paikallis- ja alueyhteisöjä osallistumaan Eurooppa-kasvatuksen järjestämiseen tai tukemaan sitä esimerkiksi järjestämällä oppilaitosten ystävyystoimintaa, tukemalla materiaalisesti nuorisojärjestöjen tai nuorten parissa työskentelevien järjestöjen aloitteita, ottamalla vastaan koululaisryhmiä eri jäsenvaltioista, tarjoamaan vapaaseen käyttöön vapaa-aikaan ja urheiluun liittyvät perusrakenteensa sekä esittelemään omat instituutionsa painottamalla samalla Euroopan unionin toimielinten kanssa jaettua toimivaltaa.

| 33. | painottaa, että on viritettävä keskustelua siitä, mitä haasteita aktiivisen kansalaisuuden omaksumiseen liittyy ja mitkä ovat ne keinot, jolla se voidaan saavuttaa, eli kuinka nuoret voivat globalisoituvassa maailmassa osallistua tehokkaasti unionin talouteen ja kuinka nuoret saadaan ottamaan vastuu unionin poliittisesta kehittämisestä. |
| --- | --- |

33.

painottaa, että on viritettävä keskustelua siitä, mitä haasteita aktiivisen kansalaisuuden omaksumiseen liittyy ja mitkä ovat ne keinot, jolla se voidaan saavuttaa, eli kuinka nuoret voivat globalisoituvassa maailmassa osallistua tehokkaasti unionin talouteen ja kuinka nuoret saadaan ottamaan vastuu unionin poliittisesta kehittämisestä.

Toimet

| 34. | perustaa suosituksensa toisaalta unionin opetusministereiden päätökseen, jonka mukaan Euroopan nuorille on annettava sellaiset keskeiset tiedot, joiden avulla he tuntevat Euroopan unionin kunnolla, ja toisaalta parlamentin ja neuvoston hyväksymään komission tuoreeseen ohjelmaan ”Kansalaisten Eurooppa” sekä Christopher Beazleyn laatimassa mietinnössä eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttämisestä opetussuunnitelmiin esitettyihin ehdotuksiin. |
| --- | --- |

34.

perustaa suosituksensa toisaalta unionin opetusministereiden päätökseen, jonka mukaan Euroopan nuorille on annettava sellaiset keskeiset tiedot, joiden avulla he tuntevat Euroopan unionin kunnolla, ja toisaalta parlamentin ja neuvoston hyväksymään komission tuoreeseen ohjelmaan ”Kansalaisten Eurooppa” sekä Christopher Beazleyn laatimassa mietinnössä eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttämisestä opetussuunnitelmiin esitettyihin ehdotuksiin.

| 35. | katsoo, että eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttäminen kouluopetukseen on välttämätön edellytys sille, että kaikkien jäsenvaltioiden nuoret omaksuvat aidosti ja pysyvästi aktiivisen kansalaisuuden. Eurooppalaiseen ulottuvuuden ottaminen mukaan koostuu kahdesta osasta: se tarkoittaa eurooppalaisen näkökulman sisällyttämistä kaikkiin asianmukaisiin oppiaineisiin, toisin sanoen niiden yhteyden osoittamista Eurooppaan nähden, sekä opetusta Euroopan unionin yhdentymiskehityksestä, unionin perustasta, arvoista, toimielimistä ja niiden toiminnasta sekä vaikutuksesta nuorten päivittäiseen elämään, unionin kehittymisestä ja sen suhteista muuhun maailmaan. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttäminen kouluopetukseen on välttämätön edellytys sille, että kaikkien jäsenvaltioiden nuoret omaksuvat aidosti ja pysyvästi aktiivisen kansalaisuuden. Eurooppalaiseen ulottuvuuden ottaminen mukaan koostuu kahdesta osasta: se tarkoittaa eurooppalaisen näkökulman sisällyttämistä kaikkiin asianmukaisiin oppiaineisiin, toisin sanoen niiden yhteyden osoittamista Eurooppaan nähden, sekä opetusta Euroopan unionin yhdentymiskehityksestä, unionin perustasta, arvoista, toimielimistä ja niiden toiminnasta sekä vaikutuksesta nuorten päivittäiseen elämään, unionin kehittymisestä ja sen suhteista muuhun maailmaan.

| 36. | tukee monikielisyyttä tarkastelevan korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksia siitä, että nuoria eurooppalaisia on kannustettava opiskelemaan äidinkielensä lisäksi kahta vierasta kieltä. Monikielisyys avaa paitsi ovia toisiin kulttuureihin myös uusia näkymiä kaupankäynnissä, työhön liittyvässä tietojen vaihdossa sekä tutkija- ja innovointiyhteisössä. |
| --- | --- |

36.

tukee monikielisyyttä tarkastelevan korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksia siitä, että nuoria eurooppalaisia on kannustettava opiskelemaan äidinkielensä lisäksi kahta vierasta kieltä. Monikielisyys avaa paitsi ovia toisiin kulttuureihin myös uusia näkymiä kaupankäynnissä, työhön liittyvässä tietojen vaihdossa sekä tutkija- ja innovointiyhteisössä.

| 37. | olisi toivottavaa, että sekä nuorten että opettajien liikkuvuutta rohkaistaisiin ja että liikkuvuus tunnustettaisiin koulu- ja työuralla. |
| --- | --- |

37.

olisi toivottavaa, että sekä nuorten että opettajien liikkuvuutta rohkaistaisiin ja että liikkuvuus tunnustettaisiin koulu- ja työuralla.

| 38. | suosittaa asianmukaisten toimien hyväksymistä yhteistyössä opetushenkilöstön kanssa, jotta kouluihin voidaan luoda vakaa oppimisympäristö, joka perustuu vastavuoroiseen kunnioitukseen ja yhteistyöhön. Tavoitteena on väkivallan ja nuorten keskinäisen suvaitsemattomuuden torjuminen ja ehkäiseminen. |
| --- | --- |

38.

suosittaa asianmukaisten toimien hyväksymistä yhteistyössä opetushenkilöstön kanssa, jotta kouluihin voidaan luoda vakaa oppimisympäristö, joka perustuu vastavuoroiseen kunnioitukseen ja yhteistyöhön. Tavoitteena on väkivallan ja nuorten keskinäisen suvaitsemattomuuden torjuminen ja ehkäiseminen.

| 39. | kehottaa kehittämään kouluikäisille nuorille suunnattavaa julkista koulutusjärjestelmää täydentävien kansansivistysjärjestöjen toimintaa sekä epävirallista oppimista muun muassa ystävyystoiminnalla, koulujen välisillä vaihto-ohjelmilla, urheilukilpailuilla sekä koulujen lomien aikaan järjestettävillä kieliharjoitteluilla tai urheiluleireillä. |
| --- | --- |

39.

kehottaa kehittämään kouluikäisille nuorille suunnattavaa julkista koulutusjärjestelmää täydentävien kansansivistysjärjestöjen toimintaa sekä epävirallista oppimista muun muassa ystävyystoiminnalla, koulujen välisillä vaihto-ohjelmilla, urheilukilpailuilla sekä koulujen lomien aikaan järjestettävillä kieliharjoitteluilla tai urheiluleireillä.

| 40. | kannustaa kehittämään sellaisia aloitteita kuin ”nuorisolähettilään” nimeäminen; tässä Euroopan alueiden liiton aloitteessa nuorisolähettiläs nimetään nuorison kesäkursseilla. Nuorille tulisi antaa vastuuta tiedon jakamisesta toisille nuorille eri aiheista, myös aktiivisesta kansalaisuudesta. Kansalaisuuden käsitteen tutkimista monikulttuurisessa Euroopassa tulisi painottaa nykyistä enemmän, samoin sellaisten kysymysten käsittelyä kuin moniuskoiset yhteiskunnat, monikulttuurisuus kouluissa ja työpaikalla sekä kulttuurin tarjoamat ratkaisut nuorisoa koskettaviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

40.

kannustaa kehittämään sellaisia aloitteita kuin ”nuorisolähettilään” nimeäminen; tässä Euroopan alueiden liiton aloitteessa nuorisolähettiläs nimetään nuorison kesäkursseilla. Nuorille tulisi antaa vastuuta tiedon jakamisesta toisille nuorille eri aiheista, myös aktiivisesta kansalaisuudesta. Kansalaisuuden käsitteen tutkimista monikulttuurisessa Euroopassa tulisi painottaa nykyistä enemmän, samoin sellaisten kysymysten käsittelyä kuin moniuskoiset yhteiskunnat, monikulttuurisuus kouluissa ja työpaikalla sekä kulttuurin tarjoamat ratkaisut nuorisoa koskettaviin kysymyksiin.

| 41. | kehottaa alue- ja paikallisyhteisöjä tukemaan materiaalisesti näitä nuorten hyväksi tehtyjä aloitteita sekä täydentämään niitä erityistoimilla, esimerkiksi luomalla nuorten kunnan- tai aluevaltuustojen tapaisia EU:n toimielimiä simuloivia tilanteita, jotta nuoret tiedostaisivat EU:hun liittyvän poliittisen vastuunsa. |
| --- | --- |

41.

kehottaa alue- ja paikallisyhteisöjä tukemaan materiaalisesti näitä nuorten hyväksi tehtyjä aloitteita sekä täydentämään niitä erityistoimilla, esimerkiksi luomalla nuorten kunnan- tai aluevaltuustojen tapaisia EU:n toimielimiä simuloivia tilanteita, jotta nuoret tiedostaisivat EU:hun liittyvän poliittisen vastuunsa.

| 42. | ehdottaa, että ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelmassa ehdotettuihin toimiin sisällytetään nuorilta saatuja tai nuorille suunnattuja ehdotuksia. Tällaisia voivat olla vaikkapa kansalaishankkeet, erilaiset kansalaisyhteiskunnasta lähtöisin olevat ohjelmat, sellaisten tapahtumien järjestäminen, joilla on suuri huomioarvo, tai toimet, joilla tähdätään eurooppalaisen muistiperinnön säilyttämiseen. |
| --- | --- |

42.

ehdottaa, että ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelmassa ehdotettuihin toimiin sisällytetään nuorilta saatuja tai nuorille suunnattuja ehdotuksia. Tällaisia voivat olla vaikkapa kansalaishankkeet, erilaiset kansalaisyhteiskunnasta lähtöisin olevat ohjelmat, sellaisten tapahtumien järjestäminen, joilla on suuri huomioarvo, tai toimet, joilla tähdätään eurooppalaisen muistiperinnön säilyttämiseen.

| 43. | kehottaa arvioimaan nuorisojärjestöjen ja nuorison hyväksi toimivien järjestöjen toimien vaikutuksia, jotta järjestöjen parhaat käytännöt saadaan hyödyttämään myös muita ja jotta niitä voidaan edelleen kehittää ja hyödyntää unionin toimintaohjelmissa. Aktiivista kansalaisuutta voidaan edistää nuorten parissa tehokkaimmin toteuttamalla sitä käytännössä, eli tarjoamalla heille tilaisuuksia, joissa he tuntevat, että heidän näkemyksiään arvostetaan ja että ne vaikuttavat välittömästi heidän omaan elämäänsä. Tällaista toimintaa voidaan käytännössä kokeilla koulujen oppilaskunnissa ja hieman laajemmin paikallisissa lasten ja nuorten valtuustoissa, joiden vaikutukset tuntuvat erityisesti pienissä paikallisyhteisöissä. |
| --- | --- |

43.

kehottaa arvioimaan nuorisojärjestöjen ja nuorison hyväksi toimivien järjestöjen toimien vaikutuksia, jotta järjestöjen parhaat käytännöt saadaan hyödyttämään myös muita ja jotta niitä voidaan edelleen kehittää ja hyödyntää unionin toimintaohjelmissa. Aktiivista kansalaisuutta voidaan edistää nuorten parissa tehokkaimmin toteuttamalla sitä käytännössä, eli tarjoamalla heille tilaisuuksia, joissa he tuntevat, että heidän näkemyksiään arvostetaan ja että ne vaikuttavat välittömästi heidän omaan elämäänsä. Tällaista toimintaa voidaan käytännössä kokeilla koulujen oppilaskunnissa ja hieman laajemmin paikallisissa lasten ja nuorten valtuustoissa, joiden vaikutukset tuntuvat erityisesti pienissä paikallisyhteisöissä.

| 44. | epävirallisen oppimisen merkitys olisi tunnustettava virallisesti, sillä se edistää nuorten sosiaalista osallisuutta, heidän sopeutumistaan työmarkkinoiden kehitykseen, heidän osallistumistaan yhteiskunnallisiin asioihin ja viime kädessä sitä, että nuoret omaksuvat aktiivisen kansalaisuuden ja ovat siinä motivoituneita. |
| --- | --- |

44.

epävirallisen oppimisen merkitys olisi tunnustettava virallisesti, sillä se edistää nuorten sosiaalista osallisuutta, heidän sopeutumistaan työmarkkinoiden kehitykseen, heidän osallistumistaan yhteiskunnallisiin asioihin ja viime kädessä sitä, että nuoret omaksuvat aktiivisen kansalaisuuden ja ovat siinä motivoituneita.

| 45. | painottaa, että Eurooppa-opetuksen on oltava kunnianhimoista, koska se on Euroopan unionin ja sen kansalaisten tulevaisuuden kannalta olennaista. Tällä tavoin annetaan pontta välttämättömälle perinteisten koulutuskäsitteiden uudistamiselle jäsenmaiden nuorten sopeuttamiseksi ammatilliseen tulevaisuuteensa sekä yhteiskunnalliseen ja poliittiseen sitoutumiseen globaalin talouden hallitsemassa maailmassa. Eurooppa-kasvatus asettaa epävirallisen oppimisen avulla täydennetyn virallisen oppimisen päämääräksi sellaisten kansalaisten kasvattamisen, jotka osallistuvat unionin demokraattiseen rakentamiseen. |
| --- | --- |

45.

painottaa, että Eurooppa-opetuksen on oltava kunnianhimoista, koska se on Euroopan unionin ja sen kansalaisten tulevaisuuden kannalta olennaista. Tällä tavoin annetaan pontta välttämättömälle perinteisten koulutuskäsitteiden uudistamiselle jäsenmaiden nuorten sopeuttamiseksi ammatilliseen tulevaisuuteensa sekä yhteiskunnalliseen ja poliittiseen sitoutumiseen globaalin talouden hallitsemassa maailmassa. Eurooppa-kasvatus asettaa epävirallisen oppimisen avulla täydennetyn virallisen oppimisen päämääräksi sellaisten kansalaisten kasvattamisen, jotka osallistuvat unionin demokraattiseen rakentamiseen.

| 46. | painottaa voimakkaasti, että EU:ssa laajamittaisen virallisen ja epävirallisen kulttuurikasvatuksen levittämiseksi on välttämätöntä hyödyntää aktiivisesti EU:n ja jäsenvaltioiden eri ohjelmia sekä lukuisia kansalaisjärjestöjen hankkeita ja kehittää niitä edelleen. |
| --- | --- |

46.

painottaa voimakkaasti, että EU:ssa laajamittaisen virallisen ja epävirallisen kulttuurikasvatuksen levittämiseksi on välttämätöntä hyödyntää aktiivisesti EU:n ja jäsenvaltioiden eri ohjelmia sekä lukuisia kansalaisjärjestöjen hankkeita ja kehittää niitä edelleen.

Bryssel 7. helmikuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  KOM(2007) 568 lopullinen.

1

---

| 25.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/25

---

Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta ”Yhteisen maatalouspolitiikan ’Terveystarkastus’”

(2008/C 105/06)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pyrkii pitämään huolta siitä, ettei yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) välttämätön tarkistus johda kyseisen politiikan asteittaiseen purkamiseen ja uudelleenkansallistamiseen, vaan että se mahdollistaa kestävän maatalouden ja Euroopan elintarvikeriippumattomuuden ylläpitämisen. |
| --- | --- |

—

pyrkii pitämään huolta siitä, ettei yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) välttämätön tarkistus johda kyseisen politiikan asteittaiseen purkamiseen ja uudelleenkansallistamiseen, vaan että se mahdollistaa kestävän maatalouden ja Euroopan elintarvikeriippumattomuuden ylläpitämisen.

| — | uskoo, että yhteinen maatalouspolitiikka edistää merkittävästi alueellista yhteenkuuluvuutta ja katsoo, että terveystarkastuksen tuloksena tehtävissä ehdotuksissa YMP:n muuttamiseksi on otettava riittävällä tavalla huomioon Euroopan unionin alueiden erityispiirteet ja unionissa käytettävät erilaiset tuotantojärjestelmät. |
| --- | --- |

—

uskoo, että yhteinen maatalouspolitiikka edistää merkittävästi alueellista yhteenkuuluvuutta ja katsoo, että terveystarkastuksen tuloksena tehtävissä ehdotuksissa YMP:n muuttamiseksi on otettava riittävällä tavalla huomioon Euroopan unionin alueiden erityispiirteet ja unionissa käytettävät erilaiset tuotantojärjestelmät.

| — | katsoo, että YMP:n tarkistetun toisen pilarin tulee johtaa sellaiseen maaseudun kehittämiseen, jolla luodaan uudet olosuhteet maatalouden harjoittamiselle ja joka on myös entistä kokonaisvaltaisempaa ja kattaa unionin kaikki maaseutualueet. |
| --- | --- |

—

katsoo, että YMP:n tarkistetun toisen pilarin tulee johtaa sellaiseen maaseudun kehittämiseen, jolla luodaan uudet olosuhteet maatalouden harjoittamiselle ja joka on myös entistä kokonaisvaltaisempaa ja kattaa unionin kaikki maaseutualueet.

| — | katsoo, että maaseudun kehittämistoimiin on tärkeää varata riittävät määrärahat, mutta tässä yhteydessä on otettava huomioon toissijaisuusperiaate ja toisaalta myös mukauttamisen yhteisöllinen luonne. Komitea katsoo, että paikallisesti ja alueellisesti toisistaan poikkeavien tarpeiden vuoksi mukauttamisen hallintaa koskevat päätökset on parasta tehdä sopivimmalla hajautetulla hallintotasolla. Jäsenvaltioilla ja alueilla tulisi olla mahdollisuus suunnata varoja toiseen pilariin kuuluviin toimiin todellisten tarpeiden perusteella. |
| --- | --- |

—

katsoo, että maaseudun kehittämistoimiin on tärkeää varata riittävät määrärahat, mutta tässä yhteydessä on otettava huomioon toissijaisuusperiaate ja toisaalta myös mukauttamisen yhteisöllinen luonne. Komitea katsoo, että paikallisesti ja alueellisesti toisistaan poikkeavien tarpeiden vuoksi mukauttamisen hallintaa koskevat päätökset on parasta tehdä sopivimmalla hajautetulla hallintotasolla. Jäsenvaltioilla ja alueilla tulisi olla mahdollisuus suunnata varoja toiseen pilariin kuuluviin toimiin todellisten tarpeiden perusteella.

| — | pitää kuitenkin huolestuttavana ja ongelmallisena sitä, että ”maaseudun kehityksen” käsitettä käytetään sateenvarjona, jonka alle kootaan alati kasvava joukko kysymyksiä. Komitean mielestä on kyseenalaista, ovatko maaseudun kehittämisohjelmat paras keino monien näiden ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

—

pitää kuitenkin huolestuttavana ja ongelmallisena sitä, että ”maaseudun kehityksen” käsitettä käytetään sateenvarjona, jonka alle kootaan alati kasvava joukko kysymyksiä. Komitean mielestä on kyseenalaista, ovatko maaseudun kehittämisohjelmat paras keino monien näiden ongelmien ratkaisemiseksi.

| — | korostaa, että myös alueilla, joilla viljely- ja karjankasvatusolosuhteet ovat vaikeita, on voitava säilyttää tietynasteinen elintarvikeomavaraisuus. Komitea painottaa lisäksi suoraa yhteyttä paikallisesti tuotettujen korkealaatuisten elintarvikkeiden ja alueellisen identiteetin välillä. YMP:n on turvattava tämä yhteys. |
| --- | --- |

—

korostaa, että myös alueilla, joilla viljely- ja karjankasvatusolosuhteet ovat vaikeita, on voitava säilyttää tietynasteinen elintarvikeomavaraisuus. Komitea painottaa lisäksi suoraa yhteyttä paikallisesti tuotettujen korkealaatuisten elintarvikkeiden ja alueellisen identiteetin välillä. YMP:n on turvattava tämä yhteys.

| — | katsoo ”pehmeän laskun” olevan tarpeen, jotta voidaan helpottaa kiintiöjärjestelmän lakkauttamista maaliskuussa 2015. Komitea tukee sitä, että maitokiintiöjärjestelmä lakkautetaan vaiheittain vuoteen 2015 mennessä lisäämällä asteittain kiintiöitä ja vähentämällä lisämaksua. Kiintiöiden lisäämisastetta ja aikataulua tai lisämaksun vähentämistä koskevien päätösten tulisi perustua jatkuvaan markkinanäkymien analyysiin, joka komission on määrä käynnistää joulukuussa 2007. Suojamekanismit olisi syytä säilyttää, jos markkinahinnat laskevat kohtuuttomasti. Osana tätä prosessia tarvitaan erityisjärjestelyitä, jotta maitotalous voidaan säilyttää ongelmallisilla alueilla. |
| --- | --- |

—

katsoo ”pehmeän laskun” olevan tarpeen, jotta voidaan helpottaa kiintiöjärjestelmän lakkauttamista maaliskuussa 2015. Komitea tukee sitä, että maitokiintiöjärjestelmä lakkautetaan vaiheittain vuoteen 2015 mennessä lisäämällä asteittain kiintiöitä ja vähentämällä lisämaksua. Kiintiöiden lisäämisastetta ja aikataulua tai lisämaksun vähentämistä koskevien päätösten tulisi perustua jatkuvaan markkinanäkymien analyysiin, joka komission on määrä käynnistää joulukuussa 2007. Suojamekanismit olisi syytä säilyttää, jos markkinahinnat laskevat kohtuuttomasti. Osana tätä prosessia tarvitaan erityisjärjestelyitä, jotta maitotalous voidaan säilyttää ongelmallisilla alueilla.

| Esittelijä | : | Seamus MURRAY, Meathin kreivikunnanvaltuutettu ja Mid Eastin aluevaltuutettu (IE, UEN-AE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Seamus MURRAY, Meathin kreivikunnanvaltuutettu ja Mid Eastin aluevaltuutettu (IE, UEN-AE)

Poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | katsoo, että yhteisellä maatalouspolitiikalla (YMP) on edelleen pyrittävä saavuttamaan sille asetetut tavoitteet, jotka ovat laadukkaiden elintarvikkeiden tarjoaminen EU:n kansalaisille kohtuulliseen hintaan, hyvän elintason turvaaminen maataloustuottajille, maaseutuperinteiden säilyttäminen sekä maaseutuympäristön suojeleminen; komitea katsoo myös YMP:n kehittyneen vastatakseen haasteisiin ja muuttuviin tarpeisiin. Lisäksi tavoitteena on oltava sellaisten oikeudenmukaisten kilpailuehtojen luominen, jotka mahdollistavat sen, että Euroopan maatalous voi olla edelleenkin mukana maailmankaupassa, unohtamatta yhteisön etuuskohtelua. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että yhteisellä maatalouspolitiikalla (YMP) on edelleen pyrittävä saavuttamaan sille asetetut tavoitteet, jotka ovat laadukkaiden elintarvikkeiden tarjoaminen EU:n kansalaisille kohtuulliseen hintaan, hyvän elintason turvaaminen maataloustuottajille, maaseutuperinteiden säilyttäminen sekä maaseutuympäristön suojeleminen; komitea katsoo myös YMP:n kehittyneen vastatakseen haasteisiin ja muuttuviin tarpeisiin. Lisäksi tavoitteena on oltava sellaisten oikeudenmukaisten kilpailuehtojen luominen, jotka mahdollistavat sen, että Euroopan maatalous voi olla edelleenkin mukana maailmankaupassa, unohtamatta yhteisön etuuskohtelua.

| 2. | toteaa, että YMP osallistuu Lissabonin ja Göteborgin tavoitteisiin, joilla pyritään varmistamaan unionin entistä parempi kilpailukyky. Tässä yhteydessä komitea muistuttaa, että YMP:n tulee olla edelleenkin perustana julkiselle toiminnalle tämän sekä unionin sisällä että sen ulkopuolella keskeisen eurooppalaisen alan puolustamiseksi taloudelliselta ja sosiaaliselta kannalta sekä ympäristöä ajatellen. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että YMP osallistuu Lissabonin ja Göteborgin tavoitteisiin, joilla pyritään varmistamaan unionin entistä parempi kilpailukyky. Tässä yhteydessä komitea muistuttaa, että YMP:n tulee olla edelleenkin perustana julkiselle toiminnalle tämän sekä unionin sisällä että sen ulkopuolella keskeisen eurooppalaisen alan puolustamiseksi taloudelliselta ja sosiaaliselta kannalta sekä ympäristöä ajatellen.

| 3. | uskoo, että yhteinen maatalouspolitiikka edistää merkittävästi alueellista yhteenkuuluvuutta ja katsoo, että terveystarkastuksen tuloksena tehtävissä ehdotuksissa YMP:n muuttamiseksi on otettava riittävällä tavalla huomioon Euroopan unionin alueiden erityispiirteet ja unionissa käytettävät erilaiset tuotantojärjestelmät. |
| --- | --- |

3.

uskoo, että yhteinen maatalouspolitiikka edistää merkittävästi alueellista yhteenkuuluvuutta ja katsoo, että terveystarkastuksen tuloksena tehtävissä ehdotuksissa YMP:n muuttamiseksi on otettava riittävällä tavalla huomioon Euroopan unionin alueiden erityispiirteet ja unionissa käytettävät erilaiset tuotantojärjestelmät.

| 4. | katsoo, että YMP:n tarkistetun toisen pilarin tulee johtaa sellaiseen maaseudun kehittämiseen, jolla luodaan uudet olosuhteet maatalouden harjoittamiselle ja joka on myös entistä kokonaisvaltaisempaa kattaen unionin kaikki maaseutualueet, erityisesti herkimmät alueet, kuten luonnonhaitoista kärsivät alueet, vuoristoalueet, saaristot ja syrjäisimmät alueet. Nämä alueet tulisi liittää osaksi unionin suuria maantieteellisiä kokonaisuuksia, kuten pohjoiset alueet ja Välimeren alueet. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että YMP:n tarkistetun toisen pilarin tulee johtaa sellaiseen maaseudun kehittämiseen, jolla luodaan uudet olosuhteet maatalouden harjoittamiselle ja joka on myös entistä kokonaisvaltaisempaa kattaen unionin kaikki maaseutualueet, erityisesti herkimmät alueet, kuten luonnonhaitoista kärsivät alueet, vuoristoalueet, saaristot ja syrjäisimmät alueet. Nämä alueet tulisi liittää osaksi unionin suuria maantieteellisiä kokonaisuuksia, kuten pohjoiset alueet ja Välimeren alueet.

| 5. | pitää maanviljelyä ja maataloustuotantoa monien maaseutuyhteisöjen kantavana voimana ja katsoo, että koska EU:n tuotantomalli on erilainen verrattuna muihin merkittäviin elintarvikkeita tuottaviin ja vieviin maihin, tulotukijärjestelmät on suunnattava pääasiassa maataloutta elinkeinonaan harjoittavien tilojen ja viljelijäperheiden tilojen kannattavuuden ylläpitämiseen, sillä juuri ne huolehtivat ensisijaisesti EU:n monitoimisen maatalousmallin säilymisestä. |
| --- | --- |

5.

pitää maanviljelyä ja maataloustuotantoa monien maaseutuyhteisöjen kantavana voimana ja katsoo, että koska EU:n tuotantomalli on erilainen verrattuna muihin merkittäviin elintarvikkeita tuottaviin ja vieviin maihin, tulotukijärjestelmät on suunnattava pääasiassa maataloutta elinkeinonaan harjoittavien tilojen ja viljelijäperheiden tilojen kannattavuuden ylläpitämiseen, sillä juuri ne huolehtivat ensisijaisesti EU:n monitoimisen maatalousmallin säilymisestä.

| 6. | pyrkii pitämään huolta siitä, ettei YMP:n välttämätön tarkistus johda kyseisen politiikan asteittaiseen purkamiseen ja uudelleenkansallistamiseen, vaan että se mahdollistaa kestävän maatalouden ja Euroopan elintarvikeriippumattomuuden ylläpitämisen elintarvikkeiden turvallisuutta ja terveyttä koskevien normien mukaisesti. Komitea muistuttaa, että tämä yhteinen politiikka on merkittävä asia unionin kaikkien alueiden ja kansalaisten kannalta. |
| --- | --- |

6.

pyrkii pitämään huolta siitä, ettei YMP:n välttämätön tarkistus johda kyseisen politiikan asteittaiseen purkamiseen ja uudelleenkansallistamiseen, vaan että se mahdollistaa kestävän maatalouden ja Euroopan elintarvikeriippumattomuuden ylläpitämisen elintarvikkeiden turvallisuutta ja terveyttä koskevien normien mukaisesti. Komitea muistuttaa, että tämä yhteinen politiikka on merkittävä asia unionin kaikkien alueiden ja kansalaisten kannalta.

| 7. | pitää tervetulleena mahdollisuutta antaa panoksensa YMP:n uudistuksen ”terveystarkastukseen” ja kehottaa pyytämään komitealta lausunnon komission tekemistä lainsäädäntöehdotuksista keskustelun edetessä. |
| --- | --- |

7.

pitää tervetulleena mahdollisuutta antaa panoksensa YMP:n uudistuksen ”terveystarkastukseen” ja kehottaa pyytämään komitealta lausunnon komission tekemistä lainsäädäntöehdotuksista keskustelun edetessä.

YHTEISEN MAATALOUSPOLITIIKAN UUDISTUKSEN ”TERVEYSTARKASTUS”

Yhteinen maatalouspolitiikka tänään

| 8. | toteaa komission tavoin, että YMP on muuttunut etenkin viimeisten 15 vuoden aikana ja erityisesti vuonna 2003 tehdyn uudistuksen jälkeen. Kyseisenä ajankohtana päätettiin terveystarkastuksen tekemisestä, jotta voidaan arvioida viimeisimpiä muutoksia sekä tarkastella uusia haasteita, riskejä ja mahdollisuuksia. Komitea huomauttaa, että terveystarkastus on toteutettu kansainvälisen ja eurooppalaisen elintarvikekaupan uudessa tilanteessa. |
| --- | --- |

8.

toteaa komission tavoin, että YMP on muuttunut etenkin viimeisten 15 vuoden aikana ja erityisesti vuonna 2003 tehdyn uudistuksen jälkeen. Kyseisenä ajankohtana päätettiin terveystarkastuksen tekemisestä, jotta voidaan arvioida viimeisimpiä muutoksia sekä tarkastella uusia haasteita, riskejä ja mahdollisuuksia. Komitea huomauttaa, että terveystarkastus on toteutettu kansainvälisen ja eurooppalaisen elintarvikekaupan uudessa tilanteessa.

| 9. | korostaa, että EU:n monitoimisen maatalousmallin tulee edistää ilmastonmuutoksen torjumista ja sisältää sellaiset käsitteet kuin kestävyys, kilpailukykyisyys, monimuotoisuus, elintarvikeomavaraisuus sekä yhteiskunnan tarpeisiin vastaaminen, kuluttajat ja yhteinen hyvä; hyvät maatalouden toimintatavat, ympäristönsuojelu sekä eläinten hyvinvointi ovat erottamaton osa tätä kokonaisuutta. Komitea katsoo, että YMP:n terveystarkastuksen tulisi todella tukea EU:n monitoimisen maatalousmallin säilymistä. |
| --- | --- |

9.

korostaa, että EU:n monitoimisen maatalousmallin tulee edistää ilmastonmuutoksen torjumista ja sisältää sellaiset käsitteet kuin kestävyys, kilpailukykyisyys, monimuotoisuus, elintarvikeomavaraisuus sekä yhteiskunnan tarpeisiin vastaaminen, kuluttajat ja yhteinen hyvä; hyvät maatalouden toimintatavat, ympäristönsuojelu sekä eläinten hyvinvointi ovat erottamaton osa tätä kokonaisuutta. Komitea katsoo, että YMP:n terveystarkastuksen tulisi todella tukea EU:n monitoimisen maatalousmallin säilymistä.

| 10. | korostaa EU:n oman maatalous- ja elintarviketeollisuuden merkitystä sekä elintarvikkeiden turvallisuuden ja saatavuuden ratkaisevan tärkeää merkitystä, sillä EU on tällä hetkellä maailman suurin maataloustuoja. |
| --- | --- |

10.

korostaa EU:n oman maatalous- ja elintarviketeollisuuden merkitystä sekä elintarvikkeiden turvallisuuden ja saatavuuden ratkaisevan tärkeää merkitystä, sillä EU on tällä hetkellä maailman suurin maataloustuoja.

| 11. | katsoo, että uudistusten tarkastelussa olisi ollut hyödyksi, jos käytettävissä olisi ollut arvio viimeisimpien YMP:n uudistusten vaikutuksista ja erityisesti niiden vaikutuksista maatalous- ja elintarviketeollisuudessa työskentelevien määrään, elintarvikkeiden laatuun, saatavuuteen, hintaan, tuonnin määrään sekä ympäristöön ja eläinten hyvinvointiin. Komitea pitää valitettavana, ettei tällaista arviota ole ollut käytettävissä YMP:n terveystarkastusta valmisteltaessa. Lisäksi komitea kehottaa ennen lainsäädäntömuutosten hyväksymistä esittämään vastaavanlaisia arvioita ja analyysejä aluetasolla. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että uudistusten tarkastelussa olisi ollut hyödyksi, jos käytettävissä olisi ollut arvio viimeisimpien YMP:n uudistusten vaikutuksista ja erityisesti niiden vaikutuksista maatalous- ja elintarviketeollisuudessa työskentelevien määrään, elintarvikkeiden laatuun, saatavuuteen, hintaan, tuonnin määrään sekä ympäristöön ja eläinten hyvinvointiin. Komitea pitää valitettavana, ettei tällaista arviota ole ollut käytettävissä YMP:n terveystarkastusta valmisteltaessa. Lisäksi komitea kehottaa ennen lainsäädäntömuutosten hyväksymistä esittämään vastaavanlaisia arvioita ja analyysejä aluetasolla.

| 12. | kannattaa kuitenkin YMP:n terveystarkastuksen perusajatusta, jonka mukaan tarkoituksena on korjata viimeaikaisten uudistusten täytäntöönpanossa ilmenneet epäkohdat, ja pitäisi tervetulleena, että tämä toteutettaisiin pitkäkestoisen suunnittelun mahdollistavalla tavalla, jotta viranomaiset, maatalous- ja elintarviketeollisuus sekä maataloustuottajat voisivat täysimääräisesti panna täytäntöön sovitut muutokset ja mukautua markkinoiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

12.

kannattaa kuitenkin YMP:n terveystarkastuksen perusajatusta, jonka mukaan tarkoituksena on korjata viimeaikaisten uudistusten täytäntöönpanossa ilmenneet epäkohdat, ja pitäisi tervetulleena, että tämä toteutettaisiin pitkäkestoisen suunnittelun mahdollistavalla tavalla, jotta viranomaiset, maatalous- ja elintarviketeollisuus sekä maataloustuottajat voisivat täysimääräisesti panna täytäntöön sovitut muutokset ja mukautua markkinoiden tarpeisiin.

| 13. | huomauttaa, että yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien yleisten käsitysten ja todellisuuden välillä on valtava juopa, joka poliittisten päättäjien tulisi korjata. Hiljattain tehdyssä Eurobarometri-tutkimuksessa (1) 88 % vastaajista katsoi maanviljelyn ja maaseutualueiden olevan joko tärkeitä tai hyvin tärkeitä Euroopan tulevaisuuden kannalta. Samaan aikaan lähes 90 % vastaajista sanoi tietävänsä vähän tai ei ollenkaan yhteisestä maatalouspolitiikasta (54 % ei koskaan ollut kuullutkaan siitä ja 34 % ei tiennyt mitä se on). Tästä syystä komitea katsoo, että YMP:n tavoitteita ja saavutuksia on arvioitava tarkemmin ja että niistä on tiedotettava paremmin. |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, että yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien yleisten käsitysten ja todellisuuden välillä on valtava juopa, joka poliittisten päättäjien tulisi korjata. Hiljattain tehdyssä Eurobarometri-tutkimuksessa (1) 88 % vastaajista katsoi maanviljelyn ja maaseutualueiden olevan joko tärkeitä tai hyvin tärkeitä Euroopan tulevaisuuden kannalta. Samaan aikaan lähes 90 % vastaajista sanoi tietävänsä vähän tai ei ollenkaan yhteisestä maatalouspolitiikasta (54 % ei koskaan ollut kuullutkaan siitä ja 34 % ei tiennyt mitä se on). Tästä syystä komitea katsoo, että YMP:n tavoitteita ja saavutuksia on arvioitava tarkemmin ja että niistä on tiedotettava paremmin.

| 14. | pitää tervetulleina aloitteita, joilla pyritään virtaviivaistamaan ja yksinkertaistamaan YMP:n täytäntöönpanoa, mutta korostaa, että tällaisia aloitteita kehitettäessä on aina pidettävä mielessä kaikki loppukäyttäjät. |
| --- | --- |

14.

pitää tervetulleina aloitteita, joilla pyritään virtaviivaistamaan ja yksinkertaistamaan YMP:n täytäntöönpanoa, mutta korostaa, että tällaisia aloitteita kehitettäessä on aina pidettävä mielessä kaikki loppukäyttäjät.

Tilatukijärjestelmän täytäntöönpano ja yksinkertaistaminen

Tilatukijärjestelmän yksinkertaistaminen

| 15. | kannattaa kaikkia järkeviä aloitteita tilatukijärjestelmän yksinkertaistamiseksi edelleen, sillä tarpeettoman jäykät ja monimutkaiset säännöt ja byrokraattiset menettelyt ovat merkittävä taakka ja kustannuserä. Tilatukijärjestelmän muutos ei kuitenkaan saa perustua pelkästään yksinkertaistamiskriteereihin, vaan muutoksella on lujitettava ja suojattava EU:n monitoimista maatalousmallia. |
| --- | --- |

15.

kannattaa kaikkia järkeviä aloitteita tilatukijärjestelmän yksinkertaistamiseksi edelleen, sillä tarpeettoman jäykät ja monimutkaiset säännöt ja byrokraattiset menettelyt ovat merkittävä taakka ja kustannuserä. Tilatukijärjestelmän muutos ei kuitenkaan saa perustua pelkästään yksinkertaistamiskriteereihin, vaan muutoksella on lujitettava ja suojattava EU:n monitoimista maatalousmallia.

| 16. | kannattaa ehdotusta, jonka mukaan jäsenvaltioille annettaisiin mahdollisuus mukauttaa historialliseen tilatukimalliin perustuvaa malliaan kohti ”yhtenäisempää” tukea vuoden 2013 lähestyessä, mikäli tätä pidetään tarpeellisena. Komitea katsoo kuitenkin tämän edellyttävän joustavuutta ”yhtenäisemmän” tason yksityiskohtaisessa täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa ja alueilla. Joustavuudessa on lisäksi huomioitava kerrannaisvaikutukset, joita tuen täysimääräinen irrottaminen tuotannosta saattaisi aiheuttaa tietyillä sektoreilla ja alueilla, sekä palkkioiden mahdollinen porrastaminen siten, että suosittaisiin kaikkein monitoimisimpia tiloja, jotka saavat markkinoilta vähiten vastinetta tuotteilleen. On myös toivottavaa, että jäsenvaltioissa arvioitaisiin tämän mahdollisen merkittävän muutoksen todennäköisiä vaikutuksia maankäyttöön, tilarakenteeseen, tilojen omistukseen ja niiden toiminnan jatkamiseen, yritysvalikoimaan, alueelliseen tasapainoon ja ylipäätään maatalouden tehokkuuteen ja kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

16.

kannattaa ehdotusta, jonka mukaan jäsenvaltioille annettaisiin mahdollisuus mukauttaa historialliseen tilatukimalliin perustuvaa malliaan kohti ”yhtenäisempää” tukea vuoden 2013 lähestyessä, mikäli tätä pidetään tarpeellisena. Komitea katsoo kuitenkin tämän edellyttävän joustavuutta ”yhtenäisemmän” tason yksityiskohtaisessa täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa ja alueilla. Joustavuudessa on lisäksi huomioitava kerrannaisvaikutukset, joita tuen täysimääräinen irrottaminen tuotannosta saattaisi aiheuttaa tietyillä sektoreilla ja alueilla, sekä palkkioiden mahdollinen porrastaminen siten, että suosittaisiin kaikkein monitoimisimpia tiloja, jotka saavat markkinoilta vähiten vastinetta tuotteilleen. On myös toivottavaa, että jäsenvaltioissa arvioitaisiin tämän mahdollisen merkittävän muutoksen todennäköisiä vaikutuksia maankäyttöön, tilarakenteeseen, tilojen omistukseen ja niiden toiminnan jatkamiseen, yritysvalikoimaan, alueelliseen tasapainoon ja ylipäätään maatalouden tehokkuuteen ja kilpailukykyyn.

| 17. | katsoo, että ”uusien” jäsenvaltioiden osalta tarvitaan lisätutkimusta siitä, millaisia vaikutuksia on yhtenäisestä pinta-alatukijärjestelmästä (SAPS) luopumisella. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että ”uusien” jäsenvaltioiden osalta tarvitaan lisätutkimusta siitä, millaisia vaikutuksia on yhtenäisestä pinta-alatukijärjestelmästä (SAPS) luopumisella.

Täydentävät ehdot

| 18. | pitää tarpeellisena täydentävien ehtojen järjestelmää, jossa edellytetään ympäristöön, kansanterveyteen sekä eläinten ja kasvien terveyteen ja eläinten hyvinvointiin liittyvien EU:n normien noudattamisesta. Komitea kehottaa kuitenkin jatkamaan pyrkimyksiä tarpeettoman monimutkaisen lainsäädännön ja säännösten yksinkertaistamiseksi, olivatpa nämä sitten komission tai jäsenvaltioiden asettamia. |
| --- | --- |

18.

pitää tarpeellisena täydentävien ehtojen järjestelmää, jossa edellytetään ympäristöön, kansanterveyteen sekä eläinten ja kasvien terveyteen ja eläinten hyvinvointiin liittyvien EU:n normien noudattamisesta. Komitea kehottaa kuitenkin jatkamaan pyrkimyksiä tarpeettoman monimutkaisen lainsäädännön ja säännösten yksinkertaistamiseksi, olivatpa nämä sitten komission tai jäsenvaltioiden asettamia.

| 19. | katsoo kuitenkin, ettei hyviä ympäristöolosuhteita koskevien vaatimusten tarkastelusta saa olla tuloksena niiden tekeminen tyhjäksi tai heikentäminen. Tähän on kiinnitettävä huomiota säädöksiä (esimerkiksi torjunta-aineita koskevia asetuksia) tarkistettaessa. |
| --- | --- |

19.

katsoo kuitenkin, ettei hyviä ympäristöolosuhteita koskevien vaatimusten tarkastelusta saa olla tuloksena niiden tekeminen tyhjäksi tai heikentäminen. Tähän on kiinnitettävä huomiota säädöksiä (esimerkiksi torjunta-aineita koskevia asetuksia) tarkistettaessa.

| 20. | korostaa, että suhteellisuuden, avoimuuden ja johdonmukaisuuden tulisi olla täydentävien ehtojen periaatteina niiden lähestyttävyyden ja noudattamisen parantamiseksi. Komitea kehottaa toteuttamaan aiotut ja päätetyt yksinkertaistamistoimet pikaisesti, poistamaan asetuksen (EY) N:o 1782/2003 liitteissä III ja IV luetellut vähemmän tärkeät sääntelyalat ja rajoittamaan täydentävät ehdot koskemaan vain niitä sääntelyaloja, jotka koskevat suorien tukien saajia välittömästi. |
| --- | --- |

20.

korostaa, että suhteellisuuden, avoimuuden ja johdonmukaisuuden tulisi olla täydentävien ehtojen periaatteina niiden lähestyttävyyden ja noudattamisen parantamiseksi. Komitea kehottaa toteuttamaan aiotut ja päätetyt yksinkertaistamistoimet pikaisesti, poistamaan asetuksen (EY) N:o 1782/2003 liitteissä III ja IV luetellut vähemmän tärkeät sääntelyalat ja rajoittamaan täydentävät ehdot koskemaan vain niitä sääntelyaloja, jotka koskevat suorien tukien saajia välittömästi.

| 21. | pitäisi erityisen tervetulleena tiloilla tarkastuksia tekevien viranomaisten entistä runsaampaa yhteistyötä ja toiminnan koordinointia, sillä tarkastusten määrä lisääntyy jatkuvasti ja niistä tulee yhä laajempia. |
| --- | --- |

21.

pitäisi erityisen tervetulleena tiloilla tarkastuksia tekevien viranomaisten entistä runsaampaa yhteistyötä ja toiminnan koordinointia, sillä tarkastusten määrä lisääntyy jatkuvasti ja niistä tulee yhä laajempia.

Osittain sidottu tuki

| 22. | katsoo, että osittain sidottua tukea pidetään yleensä välitoimenpiteenä siirryttäessä kohti tuen irrottamista kokonaan tuotannosta. Kuitenkin tietyillä alueilla, joilla tuotannon taso on pieni, alueen talous on haavoittuva tai jolla osittain sidotun tuen sosiaaliset tai ympäristönsuojeluun liittyvät edut ovat ilmeiset, osittain sidotulla tuella voi olla roolinsa vielä useiden vuosien ajan. Komitea kannattaa ehdotusta, jonka mukaan osittain sidottua tukea voitaisiin edelleen käyttää näillä ehdoin alueellisen omavaraisuuden jonkinasteiseksi säilyttämiseksi ja tasapainoisen aluekehityksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että osittain sidottua tukea pidetään yleensä välitoimenpiteenä siirryttäessä kohti tuen irrottamista kokonaan tuotannosta. Kuitenkin tietyillä alueilla, joilla tuotannon taso on pieni, alueen talous on haavoittuva tai jolla osittain sidotun tuen sosiaaliset tai ympäristönsuojeluun liittyvät edut ovat ilmeiset, osittain sidotulla tuella voi olla roolinsa vielä useiden vuosien ajan. Komitea kannattaa ehdotusta, jonka mukaan osittain sidottua tukea voitaisiin edelleen käyttää näillä ehdoin alueellisen omavaraisuuden jonkinasteiseksi säilyttämiseksi ja tasapainoisen aluekehityksen varmistamiseksi.

Tukitasojen ylä- ja alarajat

| 23. | katsoo, että tilatukijärjestelmästä maksettavan tuen avoimuuden sekä tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaisten löydösten valossa yleinen mielipide pitäisi ylärajan asettamista tukimaksuille varsin sopivana ja se olisi poliittisesti houkutteleva vaihtoehto. Ihannetapauksessa tulisi ehdotettujen muutosten tueksi kuitenkin suorittaa vaikutusten arviointeja. Komitea kannattaa jonkinlaisen ylärajan asettamista tukimaksuille. Tämä voitaisiin toteuttaa esimerkiksi yhdistämällä ylärajaan maksujen asteittainen vähentäminen. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että tilatukijärjestelmästä maksettavan tuen avoimuuden sekä tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaisten löydösten valossa yleinen mielipide pitäisi ylärajan asettamista tukimaksuille varsin sopivana ja se olisi poliittisesti houkutteleva vaihtoehto. Ihannetapauksessa tulisi ehdotettujen muutosten tueksi kuitenkin suorittaa vaikutusten arviointeja. Komitea kannattaa jonkinlaisen ylärajan asettamista tukimaksuille. Tämä voitaisiin toteuttaa esimerkiksi yhdistämällä ylärajaan maksujen asteittainen vähentäminen.

| 24. | Tukimaksuille esitetään myös alarajaa sellaisissa tapauksissa, joissa hallinnolliset kustannukset ovat maksettua tukimäärää suuremmat. Komitea kannattaa tätä ehdotusta, kunhan se ei käytännössä merkitse uutta estettä perhetilojen elinkelpoisuudelle, ja pitää tervetulleina siitä mahdollisesti kertyviä säästöjä hallintokuluissa. |
| --- | --- |

24.

Tukimaksuille esitetään myös alarajaa sellaisissa tapauksissa, joissa hallinnolliset kustannukset ovat maksettua tukimäärää suuremmat. Komitea kannattaa tätä ehdotusta, kunhan se ei käytännössä merkitse uutta estettä perhetilojen elinkelpoisuudelle, ja pitää tervetulleina siitä mahdollisesti kertyviä säästöjä hallintokuluissa.

| 25. | varoittaa, että viljelijöiden luokittelu aidoiksi ei ole helppoa pelkästään maatilan koon perusteella, sillä esimerkiksi tiettyjen kasvien viljely ja tietty yritystoiminta voi olla hyvinkin työvoimavaltaista, kun taas toisia maanomistajia voi olla vaikea luokitella ”todellisiksi maanviljelijöiksi”, vaikka heidän tilansa olisivat kooltaan varsin suuria. Komitea katsoo, että maataloutta elinkeinonaan harjoittavien viljelijöiden tilojen ja erityisesti perhetilojen elinkelpoisuutta tulisi pitää prioriteettina tukimaksuja kohdennettaessa. |
| --- | --- |

25.

varoittaa, että viljelijöiden luokittelu aidoiksi ei ole helppoa pelkästään maatilan koon perusteella, sillä esimerkiksi tiettyjen kasvien viljely ja tietty yritystoiminta voi olla hyvinkin työvoimavaltaista, kun taas toisia maanomistajia voi olla vaikea luokitella ”todellisiksi maanviljelijöiksi”, vaikka heidän tilansa olisivat kooltaan varsin suuria. Komitea katsoo, että maataloutta elinkeinonaan harjoittavien viljelijöiden tilojen ja erityisesti perhetilojen elinkelpoisuutta tulisi pitää prioriteettina tukimaksuja kohdennettaessa.

| 26. | katsoo kuitenkin samaan aikaan, että suuria maatalousyrityksiä ei tulisi tarkastella irrallaan niiden oikeudellisesta muodosta, kehityksestä ja rakenteesta, sillä yleinen tuen asteittainen vähentäminen voi tietyissä tapauksissa tuhota kilpailukykyisiä yksiköitä ja johtaa huomattaviin työpaikkojen menetyksiin. |
| --- | --- |

26.

katsoo kuitenkin samaan aikaan, että suuria maatalousyrityksiä ei tulisi tarkastella irrallaan niiden oikeudellisesta muodosta, kehityksestä ja rakenteesta, sillä yleinen tuen asteittainen vähentäminen voi tietyissä tapauksissa tuhota kilpailukykyisiä yksiköitä ja johtaa huomattaviin työpaikkojen menetyksiin.

Markkinasuuntautuneisuuden parantaminen ja uusien mahdollisuuksien hyödyntäminen

Markkinainterventioiden ja tarjonnan valvonnan merkitys

| 27. | katsoo, että maailmanlaajuinen elintarvikeala on siirtymässä pois ajasta, jolloin ylijäämistä eroon pääsemistä tuettiin julkisin varoin ja hintatuin ja tuotantomääriä valvottiin eri välinein, kohti järjestelmää, joka heijastaa entistä paremmin markkinoita. Tähän vaikuttavat merkittävät pitkän aikavälin rakenteelliset muutokset, kuten jatkuva elintarvikkeiden kysynnän kasvu — erityisesti Aasiassa — sekä biopolttoaineisiin liittyvien politiikkojen vaikutus. Lyhyen aikavälin tekijät, kuten kuivuus tai tautien puhkeaminen sekä valuuttakurssien vaihtelut vaikuttavat myös hintojen väliaikaisiin vaihteluihin. Erityisesti maidon, maitotuotteiden ja viljatuotteiden kansainväliset markkinaskenaariot ovat muuttuneet huomattavasti. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että maailmanlaajuinen elintarvikeala on siirtymässä pois ajasta, jolloin ylijäämistä eroon pääsemistä tuettiin julkisin varoin ja hintatuin ja tuotantomääriä valvottiin eri välinein, kohti järjestelmää, joka heijastaa entistä paremmin markkinoita. Tähän vaikuttavat merkittävät pitkän aikavälin rakenteelliset muutokset, kuten jatkuva elintarvikkeiden kysynnän kasvu — erityisesti Aasiassa — sekä biopolttoaineisiin liittyvien politiikkojen vaikutus. Lyhyen aikavälin tekijät, kuten kuivuus tai tautien puhkeaminen sekä valuuttakurssien vaihtelut vaikuttavat myös hintojen väliaikaisiin vaihteluihin. Erityisesti maidon, maitotuotteiden ja viljatuotteiden kansainväliset markkinaskenaariot ovat muuttuneet huomattavasti.

| 28. | katsoo, että vaikka nykyiset markkinoita koskevat YMP:n välineet eivät ole kansainvälisten elintarvikemarkkinoiden vahvistuessa yhtä tärkeitä kuin ennen, kansainväliset markkinat voivat olla erittäin epävakaat. Markkinoiden vakaus edellyttää niiden suojelua äkkinäisiltä, jyrkiltä hintavaihteluilta. Komitea pitää tästä syystä tarpeellisena markkinoihin liittyvien välineiden, kuten ”turvaverkon”, säilyttämistä markkinoiden heikkouden aikoina luopumatta kokonaan tarjonnan valvonnasta. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että vaikka nykyiset markkinoita koskevat YMP:n välineet eivät ole kansainvälisten elintarvikemarkkinoiden vahvistuessa yhtä tärkeitä kuin ennen, kansainväliset markkinat voivat olla erittäin epävakaat. Markkinoiden vakaus edellyttää niiden suojelua äkkinäisiltä, jyrkiltä hintavaihteluilta. Komitea pitää tästä syystä tarpeellisena markkinoihin liittyvien välineiden, kuten ”turvaverkon”, säilyttämistä markkinoiden heikkouden aikoina luopumatta kokonaan tarjonnan valvonnasta.

| 29. | ehdottaa, että komissio analysoi edelleen tiiviisti markkinanäkymiä kaikilla aloilla ja julkaisee säännöllisesti raportteja markkinakehityksestä, jotta voidaan tehdä valistuneita poliittisia päätöksiä. |
| --- | --- |

29.

ehdottaa, että komissio analysoi edelleen tiiviisti markkinanäkymiä kaikilla aloilla ja julkaisee säännöllisesti raportteja markkinakehityksestä, jotta voidaan tehdä valistuneita poliittisia päätöksiä.

Viljainterventiot

| 30. | on tyytyväinen siihen, että viljan interventiojärjestelmä tarkistetaan kauttaaltaan. Komitea yhtyy komission käsitykseen, jonka mukaan interventiot tulee rajoittaa leipävehnään. |
| --- | --- |

30.

on tyytyväinen siihen, että viljan interventiojärjestelmä tarkistetaan kauttaaltaan. Komitea yhtyy komission käsitykseen, jonka mukaan interventiot tulee rajoittaa leipävehnään.

Kesannointi

| 31. | kannattaa ehdotusta luopua pakollisesta kesannoinnista kokonaan, mutta ehdottaa, että lainsäädännössä säilytetään mahdollisuus pakolliseen kesannointiin keinona vastata tuleviin markkinoiden heikkouksiin. Lisäksi komitea kannattaa ympäristönsuojelullisia lisätoimia, kuten pysyvien laidunten säilyttämistä ja rantakaistaleiden suojelua. |
| --- | --- |

31.

kannattaa ehdotusta luopua pakollisesta kesannoinnista kokonaan, mutta ehdottaa, että lainsäädännössä säilytetään mahdollisuus pakolliseen kesannointiin keinona vastata tuleviin markkinoiden heikkouksiin. Lisäksi komitea kannattaa ympäristönsuojelullisia lisätoimia, kuten pysyvien laidunten säilyttämistä ja rantakaistaleiden suojelua.

Maitokiintiöiden lakkauttamisen ”Pehmeä lasku”

| 32. | katsoo, että päinvastoin kuin viime vuosikymmeninä, maailmanlaajuiset maitotuotemarkkinat ovat nyt vahvat ja voisi olettaa, että kysyntäjohtoinen markkinakasvu jatkuu. Maitotuotteiden hinta maailmanmarkkinoilla on kuitenkin erittäin epävarma. Näissä olosuhteissa olisi keskusteltava kaikista maidon ja maitotuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn mekanismeista, jotta alalle voidaan määritellä uudet sääntelymekanismit. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että päinvastoin kuin viime vuosikymmeninä, maailmanlaajuiset maitotuotemarkkinat ovat nyt vahvat ja voisi olettaa, että kysyntäjohtoinen markkinakasvu jatkuu. Maitotuotteiden hinta maailmanmarkkinoilla on kuitenkin erittäin epävarma. Näissä olosuhteissa olisi keskusteltava kaikista maidon ja maitotuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn mekanismeista, jotta alalle voidaan määritellä uudet sääntelymekanismit.

| 33. | katsoo ”pehmeän laskun” olevan tarpeen, jotta voidaan helpottaa kiintiöjärjestelmän lakkauttamista maaliskuussa 2015. Komitea tukee maitokiintiöjärjestelmän asteittaista lakkauttamista vuoteen 2015 mennessä lisäämällä asteittain kiintiöitä ja vähentämällä lisämaksua. Kiintiöiden lisäämisastetta ja aikataulua tai lisämaksun vähentämistä koskevien päätösten tulisi perustua jatkuvaan markkinanäkymien analyysiin, joka komission on määrä käynnistää joulukuussa 2007. Suojamekanismit olisi syytä säilyttää, jos markkinahinnat laskevat kohtuuttomasti. Osana tätä prosessia tarvitaan erityisjärjestelyitä, jotta maitotalous voidaan säilyttää ongelmallisilla alueilla. |
| --- | --- |

33.

katsoo ”pehmeän laskun” olevan tarpeen, jotta voidaan helpottaa kiintiöjärjestelmän lakkauttamista maaliskuussa 2015. Komitea tukee maitokiintiöjärjestelmän asteittaista lakkauttamista vuoteen 2015 mennessä lisäämällä asteittain kiintiöitä ja vähentämällä lisämaksua. Kiintiöiden lisäämisastetta ja aikataulua tai lisämaksun vähentämistä koskevien päätösten tulisi perustua jatkuvaan markkinanäkymien analyysiin, joka komission on määrä käynnistää joulukuussa 2007. Suojamekanismit olisi syytä säilyttää, jos markkinahinnat laskevat kohtuuttomasti. Osana tätä prosessia tarvitaan erityisjärjestelyitä, jotta maitotalous voidaan säilyttää ongelmallisilla alueilla.

| 34. | odottaa komission lupaamaa arviota ”pieniin” aloihin (kuivarehu, tärkkelys, pellava ja hamppu) liittyvien tarjonnan sääntelytoimenpiteiden toimivuudesta. |
| --- | --- |

34.

odottaa komission lupaamaa arviota ”pieniin” aloihin (kuivarehu, tärkkelys, pellava ja hamppu) liittyvien tarjonnan sääntelytoimenpiteiden toimivuudesta.

Uusiin haasteisiin vastaaminen

Riskinhallinta

| 35. | pitää riskinhallinnan keinoja tärkeinä nopeasti muuttuvilla maailmanmarkkinoilla. Komitea pitää hyvänä mahdollisuutta vahvistaa tiettyjä maaseudun kehittämistoimia, joiden avulla voidaan selviytyä kasvavista riskeistä. Komission ehdottamilla mekanismeilla on oma tehtävänsä, mutta niillä ei voida korvata YMP:hen aiemmin sisältyneiden, viime vuosina asteittain purettujen tärkeimpien markkinahallintamekanismien tehtäviä. Komitea kehottaa tekemään lisätutkimusta ja -arvioita tulevista sovellutuksista. |
| --- | --- |

35.

pitää riskinhallinnan keinoja tärkeinä nopeasti muuttuvilla maailmanmarkkinoilla. Komitea pitää hyvänä mahdollisuutta vahvistaa tiettyjä maaseudun kehittämistoimia, joiden avulla voidaan selviytyä kasvavista riskeistä. Komission ehdottamilla mekanismeilla on oma tehtävänsä, mutta niillä ei voida korvata YMP:hen aiemmin sisältyneiden, viime vuosina asteittain purettujen tärkeimpien markkinahallintamekanismien tehtäviä. Komitea kehottaa tekemään lisätutkimusta ja -arvioita tulevista sovellutuksista.

Ilmastonmuutos, bioenergia, vesihuolto ja biologinen monimuotoisuus

| 36. | on tietoinen tehomaatalouden muun muassa maaperän rakenteeseen, biologiseen monimuotoisuuteen ja pilaantumisesta kärsiviin vesistöihin aiheuttamista vahingoista, mutta painottaa kuitenkin maanviljelijöiden roolia maaseudun sekä pienimuotoiseen maatalouteen liittyvien erilaisten perinnemaisemien valvojina ja pitää tervetulleena komission toteamusta, jonka mukaan EU:n maatalous on osallistunut muita aloja enemmän kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen. Komissio huomauttaa samalla, että maatalous kuitenkin myös kärsii ilmastonmuutoksesta monilla EU:n alueilla. |
| --- | --- |

36.

on tietoinen tehomaatalouden muun muassa maaperän rakenteeseen, biologiseen monimuotoisuuteen ja pilaantumisesta kärsiviin vesistöihin aiheuttamista vahingoista, mutta painottaa kuitenkin maanviljelijöiden roolia maaseudun sekä pienimuotoiseen maatalouteen liittyvien erilaisten perinnemaisemien valvojina ja pitää tervetulleena komission toteamusta, jonka mukaan EU:n maatalous on osallistunut muita aloja enemmän kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen. Komissio huomauttaa samalla, että maatalous kuitenkin myös kärsii ilmastonmuutoksesta monilla EU:n alueilla.

| 37. | kannattaa juuri julkaistussa ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevassa vihreässä kirjassa esitettyä kehotusta, jonka mukaan maatalouden tulee osallistua edelleen ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen. Ilmaston muuttuessa maa- ja metsätalouden rooli ympäristö- ja ekosysteemipalvelujen tarjoajana tulee tärkeämmäksi. YPM:n tulevat tarkastelut voisivat tuoda mahdollisuuksia sopeutumistoimien sisällyttämiseen maatalouden tukiohjelmiin. |
| --- | --- |

37.

kannattaa juuri julkaistussa ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevassa vihreässä kirjassa esitettyä kehotusta, jonka mukaan maatalouden tulee osallistua edelleen ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen. Ilmaston muuttuessa maa- ja metsätalouden rooli ympäristö- ja ekosysteemipalvelujen tarjoajana tulee tärkeämmäksi. YPM:n tulevat tarkastelut voisivat tuoda mahdollisuuksia sopeutumistoimien sisällyttämiseen maatalouden tukiohjelmiin.

| 38. | pitää uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen tähtääviä toimenpiteitä ratkaisevan tärkeinä ja kannattaa lisätutkimusta ja -toimia, joilla voidaan vahvistaa EU:n panosta näiden maailmanlaajuista kestävää kehitystä koskevien elintärkeiden kysymysten ratkaisuun. Komitea toteaa, että jäsenvaltioiden ja unionin toimin ja välinein tuettu energiakasvien viljely edistää huomattavasti yhteisön energia- ja ilmastopolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja tarjoaa maataloudelle ja maaseudulle tärkeää lisäarvopotentiaalia. Komitea huomauttaa, että leikattu energiakasvituki on menettänyt merkitystään ja tästä tuotantoon sidotusta tukitoimesta voidaan tulevaisuudessa luopua. |
| --- | --- |

38.

pitää uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen tähtääviä toimenpiteitä ratkaisevan tärkeinä ja kannattaa lisätutkimusta ja -toimia, joilla voidaan vahvistaa EU:n panosta näiden maailmanlaajuista kestävää kehitystä koskevien elintärkeiden kysymysten ratkaisuun. Komitea toteaa, että jäsenvaltioiden ja unionin toimin ja välinein tuettu energiakasvien viljely edistää huomattavasti yhteisön energia- ja ilmastopolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja tarjoaa maataloudelle ja maaseudulle tärkeää lisäarvopotentiaalia. Komitea huomauttaa, että leikattu energiakasvituki on menettänyt merkitystään ja tästä tuotantoon sidotusta tukitoimesta voidaan tulevaisuudessa luopua.

| 39. | pitää kuitenkin huolestuttavana ja ongelmallisena sitä, että ”maaseudun kehityksen” käsitettä käytetään sateenvarjona, jonka alle kootaan alati kasvava joukko kysymyksiä — joista eräät mahdollisesti yhteen sopimattomia (esimerkiksi metsätalous ja biodiversiteetti). Komitea pitää joka tapauksessa kyseenalaisena sitä, ovatko maaseudun kehittämisohjelmat paras keino monien näiden ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

39.

pitää kuitenkin huolestuttavana ja ongelmallisena sitä, että ”maaseudun kehityksen” käsitettä käytetään sateenvarjona, jonka alle kootaan alati kasvava joukko kysymyksiä — joista eräät mahdollisesti yhteen sopimattomia (esimerkiksi metsätalous ja biodiversiteetti). Komitea pitää joka tapauksessa kyseenalaisena sitä, ovatko maaseudun kehittämisohjelmat paras keino monien näiden ongelmien ratkaisemiseksi.

Toisen pilarin vahvistaminen

| 40. | katsoo, että maaseudun kehittämistoimiin on tärkeää varata riittävät määrärahat, mutta tässä yhteydessä on otettava huomioon toissijaisuusperiaate ja toisaalta myös mukauttamisen yhteisöllinen luonne. Komitea katsoo, että paikallisesti ja alueellisesti toisistaan poikkeavien tarpeiden vuoksi mukauttamisen hallintaa koskevat päätökset on parasta tehdä sopivimmalla hajautetun hallinnon tasolla. Jäsenvaltioilla ja alueilla tulisi olla mahdollisuus suunnata varoja toiseen pilariin kuuluviin toimiin todellisten tarpeiden perusteella. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että maaseudun kehittämistoimiin on tärkeää varata riittävät määrärahat, mutta tässä yhteydessä on otettava huomioon toissijaisuusperiaate ja toisaalta myös mukauttamisen yhteisöllinen luonne. Komitea katsoo, että paikallisesti ja alueellisesti toisistaan poikkeavien tarpeiden vuoksi mukauttamisen hallintaa koskevat päätökset on parasta tehdä sopivimmalla hajautetun hallinnon tasolla. Jäsenvaltioilla ja alueilla tulisi olla mahdollisuus suunnata varoja toiseen pilariin kuuluviin toimiin todellisten tarpeiden perusteella.

| 41. | on lisäksi huolissaan siitä, että suunta kohti mukauttamisen lisäämistä on uhka YMP:n yhteisölliselle luonteelle ja vaarantaa yhteenkuuluvuusperiaatteen, sillä toiseen pilariin kuuluvien toimien osarahoitus tulee olemaan vaikeampaa köyhille alueille ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

41.

on lisäksi huolissaan siitä, että suunta kohti mukauttamisen lisäämistä on uhka YMP:n yhteisölliselle luonteelle ja vaarantaa yhteenkuuluvuusperiaatteen, sillä toiseen pilariin kuuluvien toimien osarahoitus tulee olemaan vaikeampaa köyhille alueille ja jäsenvaltioille.

Rahoituspuitteet

| 42. | panee merkille, että kiinteähintaisesti mitattuna vuoteen 2013 asti käytettävissä oleva rahoitus laskee jatkuvasti. Korkeat markkinahinnat eräillä aloilla sekä toiminnan tehostaminen voivat kuitenkin saada aikaan huomattavia säästöjä. Komitea kannattaa ehdotusta, jonka mukaan näin saadut säästöt suunnattaisiin maaseudun kehittämistoimien lisäämiseen, esimerkiksi tutkimus- ja innovaatiotoimintaan. |
| --- | --- |

42.

panee merkille, että kiinteähintaisesti mitattuna vuoteen 2013 asti käytettävissä oleva rahoitus laskee jatkuvasti. Korkeat markkinahinnat eräillä aloilla sekä toiminnan tehostaminen voivat kuitenkin saada aikaan huomattavia säästöjä. Komitea kannattaa ehdotusta, jonka mukaan näin saadut säästöt suunnattaisiin maaseudun kehittämistoimien lisäämiseen, esimerkiksi tutkimus- ja innovaatiotoimintaan.

YMP:N TULEVAISUUDENNÄKYMÄT VUODEN 2013 JÄLKEEN

| 43. | EU:n talousarvion uudistamista koskevan kuulemismenettelyn yhteydessä komitea haluaa määrittää joukon poliittisia prioriteetteja, jotka sen mielestä tulee ottaa täysipainoisesti huomioon kaikissa YMP:n tulevaa roolia ja toimintaa koskevissa keskusteluissa. |
| --- | --- |

43.

EU:n talousarvion uudistamista koskevan kuulemismenettelyn yhteydessä komitea haluaa määrittää joukon poliittisia prioriteetteja, jotka sen mielestä tulee ottaa täysipainoisesti huomioon kaikissa YMP:n tulevaa roolia ja toimintaa koskevissa keskusteluissa.

Uudet haasteet ja tarpeet

| 44. | katsoo, että vaikka YMP onkin menestyksekkäästi mukautunut erilaisiin haasteisiin luomisestaan lähtien, komission ja sen edustustojen tulisi pyrkiä entistä paremmin tekemän kansalaisille tunnetuksi yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita, saavutuksia ja prioriteetteja. Komitean mielestä komission tulisi asettaa tämä seikka tulevaisuudessa yhdeksi viestintänsä prioriteetiksi. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että vaikka YMP onkin menestyksekkäästi mukautunut erilaisiin haasteisiin luomisestaan lähtien, komission ja sen edustustojen tulisi pyrkiä entistä paremmin tekemän kansalaisille tunnetuksi yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita, saavutuksia ja prioriteetteja. Komitean mielestä komission tulisi asettaa tämä seikka tulevaisuudessa yhdeksi viestintänsä prioriteetiksi.

| 45. | katsoo, että uusien haasteiden — kuten energia- ja ilmastonmuutospolitiikkojen vaikutukset maatalous- ja elintarvikepolitiikkoihin, EU:n laajentuminen, kansainväliset kauppakysymykset jne. — ilmaantuessa YMP:n monimuotoista luonnetta pitäisi monien odotusten vuoksi pyrkiä laajentamaan yhä uusiin rooleihin. Komitean mielestä maankäyttöä, elintarviketuotantoa ja maanviljelyä koskevan, asianmukaiset resurssit omaavan YMP:n on edelleen oltava keskeisessä asemassa EU-hankkeessa. Myös ympäristönsuojelu- ja energiapolitiikoille on annettava asianmukaiset resurssit. |
| --- | --- |

45.

katsoo, että uusien haasteiden — kuten energia- ja ilmastonmuutospolitiikkojen vaikutukset maatalous- ja elintarvikepolitiikkoihin, EU:n laajentuminen, kansainväliset kauppakysymykset jne. — ilmaantuessa YMP:n monimuotoista luonnetta pitäisi monien odotusten vuoksi pyrkiä laajentamaan yhä uusiin rooleihin. Komitean mielestä maankäyttöä, elintarviketuotantoa ja maanviljelyä koskevan, asianmukaiset resurssit omaavan YMP:n on edelleen oltava keskeisessä asemassa EU-hankkeessa. Myös ympäristönsuojelu- ja energiapolitiikoille on annettava asianmukaiset resurssit.

| 46. | korostaa, että EU:n väestön ikääntymisellä on huomattava vaikutus maataloussektoriin ja maaseutualueisiin yleensä. Samaan aikaan komitea myöntää tutkimus- ja kehitystoiminnan ja innovoinnin olevan tärkeää Euroopan maatalouden kilpailukyvylle. Komitea kehottaa järjestämään asianmukaista koulutusta erityisesti nuorten houkuttelemiseksi maatalousalalle. |
| --- | --- |

46.

korostaa, että EU:n väestön ikääntymisellä on huomattava vaikutus maataloussektoriin ja maaseutualueisiin yleensä. Samaan aikaan komitea myöntää tutkimus- ja kehitystoiminnan ja innovoinnin olevan tärkeää Euroopan maatalouden kilpailukyvylle. Komitea kehottaa järjestämään asianmukaista koulutusta erityisesti nuorten houkuttelemiseksi maatalousalalle.

| 47. | katsoo, että resurssien ollessa rajalliset tulotukien prioriteetiksi tulisi keskittää maataloutta ammattinaan harjoittavat perhetilat ja tilat, jotka toiminnallaan vaikuttavat aktiivisesti työpaikkojen ja väestön pysymiseen maaseudulla. |
| --- | --- |

47.

katsoo, että resurssien ollessa rajalliset tulotukien prioriteetiksi tulisi keskittää maataloutta ammattinaan harjoittavat perhetilat ja tilat, jotka toiminnallaan vaikuttavat aktiivisesti työpaikkojen ja väestön pysymiseen maaseudulla.

Elintarvikkeiden turvallisuuden ja saatavuuden varmistaminen

| 48. | katsoo, että vaikka elintarvikealasta on tullut markkinasuuntautunut, turvallisten elintarvikkeiden saatavuuden varmistaminen kuluttajille kohtuulliseen hintaan on ratkaisevan tärkeää. Komitean mielestä on aiheellista kiinnittää huomiota EU:n elintarvikkeiden saatavuuden varmistamiseen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

48.

katsoo, että vaikka elintarvikealasta on tullut markkinasuuntautunut, turvallisten elintarvikkeiden saatavuuden varmistaminen kuluttajille kohtuulliseen hintaan on ratkaisevan tärkeää. Komitean mielestä on aiheellista kiinnittää huomiota EU:n elintarvikkeiden saatavuuden varmistamiseen pitkällä aikavälillä.

| 49. | kehottaa soveltamaan yhdenmukaisia kasvien ja eläinten terveyttä sekä ympäristöä koskevia vaatimuksia EU:ssa kulutettaviin elintarvikkeisiin, olivatpa ne sitten EU:ssa tai EU:n ulkopuolisissa maissa tuotettuja. Komitea kehottaa myöntämään rajatarkastusviranomaisille, elintarvike- ja eläinlääkintätoimistolle sekä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle niiden toiminnan edellyttämät henkilö- ja aineelliset resurssit. |
| --- | --- |

49.

kehottaa soveltamaan yhdenmukaisia kasvien ja eläinten terveyttä sekä ympäristöä koskevia vaatimuksia EU:ssa kulutettaviin elintarvikkeisiin, olivatpa ne sitten EU:ssa tai EU:n ulkopuolisissa maissa tuotettuja. Komitea kehottaa myöntämään rajatarkastusviranomaisille, elintarvike- ja eläinlääkintätoimistolle sekä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle niiden toiminnan edellyttämät henkilö- ja aineelliset resurssit.

| 50. | katsoo, että elintarvikeala on ratkaisevan tärkeää säilyttää tehokkaana ja kilpailukykyisenä, sillä kyseessä on EU:n toiseksi suurin teollisuudenala. Tutkimukselle on annettava asianmukaiset resurssit, jotta voidaan tukea tuotekehitystä sekä koulutusta ja neuvontapalveluita uusille tuottajille ja nuorille maanviljelijöille. |
| --- | --- |

50.

katsoo, että elintarvikeala on ratkaisevan tärkeää säilyttää tehokkaana ja kilpailukykyisenä, sillä kyseessä on EU:n toiseksi suurin teollisuudenala. Tutkimukselle on annettava asianmukaiset resurssit, jotta voidaan tukea tuotekehitystä sekä koulutusta ja neuvontapalveluita uusille tuottajille ja nuorille maanviljelijöille.

| 51. | ehdottaa, että ruokakuljetusten minimoimiseksi ja hiilijalanjäljen pienentämiseksi tulisi painottaa Euroopan unionissa tuotettujen tuotteiden kulutuksen edistämistä ja informoida kuluttajia ja erityisesti lapsia terveellisten ja paikallisesti tuotettujen elintarvikkeiden eduista. |
| --- | --- |

51.

ehdottaa, että ruokakuljetusten minimoimiseksi ja hiilijalanjäljen pienentämiseksi tulisi painottaa Euroopan unionissa tuotettujen tuotteiden kulutuksen edistämistä ja informoida kuluttajia ja erityisesti lapsia terveellisten ja paikallisesti tuotettujen elintarvikkeiden eduista.

Alueelliset erityispiirteet

| 52. | katsoo, että yhteisessä maatalouspolitiikassa on otettava riittävällä tavalla huomioon Euroopan unionin eri alueiden erityispiirteet. Siinä on suojeltava ja edistettävä nykyistä paremmin maataloustoiminnan ja tuotantojärjestelmien monimuotoisuutta — luonnonmukainen tuotanto ja tuotanto, jossa ei käytetä muuntogeenisiä organismeja, mukaan luettuina — ja sen on vastattava paremmin alueellisiin erityispiirteisiin (kuten Välimeren alueen, pohjoisten alueiden, vuoristoalueiden ja EU:n syrjäisimpien alueiden ominaispiirteisiin). |
| --- | --- |

52.

katsoo, että yhteisessä maatalouspolitiikassa on otettava riittävällä tavalla huomioon Euroopan unionin eri alueiden erityispiirteet. Siinä on suojeltava ja edistettävä nykyistä paremmin maataloustoiminnan ja tuotantojärjestelmien monimuotoisuutta — luonnonmukainen tuotanto ja tuotanto, jossa ei käytetä muuntogeenisiä organismeja, mukaan luettuina — ja sen on vastattava paremmin alueellisiin erityispiirteisiin (kuten Välimeren alueen, pohjoisten alueiden, vuoristoalueiden ja EU:n syrjäisimpien alueiden ominaispiirteisiin).

| 53. | korostaa, että myös alueilla, joilla viljely- ja karjankasvatusolosuhteet ovat vaikeita, on voitava säilyttää tietynasteinen elintarvikeomavaraisuus. Komitea painottaa lisäksi suoraa yhteyttä paikallisesti tuotettujen korkealaatuisten elintarvikkeiden ja alueellisen identiteetin välillä. YMP:n on turvattava tämä yhteys. |
| --- | --- |

53.

korostaa, että myös alueilla, joilla viljely- ja karjankasvatusolosuhteet ovat vaikeita, on voitava säilyttää tietynasteinen elintarvikeomavaraisuus. Komitea painottaa lisäksi suoraa yhteyttä paikallisesti tuotettujen korkealaatuisten elintarvikkeiden ja alueellisen identiteetin välillä. YMP:n on turvattava tämä yhteys.

Yhdenmukaisuus muiden politiikan alojen kanssa

| 54. | on yhä enemmän huolissaan ympäristönsuojeluun ja energiaan liittyvistä kysymyksistä yleensä ja erityisesti maapallon ilmaston lämpenemisestä. Komitea pitää maankäyttöpolitiikkaa tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeänä. Maatalouden on oltava innovatiivista voidakseen sopeutua ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja torjuakseen ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

54.

on yhä enemmän huolissaan ympäristönsuojeluun ja energiaan liittyvistä kysymyksistä yleensä ja erityisesti maapallon ilmaston lämpenemisestä. Komitea pitää maankäyttöpolitiikkaa tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeänä. Maatalouden on oltava innovatiivista voidakseen sopeutua ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja torjuakseen ilmastonmuutosta.

| 55. | katsoo, että YMP pitäisi yhdistää entistä paremmin muihin relevantteihin politiikan aloihin, kuten EU:n energiapolitiikkaan, aluepolitiikkaan, ympäristöpolitiikkaan sekä tutkimus- ja kehittämispolitiikkaan. Komitea kehottaa parantamaan näiden politiikanalojen koordinointia julkisen hallinnon kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

55.

katsoo, että YMP pitäisi yhdistää entistä paremmin muihin relevantteihin politiikan aloihin, kuten EU:n energiapolitiikkaan, aluepolitiikkaan, ympäristöpolitiikkaan sekä tutkimus- ja kehittämispolitiikkaan. Komitea kehottaa parantamaan näiden politiikanalojen koordinointia julkisen hallinnon kaikilla tasoilla.

| 56. | katsoo lisäksi, että YMP:llä on sekä sisäinen että ulkoinen ulottuvuutensa; komitean mielestä tulevassa YMP:ssä tulisi pohtia EU:n roolia laajamittaisessa kehittyvässä maailmassa. EU:n tulisi tarjota markkinoita silloin, kun mahdollista ja kannustaa kehitysmaita elintarvikkeiden omavaraisuuteen teknologian ja taitojen siirron avulla. On erittäin tärkeää, että YMP:n vaikutuksia kehitysmaihin arvioidaan jatkuvasti. |
| --- | --- |

56.

katsoo lisäksi, että YMP:llä on sekä sisäinen että ulkoinen ulottuvuutensa; komitean mielestä tulevassa YMP:ssä tulisi pohtia EU:n roolia laajamittaisessa kehittyvässä maailmassa. EU:n tulisi tarjota markkinoita silloin, kun mahdollista ja kannustaa kehitysmaita elintarvikkeiden omavaraisuuteen teknologian ja taitojen siirron avulla. On erittäin tärkeää, että YMP:n vaikutuksia kehitysmaihin arvioidaan jatkuvasti.

Maaseudun kehittämisen luonne

| 57. | näkee, että unionin päätösten maaseutuvaikutusten arviointi voisi tarjota unionin päätöksentekoon ulottuvuuden, jolla maaseudun erityisolosuhteet voitaisiin huomioida niin päätöksien suunnittelussa kuin niiden toteutumisen seurannassa. Maaseutuvaikutusten arvioinnissa on huomioitava, että maaseutu on erilaista eri puolilla Eurooppaa, ja myös jäsenmaan sisällä maaseutu voi olla hyvin erityyppistä riippuen siitä, missä maaseutualue sijaitsee. |
| --- | --- |

57.

näkee, että unionin päätösten maaseutuvaikutusten arviointi voisi tarjota unionin päätöksentekoon ulottuvuuden, jolla maaseudun erityisolosuhteet voitaisiin huomioida niin päätöksien suunnittelussa kuin niiden toteutumisen seurannassa. Maaseutuvaikutusten arvioinnissa on huomioitava, että maaseutu on erilaista eri puolilla Eurooppaa, ja myös jäsenmaan sisällä maaseutu voi olla hyvin erityyppistä riippuen siitä, missä maaseutualue sijaitsee.

| 58. | katsoo, että ”maaseudun kehittämisen” ja toisen pilarin alaan kuuluvien kysymysten määritelmää tulisi selventää ja katsoo tähän liittyen myös, että tulevaa YMP:tä voitaisiin hyödyntää tarkoituksenmukaisemmin, jos se yhdistetään ja sitä koordinoidaan paremmin muiden maaseudun ja taajamien kehittämiseen tähtäävien politiikkojen kanssa, erityisesti taajamien lähellä sijaitsevilla alueilla, joilla maaseuturesursseihin voi kohdistua voimakkaita paineita. Lisäksi maaseudun kehittämiseen tähtäävin politiikoin tulisi kannustaa maatalouden harjoittamiseen ja turvata maatalouselinkeino sellaisilla alueilla, joilla siitä saattaa olla erityistä hyötyä, esimerkiksi taajamissa ja niiden ympäristössä sekä harvaan asutuilla alueilla. |
| --- | --- |

58.

katsoo, että ”maaseudun kehittämisen” ja toisen pilarin alaan kuuluvien kysymysten määritelmää tulisi selventää ja katsoo tähän liittyen myös, että tulevaa YMP:tä voitaisiin hyödyntää tarkoituksenmukaisemmin, jos se yhdistetään ja sitä koordinoidaan paremmin muiden maaseudun ja taajamien kehittämiseen tähtäävien politiikkojen kanssa, erityisesti taajamien lähellä sijaitsevilla alueilla, joilla maaseuturesursseihin voi kohdistua voimakkaita paineita. Lisäksi maaseudun kehittämiseen tähtäävin politiikoin tulisi kannustaa maatalouden harjoittamiseen ja turvata maatalouselinkeino sellaisilla alueilla, joilla siitä saattaa olla erityistä hyötyä, esimerkiksi taajamissa ja niiden ympäristössä sekä harvaan asutuilla alueilla.

| 59. | kehottaa edistämään maaseutualueiden yhteisöjen kestävää kehitystä noudattamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja tarjoamalla maaseutualueilla peruspalveluita, kuten koulutusta, terveydenhuolto- ja postipalveluita sekä infrastruktuureja, kuten laajakaistayhteyksiä ja julkisia liikennepalveluita. |
| --- | --- |

59.

kehottaa edistämään maaseutualueiden yhteisöjen kestävää kehitystä noudattamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja tarjoamalla maaseutualueilla peruspalveluita, kuten koulutusta, terveydenhuolto- ja postipalveluita sekä infrastruktuureja, kuten laajakaistayhteyksiä ja julkisia liikennepalveluita.

| 60. | katsoo, että erityisesti laajemmissa ”maaseudun kehittämiseen” liittyvissä kysymyksissä, alue- ja paikallistaso on otettava entistä laajemmin ja tiiviimmin mukaan politiikan suunnittelu- ja päätöstentekoprosesseihin, jotta päätökset vastaisivat paremmin todellisiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

60.

katsoo, että erityisesti laajemmissa ”maaseudun kehittämiseen” liittyvissä kysymyksissä, alue- ja paikallistaso on otettava entistä laajemmin ja tiiviimmin mukaan politiikan suunnittelu- ja päätöstentekoprosesseihin, jotta päätökset vastaisivat paremmin todellisiin tarpeisiin.

| 61. | viittaa tässä yhteydessä aiheesta ”Maaseudun kehittäminen ja Lissabonin strategia” antamaansa julkilausumaan (2), joka on arvokas panos pohdintaan YMP:n ja maaseudun kehittämisen tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

61.

viittaa tässä yhteydessä aiheesta ”Maaseudun kehittäminen ja Lissabonin strategia” antamaansa julkilausumaan (2), joka on arvokas panos pohdintaan YMP:n ja maaseudun kehittämisen tulevaisuudesta.

Bryssel 7. helmikuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Special Eurobarometer 276: Europeans, Agriculture and the Common Agricultural Policy, maaliskuu 2007.

1

(2)  Aleksandroupolissa kesäkuussa 2006 annettu julkilausuma aiheesta ”Maaseudun kehittäminen ja Lissabonin strategia” (CdR 209/2006).

2

---

| 25.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/31

---

Alueiden komitean päätöslauselma Eurooppa-neuvoston vuoden 2008 kevään kokoukselle aiheesta ”Kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä strategia — ’Lissabonin paradoksin’ ratkaiseminen”

(2008/C 105/07)

Keväällä 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi alueiden komiteaa toimittamaan vuoden 2008 kokoukseen koosteraportin kasvu- ja työllisyyskumppanuuden tukemiseksi, arvioimaan uudistetun Lissabonin strategian vaikutuksia paikallis- ja aluetasolla ja luomaan katsauksen vuoden 2008 jälkeiseen aikaan.

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pitää pyyntöä tervetulleena, sillä unionin alueilla ja kunnilla on keskeinen asema Lissabonin strategiaa toteutettaessa. Itse asiassa ne ovat innovaatio-, tutkimus- ja koulutuspolitiikan avaintoimijoita, ne ovat vastuussa yli 66 prosentista julkisista investoinneista EU:ssa ja ne kohdistavat rakennerahastovaroja yhä enemmän kasvu- ja työllisyystavoitteisiin. |
| --- | --- |

1.

pitää pyyntöä tervetulleena, sillä unionin alueilla ja kunnilla on keskeinen asema Lissabonin strategiaa toteutettaessa. Itse asiassa ne ovat innovaatio-, tutkimus- ja koulutuspolitiikan avaintoimijoita, ne ovat vastuussa yli 66 prosentista julkisista investoinneista EU:ssa ja ne kohdistavat rakennerahastovaroja yhä enemmän kasvu- ja työllisyystavoitteisiin.

| 2. | muistuttaa, että Lissabonissa hyväksytyssä EU:n uudistussopimuksessa alueellinen yhteenkuuluvuus on lisätty perussopimuksen kolmanneksi tavoitteeksi sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden rinnalle. Niinpä vastedes on ensisijaisen tärkeää puuttua alueellisiin eroavuuksiin, jotka vaikuttavat EU:n talouden yleiseen kilpailukykyyn. Tästä syystä alueiden ja kuntien rooli on entistäkin ratkaisevampi. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että Lissabonissa hyväksytyssä EU:n uudistussopimuksessa alueellinen yhteenkuuluvuus on lisätty perussopimuksen kolmanneksi tavoitteeksi sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden rinnalle. Niinpä vastedes on ensisijaisen tärkeää puuttua alueellisiin eroavuuksiin, jotka vaikuttavat EU:n talouden yleiseen kilpailukykyyn. Tästä syystä alueiden ja kuntien rooli on entistäkin ratkaisevampi.

| 3. | pitää tervetulleena Euroopan komission strategiaraporttia, jossa käsitellään koko unionin alueen taloudellisia uudistuksia. Se sisältää myös arvion jäsenvaltioiden edistymisestä asiaan liittyvien maakohtaisten suositusluonnosten toteuttamisessa, ehdotuksen yhdennettyjen suuntaviivojen tuntuvaksi vahvistamiseksi sekä ehdotuksen yhteisön uudeksi Lissabonin ohjelmaksi vuosiksi 2008–2010. Strategiaraportti osoittaa periaatteessa, että Lissabonin strategia on tähän mennessä osoittanut arvonsa luomalla yleisen tavoitteen luoda unioniin lisää kasvua ja työpaikkoja. Komitea viittaa tässä yhteydessä useiden sellaisten alueidenvälisen yhteistyön yhteenliittymien perustamiseen, jotka suuntaavat toimintaansa myös Lissabonin strategiaan kirjattujen tavoitteiden hyväksi. Esimerkkinä niistä voidaan mainita Innovation Alliance — yli 20:n EU-alueen yhteistyöyhteenliittymä, joka on jo menestynyt innovaation saralla ja jonka osapuolista jo lukuisat täyttävät Lissabonin kriteerit. |
| --- | --- |

3.

pitää tervetulleena Euroopan komission strategiaraporttia, jossa käsitellään koko unionin alueen taloudellisia uudistuksia. Se sisältää myös arvion jäsenvaltioiden edistymisestä asiaan liittyvien maakohtaisten suositusluonnosten toteuttamisessa, ehdotuksen yhdennettyjen suuntaviivojen tuntuvaksi vahvistamiseksi sekä ehdotuksen yhteisön uudeksi Lissabonin ohjelmaksi vuosiksi 2008–2010. Strategiaraportti osoittaa periaatteessa, että Lissabonin strategia on tähän mennessä osoittanut arvonsa luomalla yleisen tavoitteen luoda unioniin lisää kasvua ja työpaikkoja. Komitea viittaa tässä yhteydessä useiden sellaisten alueidenvälisen yhteistyön yhteenliittymien perustamiseen, jotka suuntaavat toimintaansa myös Lissabonin strategiaan kirjattujen tavoitteiden hyväksi. Esimerkkinä niistä voidaan mainita Innovation Alliance — yli 20:n EU-alueen yhteistyöyhteenliittymä, joka on jo menestynyt innovaation saralla ja jonka osapuolista jo lukuisat täyttävät Lissabonin kriteerit.

| 4. | korostaa kuitenkin, etteivät kaikki jäsenvaltiot pane uudistusohjelmia toimeen tarvittavalla vauhdilla ja että uudistusten eteneminen vaatii vielä paljon ponnisteluja. |
| --- | --- |

4.

korostaa kuitenkin, etteivät kaikki jäsenvaltiot pane uudistusohjelmia toimeen tarvittavalla vauhdilla ja että uudistusten eteneminen vaatii vielä paljon ponnisteluja.

| 5. | on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston vuoden 2006 päätökseen kytkeä AK mukaan kasvu- ja työllisyyskumppanuuden toteuttamiseen pyytämällä sitä toimittamaan raportin tarkistetun Lissabonin strategian vaikutuksista paikallis- ja aluetasolla. Komitea pyytää Eurooppa-neuvostoa valtuuttamaan kevään kokouksessaan AK:n raportoimaan säännöllisesti Lissabonin strategian täytäntöönpanosta ja jatkotoimista paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

5.

on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston vuoden 2006 päätökseen kytkeä AK mukaan kasvu- ja työllisyyskumppanuuden toteuttamiseen pyytämällä sitä toimittamaan raportin tarkistetun Lissabonin strategian vaikutuksista paikallis- ja aluetasolla. Komitea pyytää Eurooppa-neuvostoa valtuuttamaan kevään kokouksessaan AK:n raportoimaan säännöllisesti Lissabonin strategian täytäntöönpanosta ja jatkotoimista paikallis- ja aluetasolla.

| 6. | katsoo, että Lissabonin strategian toteuttamisessa voidaan onnistua vain, mikäli paikallis- ja alueviranomaiset ovat täysimääräisesti mukana päätöksenteko-, täytäntöönpano- ja valvontaprosesseissa. Komitea toistaa sitoutuneensa toteuttamaan kasvuun ja työllisyyteen tähtäävää strategiaa kansalaisten parissa. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että Lissabonin strategian toteuttamisessa voidaan onnistua vain, mikäli paikallis- ja alueviranomaiset ovat täysimääräisesti mukana päätöksenteko-, täytäntöönpano- ja valvontaprosesseissa. Komitea toistaa sitoutuneensa toteuttamaan kasvuun ja työllisyyteen tähtäävää strategiaa kansalaisten parissa.

| 7. | uskoo lujasti, että unionin strategiaa tarvitaan EU:n kilpailukyvyn vaalimiseksi myös vuoden 2010 jälkeen. Strategian myötä tulee luoda Euroopan unionin laajuinen, yhteensovitettu ja osallistava kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä talousuudistuspolitiikka. Se on perusteltua myös kun ajatellaan globaaleja haasteita, joita kaikki eurooppalaiset hallintotasot kohtaavat yhä enenevässä määrin. |
| --- | --- |

7.

uskoo lujasti, että unionin strategiaa tarvitaan EU:n kilpailukyvyn vaalimiseksi myös vuoden 2010 jälkeen. Strategian myötä tulee luoda Euroopan unionin laajuinen, yhteensovitettu ja osallistava kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä talousuudistuspolitiikka. Se on perusteltua myös kun ajatellaan globaaleja haasteita, joita kaikki eurooppalaiset hallintotasot kohtaavat yhä enenevässä määrin.

| 8. | tarjoaa tässä yhteydessä tukensa Euroopan komissiolle unionin laajuisen valveuttamiskampanjan järjestämiseen tarkoituksena lisätä ihmisten tietoisuutta strategiasta ja heidän tukeaan sille niin nyt kuin tulevaisuudessakin. |
| --- | --- |

8.

tarjoaa tässä yhteydessä tukensa Euroopan komissiolle unionin laajuisen valveuttamiskampanjan järjestämiseen tarkoituksena lisätä ihmisten tietoisuutta strategiasta ja heidän tukeaan sille niin nyt kuin tulevaisuudessakin.

”Lissabonin paradoksi” ja vastuunkanto Lissabonin toimintaohjelmasta

| 1. | on tyytyväinen siihen, että yksi tärkeimmistä vuonna 2005 hyväksyttyyn tarkistettuun Lissabonin strategiaan tehdyistä muutoksista on ollut kansalaisia lähellä olevien kanavien hyödyntäminen (going local), minkä tarkoituksena on painottaa paikallis- ja alueviranomaisten osuutta. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että yksi tärkeimmistä vuonna 2005 hyväksyttyyn tarkistettuun Lissabonin strategiaan tehdyistä muutoksista on ollut kansalaisia lähellä olevien kanavien hyödyntäminen (going local), minkä tarkoituksena on painottaa paikallis- ja alueviranomaisten osuutta.

| 2. | panee merkille, että vaikka EU:n alueet ja kunnat osallistuvat käytännöllisesti katsoen kaikkien Lissabonin strategian kasvu- ja työllisyystavoitteiden toteuttamiseen, valtaosa niistä katsoo, että Lissabonin strategian panos kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi on toissijainen. |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että vaikka EU:n alueet ja kunnat osallistuvat käytännöllisesti katsoen kaikkien Lissabonin strategian kasvu- ja työllisyystavoitteiden toteuttamiseen, valtaosa niistä katsoo, että Lissabonin strategian panos kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi on toissijainen.

| 3. | on tästä ”Lissabonin paradoksista”pahoillaan ja katsoo, että suurempi vastuunotto kasvuun ja työllisyyteen tähtäävästä toimintasuunnitelmasta, kuin Lissabonin strategiaa tarkistettaessa vuonna 2005 edellytettiin, on saavutettavissa vain, mikäli kaikki eri hallintotasot (EU, valtiollinen, alueellinen ja paikallinen) tekevät yhteistyötä suoriutuakseen tehtävästä. |
| --- | --- |

3.

on tästä ”Lissabonin paradoksista”pahoillaan ja katsoo, että suurempi vastuunotto kasvuun ja työllisyyteen tähtäävästä toimintasuunnitelmasta, kuin Lissabonin strategiaa tarkistettaessa vuonna 2005 edellytettiin, on saavutettavissa vain, mikäli kaikki eri hallintotasot (EU, valtiollinen, alueellinen ja paikallinen) tekevät yhteistyötä suoriutuakseen tehtävästä.

| 4. | vetoaakin julkishallinnon eri tasojen toissijaisuusperiaatteen mukaisen yhteistyön lisäämisen puolesta, jotta politiikkaa kyetään tekemään aiempaa yhtenäisemmin, koordinoidummin ja tehokkaammin sekä kasvatetaan EU:n laajuisesta työllisyyteen ja kasvuun tähtäävästä strategiasta saatavaa lisäarvoa. |
| --- | --- |

4.

vetoaakin julkishallinnon eri tasojen toissijaisuusperiaatteen mukaisen yhteistyön lisäämisen puolesta, jotta politiikkaa kyetään tekemään aiempaa yhtenäisemmin, koordinoidummin ja tehokkaammin sekä kasvatetaan EU:n laajuisesta työllisyyteen ja kasvuun tähtäävästä strategiasta saatavaa lisäarvoa.

Täytäntöönpanovaje — Alueiden ja kuntien osuus hallinnointisyklissä

| 5. | palauttaa mieliin, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat erittäin sitoutuneita Lissabonin strategian tavoitteisiin ja että monet niistä näkevät mahdolliseksi kasvattaa rooliaan täytäntöönpanoprosessissa. Komitea toteaa, että mainittujen viranomaisten keskuudessa vallitsee tyytymättömyys niiden osuudesta täytäntöönpanossa. Tämä osoittaa, että huolimatta erinäisistä parannuksista edelleenkin on olemassa täytäntöönpanovaje, jota on käytävä poistamaan seuraavassa hallinnointisyklissä. |
| --- | --- |

5.

palauttaa mieliin, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat erittäin sitoutuneita Lissabonin strategian tavoitteisiin ja että monet niistä näkevät mahdolliseksi kasvattaa rooliaan täytäntöönpanoprosessissa. Komitea toteaa, että mainittujen viranomaisten keskuudessa vallitsee tyytymättömyys niiden osuudesta täytäntöönpanossa. Tämä osoittaa, että huolimatta erinäisistä parannuksista edelleenkin on olemassa täytäntöönpanovaje, jota on käytävä poistamaan seuraavassa hallinnointisyklissä.

| 6. | suosittaa, että komission vuotuisessa seurantatyössä ja maakohtaisissa suosituksissa käsiteltäisiin järjestelmällisesti kaikkien sidosryhmien osallistumista. |
| --- | --- |

6.

suosittaa, että komission vuotuisessa seurantatyössä ja maakohtaisissa suosituksissa käsiteltäisiin järjestelmällisesti kaikkien sidosryhmien osallistumista.

| 7. | uudistaa pyyntönsä jäsenvaltioille paikallis- ja alueviranomaisten kytkemisestä aiempaa järjestelmällisemmin mukaan Lissabonin toimintalinjasyklin kaikkiin vaiheisiin kutakin niistä erikseen koskevien perustuslaillisten säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

7.

uudistaa pyyntönsä jäsenvaltioille paikallis- ja alueviranomaisten kytkemisestä aiempaa järjestelmällisemmin mukaan Lissabonin toimintalinjasyklin kaikkiin vaiheisiin kutakin niistä erikseen koskevien perustuslaillisten säännösten mukaisesti.

| 8. | pyytää tulla kutsutuksi osallistumaan talouspoliittisen komitean puitteissa toimivan Lissabonin strategian metodologiaa käsittelevän työryhmän toimintaan. |
| --- | --- |

8.

pyytää tulla kutsutuksi osallistumaan talouspoliittisen komitean puitteissa toimivan Lissabonin strategian metodologiaa käsittelevän työryhmän toimintaan.

| 9. | suosittaa, että Eurostat velvoitetaan toimittamaan aluetasolle kaikki asiaankuuluva tilastoaineisto, jonka avulla on mahdollista koota ja julkaista järjestelmällinen seurantakertomus Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisesta. |
| --- | --- |

9.

suosittaa, että Eurostat velvoitetaan toimittamaan aluetasolle kaikki asiaankuuluva tilastoaineisto, jonka avulla on mahdollista koota ja julkaista järjestelmällinen seurantakertomus Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisesta.

Koheesiopolitiikka edistää merkittävästi kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän strategian täytäntöönpanoa

| 10. | katsoo, että EU:n koheesiopolitiikka on yksi Euroopan alueiden ja kuntien tärkeimmistä välineistä niiden pyrkiessä toteuttamaan kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän strategian tavoitteet kansalaisten parissa. Koheesiopolitiikka on tärkein politiikka pyrittäessä vahvistamaan kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kilpailukykyä ja työllisyyttä. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että EU:n koheesiopolitiikka on yksi Euroopan alueiden ja kuntien tärkeimmistä välineistä niiden pyrkiessä toteuttamaan kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän strategian tavoitteet kansalaisten parissa. Koheesiopolitiikka on tärkein politiikka pyrittäessä vahvistamaan kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kilpailukykyä ja työllisyyttä.

| 11. | panee merkille, että koheesiopolitiikassa uudella ohjelmakaudella 2007–2013 sovellettava tavoitteiden saavuttamiseksi varattujen rakennerahastovarojen vaatimus (earmarking) aiheutti alueiden ja kuntien varainkäytön suunnittelussa tärkeitä muutoksia, ja yleensä innovointiin tarkoitettu varainkäyttö lisääntyi. Lisäksi komitea katsoo ja hyväksyy, että rahoituksen kohdentaminen on omiaan tuomaan Lissabonin ja Göteborgin strategioita samoille linjoille koheesiopolitiikan pääajatusten kanssa. Komitea odottaa että komissio laatii nykyisen ohjelmakauden kokemusten arvioinnin perusteella ehdotuksia siitä, kuinka koheesiopolitiikalla voidaan edistää Lissabonin strategian toteutumista tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

11.

panee merkille, että koheesiopolitiikassa uudella ohjelmakaudella 2007–2013 sovellettava tavoitteiden saavuttamiseksi varattujen rakennerahastovarojen vaatimus (earmarking) aiheutti alueiden ja kuntien varainkäytön suunnittelussa tärkeitä muutoksia, ja yleensä innovointiin tarkoitettu varainkäyttö lisääntyi. Lisäksi komitea katsoo ja hyväksyy, että rahoituksen kohdentaminen on omiaan tuomaan Lissabonin ja Göteborgin strategioita samoille linjoille koheesiopolitiikan pääajatusten kanssa. Komitea odottaa että komissio laatii nykyisen ohjelmakauden kokemusten arvioinnin perusteella ehdotuksia siitä, kuinka koheesiopolitiikalla voidaan edistää Lissabonin strategian toteutumista tulevaisuudessa.

| 12. | yhtyy Euroopan komission näkemykseen, että uusi, vuosien 2007–2013 koheesiopolitiikka on luonut pohjan entistä strategisemmalle lähestymistavalle investointien suunnitteluun Lissabonin strategian perusteella ja sille, että strategiasta kannetaan perustasolla enemmän vastuuta, kun hallinnointia hajautetaan enemmän ja kumppanitahojen osuutta vahvistetaan (1). Komitea pahoittelee kuitenkin, että komissio rajoittuu työskentelemään tiivisti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa käyttäen järjestelmiä ja menettelytapoja, jotka on otettu käyttöön ohjelmien tarkkailua ja arviointia varten ja niiden mukauttamiseksi muuttuviin olosuhteisiin ja painopistealoihin. Komitea kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon, että alueilla ja kunnilla voisi olla keskeinen tehtävä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

12.

yhtyy Euroopan komission näkemykseen, että uusi, vuosien 2007–2013 koheesiopolitiikka on luonut pohjan entistä strategisemmalle lähestymistavalle investointien suunnitteluun Lissabonin strategian perusteella ja sille, että strategiasta kannetaan perustasolla enemmän vastuuta, kun hallinnointia hajautetaan enemmän ja kumppanitahojen osuutta vahvistetaan (1). Komitea pahoittelee kuitenkin, että komissio rajoittuu työskentelemään tiivisti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa käyttäen järjestelmiä ja menettelytapoja, jotka on otettu käyttöön ohjelmien tarkkailua ja arviointia varten ja niiden mukauttamiseksi muuttuviin olosuhteisiin ja painopistealoihin. Komitea kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon, että alueilla ja kunnilla voisi olla keskeinen tehtävä tässä yhteydessä.

| 13. | perääkin mekanismeja, joiden avulla pystyttäisiin paremmin koordinoimaan politiikantekoa eri tasoilla, jotta kyetään kehittämään kaikki viranomaiset osallistava tehokas strategia, jolla tähdätään Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen alue- ja paikallistasolla. Alueiden komitea on halukas antamaan panoksensa tällaisen koordinoidun ja osallistavan toimintamallin hyväksi yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten valtakunnallisten ja Euroopan tason yhteenliittymien kanssa. |
| --- | --- |

13.

perääkin mekanismeja, joiden avulla pystyttäisiin paremmin koordinoimaan politiikantekoa eri tasoilla, jotta kyetään kehittämään kaikki viranomaiset osallistava tehokas strategia, jolla tähdätään Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen alue- ja paikallistasolla. Alueiden komitea on halukas antamaan panoksensa tällaisen koordinoidun ja osallistavan toimintamallin hyväksi yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten valtakunnallisten ja Euroopan tason yhteenliittymien kanssa.

| 14. | tähdentää eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) luomia uusia mahdollisuuksia, joiden ansiosta valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset pystyvät kehittämään voimakkaampaa alueellista yhteistyötä, ja kullakin alueella päästään toteuttamaan Lissabonin strategian tavoitteita paremmin, yhdenmukaisemmin ja tehokkaammin, kun rajanylittävillä alueilla samoin kuin valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön puitteissa kehitetään konkreettisia hankkeita. |
| --- | --- |

14.

tähdentää eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) luomia uusia mahdollisuuksia, joiden ansiosta valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset pystyvät kehittämään voimakkaampaa alueellista yhteistyötä, ja kullakin alueella päästään toteuttamaan Lissabonin strategian tavoitteita paremmin, yhdenmukaisemmin ja tehokkaammin, kun rajanylittävillä alueilla samoin kuin valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön puitteissa kehitetään konkreettisia hankkeita.

| 15. | kehottaa EU:ta uuden Lissabonin sopimuksen tarjoamaan, alueellista yhteenkuuluvuutta koskevaan lainsäädäntöperustaan tukeutuen laatimaan konkreettisia sääntöjä ja toteuttamaan asianmukaisia toimia, joilla voidaan vastata syrjäisimpien alueiden sekä saaristo-, vuoristo- ja rannikkoalueiden erityisiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

15.

kehottaa EU:ta uuden Lissabonin sopimuksen tarjoamaan, alueellista yhteenkuuluvuutta koskevaan lainsäädäntöperustaan tukeutuen laatimaan konkreettisia sääntöjä ja toteuttamaan asianmukaisia toimia, joilla voidaan vastata syrjäisimpien alueiden sekä saaristo-, vuoristo- ja rannikkoalueiden erityisiin tarpeisiin.

| 16. | uskoo lisäksi, että tulossa oleva EU:n talousarvion tarkastelu on omiaan lisäämään tietoisuutta siitä, että unionin alueiden ja kuntien erityisistä alueellisista tarpeista, haasteista ja mahdollisuuksista kyetään huolehtimaan vain lujittamalla EU:n koheesiopolitiikkaa vuoden 2013 jälkeenkin. |
| --- | --- |

16.

uskoo lisäksi, että tulossa oleva EU:n talousarvion tarkastelu on omiaan lisäämään tietoisuutta siitä, että unionin alueiden ja kuntien erityisistä alueellisista tarpeista, haasteista ja mahdollisuuksista kyetään huolehtimaan vain lujittamalla EU:n koheesiopolitiikkaa vuoden 2013 jälkeenkin.

| 17. | muistuttaa, että on edelleen tarpeen tehdä mahdolliseksi ja helpottaa laaja-alaista koordinointia rakennerahastojen ja muiden asiaankuuluvien EU:n soveltamien rahoitusohjelmien välille. Viimeksi mainittuihin kuuluvat kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (CIP), Euroopan yhteisön seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma sekä elinikäisen oppimisen ohjelmat. Näin pystytään maksimoimaan EU:n myöntämästä rahoituksesta saatava lisäarvo Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

17.

muistuttaa, että on edelleen tarpeen tehdä mahdolliseksi ja helpottaa laaja-alaista koordinointia rakennerahastojen ja muiden asiaankuuluvien EU:n soveltamien rahoitusohjelmien välille. Viimeksi mainittuihin kuuluvat kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (CIP), Euroopan yhteisön seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma sekä elinikäisen oppimisen ohjelmat. Näin pystytään maksimoimaan EU:n myöntämästä rahoituksesta saatava lisäarvo Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 18. | painottaa, että kovan kilpailun leimaamalla 2000-luvulla tarvitaan talouden dynamiikkaa kaikilla tasoilla — EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien tasolla —, jotta unionin kaikille alueille pystytään rakentamaan vakaa ja hyvinvoiva yhteiskunta. Komitea toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat edistää alueillaan yritysten kasvua kannustavien olosuhteiden syntyä. Komitea katsoo, ettei unionin alueiden tulevaisuutta voida muokata ainoastaan puhtaan kilpailudynamiikan pohjalta. |
| --- | --- |

18.

painottaa, että kovan kilpailun leimaamalla 2000-luvulla tarvitaan talouden dynamiikkaa kaikilla tasoilla — EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien tasolla —, jotta unionin kaikille alueille pystytään rakentamaan vakaa ja hyvinvoiva yhteiskunta. Komitea toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat edistää alueillaan yritysten kasvua kannustavien olosuhteiden syntyä. Komitea katsoo, ettei unionin alueiden tulevaisuutta voida muokata ainoastaan puhtaan kilpailudynamiikan pohjalta.

Paikallisen ja alueellisen kehityspolitiikan tulevat painopisteet

| 19. | kehottaa painokkaasti EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan kehitysohjelmissaan huomioon alueiden ja kuntien ensisijaisina pitämät kysymykset. |
| --- | --- |

19.

kehottaa painokkaasti EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan kehitysohjelmissaan huomioon alueiden ja kuntien ensisijaisina pitämät kysymykset.

| 20. | katsoo, että Lissabonin ohjelma on tärkeä keino kasvattaa tietoisuutta kasvua ja työllisyyttä koskevasta toimintaohjelmasta ja lisäarvosta, jota se tuo politiikantekoon valtiollisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että Lissabonin ohjelma on tärkeä keino kasvattaa tietoisuutta kasvua ja työllisyyttä koskevasta toimintaohjelmasta ja lisäarvosta, jota se tuo politiikantekoon valtiollisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.

| 21. | kehottaa puheenjohtajaansa toimittamaan tämän päätöslauselman Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle Slovenialle, Eurooppa-neuvoston vuoden 2008 kevään kokoukselle, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. |
| --- | --- |

21.

kehottaa puheenjohtajaansa toimittamaan tämän päätöslauselman Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle Slovenialle, Eurooppa-neuvoston vuoden 2008 kevään kokoukselle, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.

Bryssel 7. helmikuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions — Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013 — (KOM(2007) 798 final), 11th November 2007, s. 11–12, Conclusions. (Suomenkielistä toisintoa ei saatavilla.)

1

Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions

Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013

(KOM(2007) 798 final), 11th November 2007, s. 11–12, Conclusions

---

| 25.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/34

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia”

(2008/C 105/08)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että kansanterveyskysymysten ja erityisesti ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvien kysymysten käsittelyyn kuuluu eri aloilla — ravitsemus, urheilu, koulutus, liikenne, tuotanto ja kuluttajat — sovellettavien strategioiden yhdentäminen siten, että erityishuomiota kiinnitetään ongelman sosiaalisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

—

katsoo, että kansanterveyskysymysten ja erityisesti ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvien kysymysten käsittelyyn kuuluu eri aloilla — ravitsemus, urheilu, koulutus, liikenne, tuotanto ja kuluttajat — sovellettavien strategioiden yhdentäminen siten, että erityishuomiota kiinnitetään ongelman sosiaalisiin näkökohtiin.

| — | katsoo, että yhteisötasolla tulisi ottaa yhä laajemmin huomioon tiedon levittäminen jäsenvaltioiden kokemuksista ja edistää tällaista toimintaa. Näin voitaisiin yhtenäistää toimia ja luoda lisävälineitä haitallisten elintapojen tehokkaaseen torjuntaan. |
| --- | --- |

—

katsoo, että yhteisötasolla tulisi ottaa yhä laajemmin huomioon tiedon levittäminen jäsenvaltioiden kokemuksista ja edistää tällaista toimintaa. Näin voitaisiin yhtenäistää toimia ja luoda lisävälineitä haitallisten elintapojen tehokkaaseen torjuntaan.

| — | on vakuuttunut, että yhteistyökumppanuuksien edistäminen on tehokkain tapa ratkaista ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvät ongelmat. Komitea pitää yhtä yhdenmukaista lähestymistapaa täysin riittämättömänä. Pääasiassa väärästä ravinnosta johtuvia terveysongelmia voidaan ehkäistä ainoastaan niin, että kaikki sidosryhmät puuttuvat asiaan kansainvälisellä, valtakunnallisella, alueellisella ja tiukasti paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

—

on vakuuttunut, että yhteistyökumppanuuksien edistäminen on tehokkain tapa ratkaista ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvät ongelmat. Komitea pitää yhtä yhdenmukaista lähestymistapaa täysin riittämättömänä. Pääasiassa väärästä ravinnosta johtuvia terveysongelmia voidaan ehkäistä ainoastaan niin, että kaikki sidosryhmät puuttuvat asiaan kansainvälisellä, valtakunnallisella, alueellisella ja tiukasti paikallisella tasolla.

| — | kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että seuraaviin rahoitusnäkymiin sisällytetään erityisvaroja, joiden avulla voidaan rakennerahastotoiminnan yhteydessä edistää tässä lausunnossa kuvailtujen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että seuraaviin rahoitusnäkymiin sisällytetään erityisvaroja, joiden avulla voidaan rakennerahastotoiminnan yhteydessä edistää tässä lausunnossa kuvailtujen tavoitteiden saavuttamista.

| — | suosittaa, että yksittäiset jäsenvaltiot ja alueet ryhtyisivät toimiin suojellakseen kansalaisiaan viesteiltä, joita joukkoviestimissä (etenkin radiossa ja televisiossa) välitetään runsaasti rasvaa tai sokeria sisältävien elintarvikkeiden mainoksissa. Valtiot ja alueet voisivat määrätä mainonnan kustannusten korottamisesta tai jopa edellyttää, että tietynlaisten tuotteiden etiketeissä on annettava lisätietoja niiden mahdollisista haittavaikutuksista. |
| --- | --- |

—

suosittaa, että yksittäiset jäsenvaltiot ja alueet ryhtyisivät toimiin suojellakseen kansalaisiaan viesteiltä, joita joukkoviestimissä (etenkin radiossa ja televisiossa) välitetään runsaasti rasvaa tai sokeria sisältävien elintarvikkeiden mainoksissa. Valtiot ja alueet voisivat määrätä mainonnan kustannusten korottamisesta tai jopa edellyttää, että tietynlaisten tuotteiden etiketeissä on annettava lisätietoja niiden mahdollisista haittavaikutuksista.

| — | kannattaa yhteyksien vahvistamista viranomaisten ja sellaisten terveysalan ulkopuolisten organisaatioiden välillä, jotka toimivat tuotantoalalla (esim. maataloustuotanto) ja elintarvikkeiden vähittäiskaupan alalla. Tässä yhteydessä tulee hyödyntää paikallistason toimijoita. |
| --- | --- |

—

kannattaa yhteyksien vahvistamista viranomaisten ja sellaisten terveysalan ulkopuolisten organisaatioiden välillä, jotka toimivat tuotantoalalla (esim. maataloustuotanto) ja elintarvikkeiden vähittäiskaupan alalla. Tässä yhteydessä tulee hyödyntää paikallistason toimijoita.

| Esittelijä | : | Mario MAGNANI (IT, ALDE), Trentino-Alto Adigen/Trentino-Etelä-Tirolin aluevaltuuston varapuheenjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Mario MAGNANI (IT, ALDE), Trentino-Alto Adigen/Trentino-Etelä-Tirolin aluevaltuuston varapuheenjohtaja

Viiteasiakirja

Valkoinen kirja — Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia

KOM(2007) 279 lopullinen

Poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | katsoo, että terveydestä huolehtiminen on ensisijainen tavoite kaikissa yhteisön toimintalinjoissa ja toimissa. Niillä on siis taattava korkea terveyden suojelun taso. EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan mukaan yhteisön on edistettävä aktiivisesti ihmisten terveyden suojelua ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toteutettava toimia, joista yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi päättää. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että terveydestä huolehtiminen on ensisijainen tavoite kaikissa yhteisön toimintalinjoissa ja toimissa. Niillä on siis taattava korkea terveyden suojelun taso. EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan mukaan yhteisön on edistettävä aktiivisesti ihmisten terveyden suojelua ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toteutettava toimia, joista yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi päättää.

| 2. | korostaa, että muita yhteisön toimintalinjoja tai toimia määriteltäessä ja toteutettaessa olisi otettava huomioon kuluttajansuojavaatimukset, sillä unionin tulee edistää kuluttajan oikeutta saada tietoa ja koulutusta ja turvata omat etunsa. Näin kuluttajia voidaan kannustaa omaksumaan terveelliset ruokatottumukset ja elintavat. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että muita yhteisön toimintalinjoja tai toimia määriteltäessä ja toteutettaessa olisi otettava huomioon kuluttajansuojavaatimukset, sillä unionin tulee edistää kuluttajan oikeutta saada tietoa ja koulutusta ja turvata omat etunsa. Näin kuluttajia voidaan kannustaa omaksumaan terveelliset ruokatottumukset ja elintavat.

| 3. | muistuttaa, että yhteisön toimien tarkoituksena on kansanterveyden parantaminen, sairauksien ja vaivojen ehkäiseminen sekä ihmisten terveyttä vaarantavien tekijöiden torjunta ja että nämä toimet täydentävät kansallisia politiikkoja. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että yhteisön toimien tarkoituksena on kansanterveyden parantaminen, sairauksien ja vaivojen ehkäiseminen sekä ihmisten terveyttä vaarantavien tekijöiden torjunta ja että nämä toimet täydentävät kansallisia politiikkoja.

| 4. | kehottaa näin ollen komissiota ottamaan huomioon jäsenvaltioiden päätäntävallan terveyspalveluiden ja sairaanhoidon järjestämisessä ja tarjoamisessa. Komitea toteaa kuitenkin, että komissio voi esittää toiminnan tehostamiseksi operatiivisia malleja, joita parhaisiin tuloksiin yltäneet alueet ovat käyttäneet. Lisäksi komitea muistuttaa, että liikunnan ja urheilun edistämisessä Euroopan unionin toimien on ehdottomasti liityttävä jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamiin aloitteisiin ja että muidenkin laitosten, kuten yliopistojen ja muiden koulutuskeskusten, tulee voida osallistua niihin. |
| --- | --- |

4.

kehottaa näin ollen komissiota ottamaan huomioon jäsenvaltioiden päätäntävallan terveyspalveluiden ja sairaanhoidon järjestämisessä ja tarjoamisessa. Komitea toteaa kuitenkin, että komissio voi esittää toiminnan tehostamiseksi operatiivisia malleja, joita parhaisiin tuloksiin yltäneet alueet ovat käyttäneet. Lisäksi komitea muistuttaa, että liikunnan ja urheilun edistämisessä Euroopan unionin toimien on ehdottomasti liityttävä jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamiin aloitteisiin ja että muidenkin laitosten, kuten yliopistojen ja muiden koulutuskeskusten, tulee voida osallistua niihin.

| 5. | panee merkille, että neuvosto on toistuvasti kehottanut komissiota kehittämään ravitsemukseen ja liikuntaan liittyviä toimia. Vihreän kirjan perusteella järjestetty kuuleminen osoitti lisäksi, että EU:n panos edellyttää yhteistyötä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason eri toimijoiden kanssa. Lisäksi kuuleminen paljasti yhtäältä sen, että yhteisön toimintalinjojen johdonmukaisuus tulee varmistaa, ja toisaalta monialaisen lähestymistavan merkityksen. |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että neuvosto on toistuvasti kehottanut komissiota kehittämään ravitsemukseen ja liikuntaan liittyviä toimia. Vihreän kirjan perusteella järjestetty kuuleminen osoitti lisäksi, että EU:n panos edellyttää yhteistyötä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason eri toimijoiden kanssa. Lisäksi kuuleminen paljasti yhtäältä sen, että yhteisön toimintalinjojen johdonmukaisuus tulee varmistaa, ja toisaalta monialaisen lähestymistavan merkityksen.

| 6. | katsoo, että tämän valkoisen kirjan tarkoituksena on luoda EU:lle yhtenäinen lähestymistapa, jonka avulla pyritään vähentämään väärästä ravinnosta, liikunnan puutteesta, ylipainosta ja lihavuudesta johtuvia terveysongelmia. Komitea pitää tässä tarkoituksessa yhtenä välttämättömänä keinona suuntaviivojen laatimista menettelytavoiksi todella toimivien ja tehokkaiden palvelujen verkottumisen edistämiseksi alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että tämän valkoisen kirjan tarkoituksena on luoda EU:lle yhtenäinen lähestymistapa, jonka avulla pyritään vähentämään väärästä ravinnosta, liikunnan puutteesta, ylipainosta ja lihavuudesta johtuvia terveysongelmia. Komitea pitää tässä tarkoituksessa yhtenä välttämättömänä keinona suuntaviivojen laatimista menettelytavoiksi todella toimivien ja tehokkaiden palvelujen verkottumisen edistämiseksi alue- ja paikallistasolla.

| 7. | toteaa, että ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi parhaalla mahdollisella tavalla on edistettävä erilaisten strategisesti merkittävien alojen (horisontaalinen lähestymistapa) ja eri toimintatasojen (vertikaalinen lähestymistapa) keskinäistä täydentävyyttä ja yhteensovittamista. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi parhaalla mahdollisella tavalla on edistettävä erilaisten strategisesti merkittävien alojen (horisontaalinen lähestymistapa) ja eri toimintatasojen (vertikaalinen lähestymistapa) keskinäistä täydentävyyttä ja yhteensovittamista.

| 8. | kannattaa valkoisen kirjan tavoitteita ja katsoo, että alueilla ja paikallisviranomaisilla on perusluonteinen rooli pyrittäessä laatimaan kaikilla tasoilla toteutettavia hankkeita väärästä ravinnosta ja huonoista elintavoista johtuvien haittojen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

8.

kannattaa valkoisen kirjan tavoitteita ja katsoo, että alueilla ja paikallisviranomaisilla on perusluonteinen rooli pyrittäessä laatimaan kaikilla tasoilla toteutettavia hankkeita väärästä ravinnosta ja huonoista elintavoista johtuvien haittojen vähentämiseksi.

| 9. | on tyytyväinen komission kantaan, jonka mukaan monilla aloilla tärkeimmät toimintatasot ovat valtakunnallinen tai paikallinen taso, mutta myös kansainvälinen taso, jolla eri maiden kulttuurisesti, alueellisesti ja sosiaalisesti samantyyppiset yhteisöt tekevät yhteistyötä. |
| --- | --- |

9.

on tyytyväinen komission kantaan, jonka mukaan monilla aloilla tärkeimmät toimintatasot ovat valtakunnallinen tai paikallinen taso, mutta myös kansainvälinen taso, jolla eri maiden kulttuurisesti, alueellisesti ja sosiaalisesti samantyyppiset yhteisöt tekevät yhteistyötä.

| 10. | suosittaakin, että näillä aloilla toteutettavilla Euroopan unionin toimilla pyrittäisiin joko täydentämään, optimoimaan, koordinoimaan tai levittämään kansallisella tai alueellisella tasolla toteutettuja toimia tai käsittelemään kysymyksiä, jotka kuuluvat nimenomaan yhteisön strategioihin. |
| --- | --- |

10.

suosittaakin, että näillä aloilla toteutettavilla Euroopan unionin toimilla pyrittäisiin joko täydentämään, optimoimaan, koordinoimaan tai levittämään kansallisella tai alueellisella tasolla toteutettuja toimia tai käsittelemään kysymyksiä, jotka kuuluvat nimenomaan yhteisön strategioihin.

| 11. | katsoo, että kaikkia strategioita on niiden tehokkuuden varmistamiseksi tuettava alueellisilla toimilla ja paikallisviranomaisten konkreettisilla aloitteilla, ja pitää sen vuoksi toivottavana, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan mukaiseen EU:n toimintaan. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että kaikkia strategioita on niiden tehokkuuden varmistamiseksi tuettava alueellisilla toimilla ja paikallisviranomaisten konkreettisilla aloitteilla, ja pitää sen vuoksi toivottavana, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan mukaiseen EU:n toimintaan.

| 12. | korostaa, että eri jäsenvaltioissa esiintyvät ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvät ongelmat eivät välttämättä edellytä yhtenäistä ratkaisua Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että eri jäsenvaltioissa esiintyvät ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvät ongelmat eivät välttämättä edellytä yhtenäistä ratkaisua Euroopan tasolla.

| 13. | on tyytyväinen siihen, että komissio katsoo tärkeäksi kiinnittää huomiota ruokavalion monimuotoisuuteen eri jäsenvaltioissa ja Euroopassa sovellettavien strategisten lähestymistapojen eroihin. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että komissio korostaa olevan olennaista kehittää toimia edelleen alue- ja paikallistasoilla, koska ne ovat kansalaisia lähimpänä olevia hallintotasoja. Komissio toteaa nimenomaisesti, että ”(n)äillä tasoilla totutetut toimet ovat keskeisiä, jotta yleiset lähestymistavat voidaan räätälöidä ja validoida paikallisiin erityisolosuhteisiin”. |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen siihen, että komissio katsoo tärkeäksi kiinnittää huomiota ruokavalion monimuotoisuuteen eri jäsenvaltioissa ja Euroopassa sovellettavien strategisten lähestymistapojen eroihin. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että komissio korostaa olevan olennaista kehittää toimia edelleen alue- ja paikallistasoilla, koska ne ovat kansalaisia lähimpänä olevia hallintotasoja. Komissio toteaa nimenomaisesti, että ”(n)äillä tasoilla totutetut toimet ovat keskeisiä, jotta yleiset lähestymistavat voidaan räätälöidä ja validoida paikallisiin erityisolosuhteisiin”.

| 14. | katsoo, että terveysongelmien vähentäminen on pitkän aikavälin työtä. Sen vuoksi muun muassa ylipainon ja lihavuuden torjumiseen tähtääviä taloudellisia investointeja ja toimia on tarkasteltava usean vuoden ajanjaksolla. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että terveysongelmien vähentäminen on pitkän aikavälin työtä. Sen vuoksi muun muassa ylipainon ja lihavuuden torjumiseen tähtääviä taloudellisia investointeja ja toimia on tarkasteltava usean vuoden ajanjaksolla.

Toimintaperiaatteet

| 15. | katsoo, että kansanterveyskysymysten ja erityisesti ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvien kysymysten käsittelyyn kuuluu eri aloilla — ravitsemus, urheilu, koulutus, liikenne, tuotanto ja kuluttajat — sovellettavien strategioiden yhdentäminen siten, että erityishuomiota kiinnitetään ongelman sosiaalisiin näkökohtiin. Komitea korostaa kuitenkin, että terveysnäkökohdat vaikuttavat voimakkaimmin talouteen ja elämänlaatuun. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että kansanterveyskysymysten ja erityisesti ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvien kysymysten käsittelyyn kuuluu eri aloilla — ravitsemus, urheilu, koulutus, liikenne, tuotanto ja kuluttajat — sovellettavien strategioiden yhdentäminen siten, että erityishuomiota kiinnitetään ongelman sosiaalisiin näkökohtiin. Komitea korostaa kuitenkin, että terveysnäkökohdat vaikuttavat voimakkaimmin talouteen ja elämänlaatuun.

| 16. | pitää hyvin arveluttavana, ettei osallistumiskelpoisia toimijoita ole kartoitettu riittävästi etenkään julkisella sektorilla. Kun toteutetaan hankkeita, joita varten on objektiivisesti katsoen käytettävissä tekniset ja taloudelliset resurssit, ja varmistetaan, että toimien integrointia ja yhteistyötä varten on tarkasti määritellyt toimintamallit, on otettava huomioon kaksi päätavoitetta: yhtäältä on kartoitettava tarkasti etenkin julkisen terveydenhuollon resurssit, ja toisaalta ennen toimien suunnittelua on päätettävä yhteistyön toteuttamistavoista. |
| --- | --- |

16.

pitää hyvin arveluttavana, ettei osallistumiskelpoisia toimijoita ole kartoitettu riittävästi etenkään julkisella sektorilla. Kun toteutetaan hankkeita, joita varten on objektiivisesti katsoen käytettävissä tekniset ja taloudelliset resurssit, ja varmistetaan, että toimien integrointia ja yhteistyötä varten on tarkasti määritellyt toimintamallit, on otettava huomioon kaksi päätavoitetta: yhtäältä on kartoitettava tarkasti etenkin julkisen terveydenhuollon resurssit, ja toisaalta ennen toimien suunnittelua on päätettävä yhteistyön toteuttamistavoista.

| 17. | katsoo, että ennaltaehkäiseminen eli sairauksien puhkeamisen torjuminen on tehokkain lähestymistapa terveysongelmissa, jotka liittyvät esimerkiksi ylipainoon, lihavuuteen, sydän- ja verisuonitauteihin, diabetekseen ja aivohalvauksiin. On tieteellisesti osoitettu, että ravitsemuksella ja elintavoilla on perusluonteinen rooli tällaisten sairauksien torjunnassa ja puhkeamisessa. Ylipainoisille tai lihaville henkilöille on myös tarjottava toissijaisia ennaltaehkäisytoimia eli komplikaatioiden hallintaa. Tässä on kyse nimenomaan lihavuuden hoidosta. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että ennaltaehkäiseminen eli sairauksien puhkeamisen torjuminen on tehokkain lähestymistapa terveysongelmissa, jotka liittyvät esimerkiksi ylipainoon, lihavuuteen, sydän- ja verisuonitauteihin, diabetekseen ja aivohalvauksiin. On tieteellisesti osoitettu, että ravitsemuksella ja elintavoilla on perusluonteinen rooli tällaisten sairauksien torjunnassa ja puhkeamisessa. Ylipainoisille tai lihaville henkilöille on myös tarjottava toissijaisia ennaltaehkäisytoimia eli komplikaatioiden hallintaa. Tässä on kyse nimenomaan lihavuuden hoidosta.

| 18. | pitää välttämättömänä, että toimet kohdistetaan suoraan terveellisen ja tasapainoisen ravitsemuksen osatekijöihin sekä muihin tekijöihin, jotka vaikuttavat normaalin painon ylläpitämiseen. Niitä ovat liikunta, kulttuuri, tavat ja perinteet, tiedotus, sosiaalis-taloudellinen toimintaympäristö, maataloustuotanto, elintarviketeollisuus, infrastruktuurit ja liikenne. |
| --- | --- |

18.

pitää välttämättömänä, että toimet kohdistetaan suoraan terveellisen ja tasapainoisen ravitsemuksen osatekijöihin sekä muihin tekijöihin, jotka vaikuttavat normaalin painon ylläpitämiseen. Niitä ovat liikunta, kulttuuri, tavat ja perinteet, tiedotus, sosiaalis-taloudellinen toimintaympäristö, maataloustuotanto, elintarviketeollisuus, infrastruktuurit ja liikenne.

| 19. | katsoo, että toimien avulla on pyrittävä puuttumaan terveysriskien perussyihin. Tarkoituksena on toteuttaa toimia eri politiikanaloilla ja hallintotasoilla, mikä osoittaa alue- ja paikallistason keskeisen merkityksen hankkeiden onnistumiselle. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että toimien avulla on pyrittävä puuttumaan terveysriskien perussyihin. Tarkoituksena on toteuttaa toimia eri politiikanaloilla ja hallintotasoilla, mikä osoittaa alue- ja paikallistason keskeisen merkityksen hankkeiden onnistumiselle.

| 20. | pitää perustavan tärkeänä, että komission ehdottamaan strategiaan kuuluu yksityisten toimijoiden, kuten elintarviketeollisuuden ja kansalaisyhteiskunnan, sekä paikallistason toimijoiden, kuten koulujen, muiden koulutuskeskusten ja terveydenhuollon organisaatioiden, osallistuminen. Viimeksi mainituissa olisi järjestettävä ja voimistettava erityistoimia. |
| --- | --- |

20.

pitää perustavan tärkeänä, että komission ehdottamaan strategiaan kuuluu yksityisten toimijoiden, kuten elintarviketeollisuuden ja kansalaisyhteiskunnan, sekä paikallistason toimijoiden, kuten koulujen, muiden koulutuskeskusten ja terveydenhuollon organisaatioiden, osallistuminen. Viimeksi mainituissa olisi järjestettävä ja voimistettava erityistoimia.

| 21. | katsoo, että yhteisötasolla tulisi ottaa yhä laajemmin huomioon tiedon levittäminen jäsenvaltioiden kokemuksista — esim. oppilaitoksista, joissa tutkinnon suorittaneet voivat erikoistua ravitsemustieteeseen — ja edistää tällaista toimintaa. Näin voitaisiin yhtenäistää toimia ja luoda lisävälineitä haitallisten elintapojen tehokkaaseen torjuntaan. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että yhteisötasolla tulisi ottaa yhä laajemmin huomioon tiedon levittäminen jäsenvaltioiden kokemuksista — esim. oppilaitoksista, joissa tutkinnon suorittaneet voivat erikoistua ravitsemustieteeseen — ja edistää tällaista toimintaa. Näin voitaisiin yhtenäistää toimia ja luoda lisävälineitä haitallisten elintapojen tehokkaaseen torjuntaan.

| 22. | korostaa, että laaja-alainen seuranta on keskeisen tärkeää tulevina vuosina. Komitean mielestä on kuitenkin erityisesti panostettava siihen, että pyritään määrittämään välittömästi, mitkä tekniset ja julkiset toimijat hoitaisivat seurantatehtävää. Lisäksi tulee pikaisesti muuttaa parametreja, joita tilastokeskukset käyttävät kerätessään tietoja väestön ravintotottumuksista. Tällaisessa kartoituksessa tulee käyttää määrällisiä tietoja, vaikka ne olisivatkin epätarkkoja. Sen vuoksi komitean mielestä on tärkeää, että toteutettujen toimien vaikutuksia myös seurataan ja arvioidaan. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että laaja-alainen seuranta on keskeisen tärkeää tulevina vuosina. Komitean mielestä on kuitenkin erityisesti panostettava siihen, että pyritään määrittämään välittömästi, mitkä tekniset ja julkiset toimijat hoitaisivat seurantatehtävää. Lisäksi tulee pikaisesti muuttaa parametreja, joita tilastokeskukset käyttävät kerätessään tietoja väestön ravintotottumuksista. Tällaisessa kartoituksessa tulee käyttää määrällisiä tietoja, vaikka ne olisivatkin epätarkkoja. Sen vuoksi komitean mielestä on tärkeää, että toteutettujen toimien vaikutuksia myös seurataan ja arvioidaan.

Kumppanuuspohjainen lähestymistapa

| 23. | on vakuuttunut, että yhteistyökumppanuuksien edistäminen on tehokkain tapa ratkaista ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvät ongelmat. Komitea pitää yhtä yhdenmukaista lähestymistapaa täysin riittämättömänä. Pääasiassa väärästä ravinnosta johtuvia terveysongelmia voidaan ehkäistä ainoastaan niin, että kaikki sidosryhmät puuttuvat asiaan kansainvälisellä, valtakunnallisella, alueellisella ja tiukasti paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

23.

on vakuuttunut, että yhteistyökumppanuuksien edistäminen on tehokkain tapa ratkaista ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvät ongelmat. Komitea pitää yhtä yhdenmukaista lähestymistapaa täysin riittämättömänä. Pääasiassa väärästä ravinnosta johtuvia terveysongelmia voidaan ehkäistä ainoastaan niin, että kaikki sidosryhmät puuttuvat asiaan kansainvälisellä, valtakunnallisella, alueellisella ja tiukasti paikallisella tasolla.

| 24. | katsoo, että käyttäytymiseen ja terveydelle haitallisiin tapoihin heijastuvia kulttuurisia, ympäristöllisiä ja taloudellisia muutoksia voi tapahtua ainoastaan julkisten toimijoiden keskinäisiä sekä julkisten ja yksityisten toimijoiden — myös kuluttajajärjestöjen — välisiä kumppanuuksia hyödyntävän lähestymistavan tuloksena. Koordinointi ja valvonta tulisi kuitenkin antaa julkisten instituutioiden tehtäväksi. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että käyttäytymiseen ja terveydelle haitallisiin tapoihin heijastuvia kulttuurisia, ympäristöllisiä ja taloudellisia muutoksia voi tapahtua ainoastaan julkisten toimijoiden keskinäisiä sekä julkisten ja yksityisten toimijoiden — myös kuluttajajärjestöjen — välisiä kumppanuuksia hyödyntävän lähestymistavan tuloksena. Koordinointi ja valvonta tulisi kuitenkin antaa julkisten instituutioiden tehtäväksi.

| 25. | korostaa, että yhteiskunnassa toteutettavat, terveellisen ruokavalion edistämiseen tarkoitetut toimet olisi suunnattava yksilöille, tavoitteena myös väestön sosioekonomisten erojen poistaminen. Toimien olisi samalla täydennettävä rakenteellisia toimia, jotka kohdistuvat kaikkiin sidosryhmiin. Tietopohjaisten aloitteiden olisi nivouduttava toimintalinjoihin, joilla pyritään varmistamaan terveellisten elintarvikkeiden saatavuus. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että yhteiskunnassa toteutettavat, terveellisen ruokavalion edistämiseen tarkoitetut toimet olisi suunnattava yksilöille, tavoitteena myös väestön sosioekonomisten erojen poistaminen. Toimien olisi samalla täydennettävä rakenteellisia toimia, jotka kohdistuvat kaikkiin sidosryhmiin. Tietopohjaisten aloitteiden olisi nivouduttava toimintalinjoihin, joilla pyritään varmistamaan terveellisten elintarvikkeiden saatavuus.

| 26. | pitää välttämättömänä luoda terveysalan, talouden, maatalouden, urheilun ja sosiaalipolitiikan päättäjien sekä tuottajien, jakelijoiden, vähittäiskauppiaiden ja kuluttajien välisiä kumppanuuksia. |
| --- | --- |

26.

pitää välttämättömänä luoda terveysalan, talouden, maatalouden, urheilun ja sosiaalipolitiikan päättäjien sekä tuottajien, jakelijoiden, vähittäiskauppiaiden ja kuluttajien välisiä kumppanuuksia.

| 27. | katsoo, että näin ollen on syytä kehittää unionitason toimintakumppanuuksia, vahvistaa paikallisia toimintaverkostoja ja julkaista erityisiä menetelmällisiä ja tieteellisiä suuntaviivoja. Lisäksi komitea pitää tarpeellisena edistää ravitsemustieteen sisällyttämistä suositeltuna oppiaineena terveydenhoitoalan korkeakoulutukseen. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että näin ollen on syytä kehittää unionitason toimintakumppanuuksia, vahvistaa paikallisia toimintaverkostoja ja julkaista erityisiä menetelmällisiä ja tieteellisiä suuntaviivoja. Lisäksi komitea pitää tarpeellisena edistää ravitsemustieteen sisällyttämistä suositeltuna oppiaineena terveydenhoitoalan korkeakoulutukseen.

Paikallisverkostojen vahvistaminen ja yhteisön toimintalinjojen merkitys

| 28. | kannattaa sitä, että EU:n tehtävänä olisi lisäksi koordinoida jäsenvaltioiden panosta, laatia kuluttajien valistamista, terveellistä ja tasapainoista ruokavaliota sekä liikuntaa koskevia suuntaviivoja ja tarjota tieteellistä tukea komiteoidensa sekä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) avulla. |
| --- | --- |

28.

kannattaa sitä, että EU:n tehtävänä olisi lisäksi koordinoida jäsenvaltioiden panosta, laatia kuluttajien valistamista, terveellistä ja tasapainoista ruokavaliota sekä liikuntaa koskevia suuntaviivoja ja tarjota tieteellistä tukea komiteoidensa sekä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) avulla.

| 29. | katsoo aiheelliseksi ottaa huomioon terveyttä edistävien koulujen eurooppalaisen verkosto-ohjelman puitteissa kertyneen kokemuksen ja hyvät käytänteet. |
| --- | --- |

29.

katsoo aiheelliseksi ottaa huomioon terveyttä edistävien koulujen eurooppalaisen verkosto-ohjelman puitteissa kertyneen kokemuksen ja hyvät käytänteet.

| 30. | katsoo näin ollen, että on EU:n tehtävä ryhtyä toimiin ja valvoa jäsenvaltioiden aktiivisuutta sekä edistää kokemusten levittämistä ja vastavuoroista vertailua. Siten luodaan myönteinen kehityskulku, jonka johdosta tehokkaimmat toimintamallit ja niiden soveltaminen yleistyvät. |
| --- | --- |

30.

katsoo näin ollen, että on EU:n tehtävä ryhtyä toimiin ja valvoa jäsenvaltioiden aktiivisuutta sekä edistää kokemusten levittämistä ja vastavuoroista vertailua. Siten luodaan myönteinen kehityskulku, jonka johdosta tehokkaimmat toimintamallit ja niiden soveltaminen yleistyvät.

| 31. | korostaa sen merkitystä, että vuosittain vertaillaan Euroopan eri alueita, jotka ovat laatineet ja toteuttaneet parhaita tuloksia saavuttaneen ennaltaehkäisymallin. Sen vuoksi komission tulisi harkita tietokannan perustamista, jotta jäsenvaltiot voisivat saada helposti tietoa eri kokemuksista. |
| --- | --- |

31.

korostaa sen merkitystä, että vuosittain vertaillaan Euroopan eri alueita, jotka ovat laatineet ja toteuttaneet parhaita tuloksia saavuttaneen ennaltaehkäisymallin. Sen vuoksi komission tulisi harkita tietokannan perustamista, jotta jäsenvaltiot voisivat saada helposti tietoa eri kokemuksista.

| 32. | kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että seuraaviin rahoitusnäkymiin sisällytetään erityisvaroja, joiden avulla voidaan rakennerahastotoiminnan yhteydessä edistää tässä lausunnossa kuvailtujen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

32.

kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että seuraaviin rahoitusnäkymiin sisällytetään erityisvaroja, joiden avulla voidaan rakennerahastotoiminnan yhteydessä edistää tässä lausunnossa kuvailtujen tavoitteiden saavuttamista.

Jäsenvaltioiden toimet

| 33. | pitää myönteisenä, että komissio toteaa tavoitteena olevan, että sen omien toimivaltuuksien piiriin kuuluvilla aloilla toteutettavat toimet tukevat tai täydentävät jäsenvaltioiden toimia. Komitea palauttaa mieliin, että EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan 2 kohdan mukaan yhteisö edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä tällä alalla sekä tarvittaessa tukee niiden toimintaa. Komitea kannattaa mahdollisuutta, että komissio voi käynnistää tiiviissä vuorovaikutuksessa jäsenvaltioiden kanssa kaikentyyppisiä aloitteita kyseisten toimintalinjojen ja ohjelmien koordinoinnin edistämiseksi. Komitea korostaa, että jäsenvaltioiden tulee kohdentaa omat toimensa ennen kaikkea ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviin ongelmiin. |
| --- | --- |

33.

pitää myönteisenä, että komissio toteaa tavoitteena olevan, että sen omien toimivaltuuksien piiriin kuuluvilla aloilla toteutettavat toimet tukevat tai täydentävät jäsenvaltioiden toimia. Komitea palauttaa mieliin, että EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan 2 kohdan mukaan yhteisö edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä tällä alalla sekä tarvittaessa tukee niiden toimintaa. Komitea kannattaa mahdollisuutta, että komissio voi käynnistää tiiviissä vuorovaikutuksessa jäsenvaltioiden kanssa kaikentyyppisiä aloitteita kyseisten toimintalinjojen ja ohjelmien koordinoinnin edistämiseksi. Komitea korostaa, että jäsenvaltioiden tulee kohdentaa omat toimensa ennen kaikkea ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviin ongelmiin.

| 34. | suosittaa, että yksittäiset jäsenvaltiot ja alueet ryhtyisivät toimiin suojellakseen kansalaisiaan viesteiltä, joita joukkoviestimissä (etenkin radiossa ja televisiossa) välitetään runsaasti rasvaa tai sokeria sisältävien elintarvikkeiden mainoksissa. Valtiot ja alueet voisivat määrätä mainonnan kustannusten korottamisesta tai jopa edellyttää, että tietynlaisten tuotteiden etiketeissä on annettava lisätietoja niiden mahdollisista haittavaikutuksista (voitaisiin esimerkiksi vaatia merkintää tyydyttyneiden, tyydyttymättömien ja monityydyttymättömien rasvahappojen prosenttiosuuksista sekä siitä, että tuote sisältää transrasvoja). Lisäksi komitea katsoo, että voitaisiin käyttää talouskannustimia ”terveellisten” raaka-aineiden käytön edistämiseksi ja tehdä ravitsemuksellisesti epätasapainoisten tai huonojen elintarvikkeiden käytöstä huomattavasti nykyistä kalliimpaa. |
| --- | --- |

34.

suosittaa, että yksittäiset jäsenvaltiot ja alueet ryhtyisivät toimiin suojellakseen kansalaisiaan viesteiltä, joita joukkoviestimissä (etenkin radiossa ja televisiossa) välitetään runsaasti rasvaa tai sokeria sisältävien elintarvikkeiden mainoksissa. Valtiot ja alueet voisivat määrätä mainonnan kustannusten korottamisesta tai jopa edellyttää, että tietynlaisten tuotteiden etiketeissä on annettava lisätietoja niiden mahdollisista haittavaikutuksista (voitaisiin esimerkiksi vaatia merkintää tyydyttyneiden, tyydyttymättömien ja monityydyttymättömien rasvahappojen prosenttiosuuksista sekä siitä, että tuote sisältää transrasvoja). Lisäksi komitea katsoo, että voitaisiin käyttää talouskannustimia ”terveellisten” raaka-aineiden käytön edistämiseksi ja tehdä ravitsemuksellisesti epätasapainoisten tai huonojen elintarvikkeiden käytöstä huomattavasti nykyistä kalliimpaa.

| 35. | katsoo, että internetin välityksellä jaettu tieto on erityisen hyödyllistä, kun halutaan lisätä tietoa terveellisistä elämäntavoista. Tämä pätee erityisesti silloin kun kohderyhmänä ovat lapset ja nuoret. Toteutetuista hankkeista saadut kokemukset ovat olleet hyviä, muun muassa siitä syystä, että niiden vaikutukset ovat hämmästyttävän suuria suhteessa kustannuksiin. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että internetin välityksellä jaettu tieto on erityisen hyödyllistä, kun halutaan lisätä tietoa terveellisistä elämäntavoista. Tämä pätee erityisesti silloin kun kohderyhmänä ovat lapset ja nuoret. Toteutetuista hankkeista saadut kokemukset ovat olleet hyviä, muun muassa siitä syystä, että niiden vaikutukset ovat hämmästyttävän suuria suhteessa kustannuksiin.

Alueiden ja paikallisviranomaisten toimet

| 36. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten olisi pyrittävä tarjoamaan virheellisille ravintotottumuksille ”terveellisiä vaihtoehtoja”. Tässä yhteydessä tulee toimia elinkaarilähtöisesti ja tiedottaa kansalaisille hyvistä ravintotottumuksista, joita tulisi noudattaa läpi koko elämän. |
| --- | --- |

36.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten olisi pyrittävä tarjoamaan virheellisille ravintotottumuksille ”terveellisiä vaihtoehtoja”. Tässä yhteydessä tulee toimia elinkaarilähtöisesti ja tiedottaa kansalaisille hyvistä ravintotottumuksista, joita tulisi noudattaa läpi koko elämän.

| 37. | muistuttaa, että kaikilla alueilla tulee käynnistää koulutus- ja tiedotuskampanjoita, joiden avulla pyritään ehkäisemään jo raskausaikana kohtuuton ja nopea painonnousu, joka heijastuu aivan samalla tavalla syntymättömään lapseen ja hänen tulevaan painoonsa. Komitea korostaa lisäksi, että ensimmäisten viiden elinkuukauden aikana ja varhaiskouluiässä tulee välttää lapsen kohtuutonta painonnousua. Se altistaa tulevaisuudessa ylipainoisuudelle. |
| --- | --- |

37.

muistuttaa, että kaikilla alueilla tulee käynnistää koulutus- ja tiedotuskampanjoita, joiden avulla pyritään ehkäisemään jo raskausaikana kohtuuton ja nopea painonnousu, joka heijastuu aivan samalla tavalla syntymättömään lapseen ja hänen tulevaan painoonsa. Komitea korostaa lisäksi, että ensimmäisten viiden elinkuukauden aikana ja varhaiskouluiässä tulee välttää lapsen kohtuutonta painonnousua. Se altistaa tulevaisuudessa ylipainoisuudelle.

| 38. | suosittaa, että nuorten urheilutoiminnassa panostettaisiin sekä tavallisiin nuoriin että liikunnallisesti lahjakkaisiin ja että sekä ruohonjuuritason urheilua että kilpaurheilua ohjaisivat arvot, jotka perustuvat iloon, reiluun peliin ja kaikkien oikeuteen osallistua omien edellytystensä mukaisesti; näin edistettäisiin yksilöliikunnan sijasta koko perheen liikkumista: liikkuvassa perheessä kasvaa liikkuvia lapsia. |
| --- | --- |

38.

suosittaa, että nuorten urheilutoiminnassa panostettaisiin sekä tavallisiin nuoriin että liikunnallisesti lahjakkaisiin ja että sekä ruohonjuuritason urheilua että kilpaurheilua ohjaisivat arvot, jotka perustuvat iloon, reiluun peliin ja kaikkien oikeuteen osallistua omien edellytystensä mukaisesti; näin edistettäisiin yksilöliikunnan sijasta koko perheen liikkumista: liikkuvassa perheessä kasvaa liikkuvia lapsia.

| 39. | katsoo, että mukavuuden kulttuurille tarvitaan vastapainoa. Teollisen elintarviketuotannon kulttuuri on ansa, jonka myötä ruokaan liittyvä mielihyvä on muuttunut valinnaksi rasvaisten ja makeiden ruokien ja rajoittavien dieettien välillä. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että mukavuuden kulttuurille tarvitaan vastapainoa. Teollisen elintarviketuotannon kulttuuri on ansa, jonka myötä ruokaan liittyvä mielihyvä on muuttunut valinnaksi rasvaisten ja makeiden ruokien ja rajoittavien dieettien välillä.

| 40. | pahoittelee, että liikkumisen iloa rajoittaa se, että puhutaan ”liikunnan harjoittamisesta”, ikään kuin kyse olisi pakollisesta toiminnasta, joka on monille vastenmielistä. |
| --- | --- |

40.

pahoittelee, että liikkumisen iloa rajoittaa se, että puhutaan ”liikunnan harjoittamisesta”, ikään kuin kyse olisi pakollisesta toiminnasta, joka on monille vastenmielistä.

| 41. | korostaa, että lapsia ja nuoria tulee innostaa aidosti leikkeihin ja peleihin. Kuten valkoisessa kirjassa korostetaan, on varmasti perustavan tärkeää syventää tietämystä ruokavalintoja ja käyttäytymistä ohjaavista tekijöistä. Lisäksi tulee kuitenkin elvyttää nykyaikaisella tavalla sellaista sosiaalista kulttuuria, johon perinteiset yhteiskunnat tukeutuivat. Tuolloin ei juuri esiintynyt lihavuudesta ja epäterveistä elintavoista johtuvia sairauksia. |
| --- | --- |

41.

korostaa, että lapsia ja nuoria tulee innostaa aidosti leikkeihin ja peleihin. Kuten valkoisessa kirjassa korostetaan, on varmasti perustavan tärkeää syventää tietämystä ruokavalintoja ja käyttäytymistä ohjaavista tekijöistä. Lisäksi tulee kuitenkin elvyttää nykyaikaisella tavalla sellaista sosiaalista kulttuuria, johon perinteiset yhteiskunnat tukeutuivat. Tuolloin ei juuri esiintynyt lihavuudesta ja epäterveistä elintavoista johtuvia sairauksia.

| 42. | kannustaa palauttamaan elinympäristön ihmisten käyttöön ja inhimilliseen toimintaan. Sekä koulujen organisoinnilla että kotien ja kaupunkien tilavalinnoilla tulee edistää lasten ja nuorten vapaata leikkimistä ja pelaamista. Kun pysäköintipaikkakäytössä olevaa pihatilaa muutetaan leikki- ja pelitilaksi, ylipainoisuutta ja lihavuutta sekä kohonnutta verenpainetta ja sydän- ja verisuonitauteja ehkäistään ennalta; ne ovat yleisimmät kuolinsyyt Euroopassa. |
| --- | --- |

42.

kannustaa palauttamaan elinympäristön ihmisten käyttöön ja inhimilliseen toimintaan. Sekä koulujen organisoinnilla että kotien ja kaupunkien tilavalinnoilla tulee edistää lasten ja nuorten vapaata leikkimistä ja pelaamista. Kun pysäköintipaikkakäytössä olevaa pihatilaa muutetaan leikki- ja pelitilaksi, ylipainoisuutta ja lihavuutta sekä kohonnutta verenpainetta ja sydän- ja verisuonitauteja ehkäistään ennalta; ne ovat yleisimmät kuolinsyyt Euroopassa.

| 43. | suosittaa, että kaupunkisuunnittelun avulla luotaisiin turvallisia jalankulkuväyliä, joita kaikkien koulujen oppilaat ikään katsomatta voivat käyttää koulumatkoillaan, sekä myös turvallisia liikuntatiloja, leikkipaikkoja ja virkistysalueita. |
| --- | --- |

43.

suosittaa, että kaupunkisuunnittelun avulla luotaisiin turvallisia jalankulkuväyliä, joita kaikkien koulujen oppilaat ikään katsomatta voivat käyttää koulumatkoillaan, sekä myös turvallisia liikuntatiloja, leikkipaikkoja ja virkistysalueita.

Terveellisten ruokatottumusten edistäminen

| 44. | vaatii aktiivista osallistumista Maailman terveysjärjestön (WHO) tukemaan ”Terveet kaupungit” -hankkeeseen. Siinä ei ole kyse pelkästään ihmisten terveellisestä ravitsemuksesta vaan myös terveen ympäristön ylläpitämisestä, aktiivisesta elämästä yhteiskunnassa ja kaikentyyppisestä fyysisestä liikunnasta terveyden lähteenä. |
| --- | --- |

44.

vaatii aktiivista osallistumista Maailman terveysjärjestön (WHO) tukemaan ”Terveet kaupungit” -hankkeeseen. Siinä ei ole kyse pelkästään ihmisten terveellisestä ravitsemuksesta vaan myös terveen ympäristön ylläpitämisestä, aktiivisesta elämästä yhteiskunnassa ja kaikentyyppisestä fyysisestä liikunnasta terveyden lähteenä.

| 45. | pitää tarpeellisena järjestää säännöllisiä terveysvalistuskampanjoita (mottona vähemmän eläinrasvoja, enemmän hedelmiä ja kasviksia) ja edistää alueellisten suuntaviivojen laadintaa yhteisymmärryksessä Euroopan komission kanssa. |
| --- | --- |

45.

pitää tarpeellisena järjestää säännöllisiä terveysvalistuskampanjoita (mottona vähemmän eläinrasvoja, enemmän hedelmiä ja kasviksia) ja edistää alueellisten suuntaviivojen laadintaa yhteisymmärryksessä Euroopan komission kanssa.

| 46. | pitää perustavan tärkeänä, että kuluttajat tiedostaisivat yhä paremmin ruokavalion ja elintapojen merkityksen omalle terveydelleen. Komitea korostaa, että kuluttajia tulee suojella mainosten harhaanjohtavilta tai ainakin petollisilta viesteiltä. EU voisi hyödyntää tässä tarkoituksessa EFSAn tieteellistä osaamista esimerkiksi elintarvikkeiden koostumusta ja lisäaineiden käyttöä sekä mainonnan ja tuotemerkintöjen totuudenmukaisuutta koskevissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

46.

pitää perustavan tärkeänä, että kuluttajat tiedostaisivat yhä paremmin ruokavalion ja elintapojen merkityksen omalle terveydelleen. Komitea korostaa, että kuluttajia tulee suojella mainosten harhaanjohtavilta tai ainakin petollisilta viesteiltä. EU voisi hyödyntää tässä tarkoituksessa EFSAn tieteellistä osaamista esimerkiksi elintarvikkeiden koostumusta ja lisäaineiden käyttöä sekä mainonnan ja tuotemerkintöjen totuudenmukaisuutta koskevissa kysymyksissä.

| 47. | katsoo, että tulee edistää ravitsemusvalistusohjelmien toteuttamista kaikentyyppisissä kouluissa ja kaikenikäisille oppilaille, erityisesti esikoulussa ja ala-asteella. |
| --- | --- |

47.

katsoo, että tulee edistää ravitsemusvalistusohjelmien toteuttamista kaikentyyppisissä kouluissa ja kaikenikäisille oppilaille, erityisesti esikoulussa ja ala-asteella.

| 48. | kehottaa antamaan suoran osallistumismahdollisuuden kouluruokailun järjestäjille, perheille, opettajille, lastenlääkäreille, koululääkäreille ja kouluterveydenhoitajille, joilla on merkittävä rooli ravitsemusvalistuksessa. Näin voidaan edistää terveellisiä ruokatottumuksia kouluiästä lähtien. |
| --- | --- |

48.

kehottaa antamaan suoran osallistumismahdollisuuden kouluruokailun järjestäjille, perheille, opettajille, lastenlääkäreille, koululääkäreille ja kouluterveydenhoitajille, joilla on merkittävä rooli ravitsemusvalistuksessa. Näin voidaan edistää terveellisiä ruokatottumuksia kouluiästä lähtien.

| 49. | katsoo, että ylipainoisuutta ja lihavuutta tulee tarkkailla erityisesti kouluiässä. Tässä yhteydessä tulee arvioida mahdollisesti käynnistettyjä ennaltaehkäisyaloitteita ja kiinnittää erityishuomiota syömishäiriöihin. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että ylipainoisuutta ja lihavuutta tulee tarkkailla erityisesti kouluiässä. Tässä yhteydessä tulee arvioida mahdollisesti käynnistettyjä ennaltaehkäisyaloitteita ja kiinnittää erityishuomiota syömishäiriöihin.

Liikunnan edistäminen

| 50. | suhtautuu myönteisesti laajojen ja hyvin intensiivisten kansalaistiedotuskampanjoiden järjestämiseen keskeisten viestimien välityksellä. Komitea kannattaa sellaisten suurelle yleisölle tarkoitettujen oppaiden laatimista, joiden tavoitteena on lisätä myös ulkona ja/tai muualla kuin erityistiloissa (urheilusaleissa) harrastettavan arkiliikunnan arvostusta. |
| --- | --- |

50.

suhtautuu myönteisesti laajojen ja hyvin intensiivisten kansalaistiedotuskampanjoiden järjestämiseen keskeisten viestimien välityksellä. Komitea kannattaa sellaisten suurelle yleisölle tarkoitettujen oppaiden laatimista, joiden tavoitteena on lisätä myös ulkona ja/tai muualla kuin erityistiloissa (urheilusaleissa) harrastettavan arkiliikunnan arvostusta.

| 51. | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kannustamaan liikkumiseen esimerkiksi siten, että julkisissa rakennuksissa kiinnitetään keskeisiin paikkoihin (esim. hissiauloihin) kylttejä, joissa kehotetaan käyttämään hissin sijasta portaita. |
| --- | --- |

51.

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kannustamaan liikkumiseen esimerkiksi siten, että julkisissa rakennuksissa kiinnitetään keskeisiin paikkoihin (esim. hissiauloihin) kylttejä, joissa kehotetaan käyttämään hissin sijasta portaita.

| 52. | toivoo, että koulujen opetusohjelmissa kiinnitettäisiin alaluokilta lähtien yhä enemmän huomiota liikunnan merkitykseen. Edellytyksenä on, että opettajille jaetaan riittävästi tietoa ja että heitä kannustetaan hyödyntämään kaikissa kouluissa olevia rakenteellisia resursseja ja parantamaan liikunnan asemaa ja arvostusta. |
| --- | --- |

52.

toivoo, että koulujen opetusohjelmissa kiinnitettäisiin alaluokilta lähtien yhä enemmän huomiota liikunnan merkitykseen. Edellytyksenä on, että opettajille jaetaan riittävästi tietoa ja että heitä kannustetaan hyödyntämään kaikissa kouluissa olevia rakenteellisia resursseja ja parantamaan liikunnan asemaa ja arvostusta.

| 53. | suhtautuu myönteisesti aikuisten organisoitujen liikuntamahdollisuuksien tarjonnan lisäämiseen siten, että toimintaan liittyy julkisten tahojen yhteistyötä itse paikalla toimivien elimien ja järjestöjen kanssa. Komitea korostaa, että tulee parantaa mahdollisuuksia osallistua liikuntatoimintaan (viiteryhmälle sopivat ryhmäkoot ja aikataulut) ja valvoa ehdotettujen aloitteiden laatua (toiminnan luonne, kesto, tilojen asianmukaisuus, liikennejärjestelyt osallistumisen helpottamiseksi, opettajien koulutus ja pätevyys). |
| --- | --- |

53.

suhtautuu myönteisesti aikuisten organisoitujen liikuntamahdollisuuksien tarjonnan lisäämiseen siten, että toimintaan liittyy julkisten tahojen yhteistyötä itse paikalla toimivien elimien ja järjestöjen kanssa. Komitea korostaa, että tulee parantaa mahdollisuuksia osallistua liikuntatoimintaan (viiteryhmälle sopivat ryhmäkoot ja aikataulut) ja valvoa ehdotettujen aloitteiden laatua (toiminnan luonne, kesto, tilojen asianmukaisuus, liikennejärjestelyt osallistumisen helpottamiseksi, opettajien koulutus ja pätevyys).

| 54. | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat edistää kansalaisten liikkumista myös hyödyntämällä alueen ympäristön tarjoamia mahdollisuuksia: ne voivat lisätä taajama-alueiden kulkuväyliä (pyörätiet, kävelytiet, kevyt liikenne sekä turvallisuuden takaaminen) ja edistää paikallisia virkistysmahdollisuuksia (pyöräily ja kävely) siten, että vammaisten liikkumisvapaus otetaan huomioon tekemällä kulkuväylistä täysin käyttökelpoisia myös heille. |
| --- | --- |

54.

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat edistää kansalaisten liikkumista myös hyödyntämällä alueen ympäristön tarjoamia mahdollisuuksia: ne voivat lisätä taajama-alueiden kulkuväyliä (pyörätiet, kävelytiet, kevyt liikenne sekä turvallisuuden takaaminen) ja edistää paikallisia virkistysmahdollisuuksia (pyöräily ja kävely) siten, että vammaisten liikkumisvapaus otetaan huomioon tekemällä kulkuväylistä täysin käyttökelpoisia myös heille.

| 55. | pitää hyvänä ajatuksena järjestää terveysalan toimijoille koulutusta, jossa korostetaan kansalaisten liikuntaharrastuksen edistämisen merkitystä. Yleislääkärien on oltava selvillä tehokkuustesteihin perustuvista kansainvälisistä suosituksista, ja heidän saatavillaan on oltava kattavat tiedot suositeltavista liikuntamuodoista ja kyseisen alueen liikuntatarjonnasta, jotta he voivat opastaa potilaitaan asianmukaisesti. Terveydenhuoltohenkilöstön ja varsinkin lääkäreiden perus- ja jatkokoulutukseen tulisi kuulua terveyden edistäminen. |
| --- | --- |

55.

pitää hyvänä ajatuksena järjestää terveysalan toimijoille koulutusta, jossa korostetaan kansalaisten liikuntaharrastuksen edistämisen merkitystä. Yleislääkärien on oltava selvillä tehokkuustesteihin perustuvista kansainvälisistä suosituksista, ja heidän saatavillaan on oltava kattavat tiedot suositeltavista liikuntamuodoista ja kyseisen alueen liikuntatarjonnasta, jotta he voivat opastaa potilaitaan asianmukaisesti. Terveydenhuoltohenkilöstön ja varsinkin lääkäreiden perus- ja jatkokoulutukseen tulisi kuulua terveyden edistäminen.

Yksityisten toimijoiden rooli

| 56. | katsoo, että yksityisillä toimijoilla on ratkaisevan tärkeä rooli kuluttajan valintojen mahdollistamisessa ja sellaisten valmiuksien antamisessa kuluttajille, että he voivat tehdä terveellistä elämäntapaa edistäviä valintoja. Yksityiset toimijat voivat toiminnallaan täydentää unioni- ja jäsenvaltiotason poliittisia päätöksiä ja lainsäädäntöaloitteita. |
| --- | --- |

56.

katsoo, että yksityisillä toimijoilla on ratkaisevan tärkeä rooli kuluttajan valintojen mahdollistamisessa ja sellaisten valmiuksien antamisessa kuluttajille, että he voivat tehdä terveellistä elämäntapaa edistäviä valintoja. Yksityiset toimijat voivat toiminnallaan täydentää unioni- ja jäsenvaltiotason poliittisia päätöksiä ja lainsäädäntöaloitteita.

| 57. | suhtautuu myönteisesti siihen, että esim. kauppakeskusten ja myymälöiden (ja muiden myyntipisteiden (outlets)) ylläpitäjät, ravintolat ja vähittäiskauppa pyritään saamaan mukaan terveellisten aterioiden tuottamiseen ja tiedon levittämiseen tällaisesta tarjonnasta tarkkojen ruokalistamerkintöjen avulla. Tällä tavoin komitea korostaa myös komission ehdottamaa kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

57.

suhtautuu myönteisesti siihen, että esim. kauppakeskusten ja myymälöiden (ja muiden myyntipisteiden (outlets)) ylläpitäjät, ravintolat ja vähittäiskauppa pyritään saamaan mukaan terveellisten aterioiden tuottamiseen ja tiedon levittämiseen tällaisesta tarjonnasta tarkkojen ruokalistamerkintöjen avulla. Tällä tavoin komitea korostaa myös komission ehdottamaa kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa.

| 58. | kannustaa elintarviketeollisuutta kehittämään vapaaehtoispohjalta tai yhteistyössä kuluttajajärjestöjen kanssa ”hyvien toimintatapojen säännöstöjä” ja/tai muokkaamaan valmistamiensa elintarvikkeiden energia- ja ravintosisältöä. Teollisuutta tulee kannustaa tämänsuuntaisiin toimiin myös taloudellisin kannustimin. |
| --- | --- |

58.

kannustaa elintarviketeollisuutta kehittämään vapaaehtoispohjalta tai yhteistyössä kuluttajajärjestöjen kanssa ”hyvien toimintatapojen säännöstöjä” ja/tai muokkaamaan valmistamiensa elintarvikkeiden energia- ja ravintosisältöä. Teollisuutta tulee kannustaa tämänsuuntaisiin toimiin myös taloudellisin kannustimin.

| 59. | on vakuuttunut, että viestimet — televisio, radio, internet ja lehdistö — voisivat osallistua erityyppisten kumppanuuksien avulla ravitsemusvalistuskampanjoihin ja sitoutua itsesääntelyyn perustuviin säännöstöihin, jotka koskevat ”haitallista” mainontaa. |
| --- | --- |

59.

on vakuuttunut, että viestimet — televisio, radio, internet ja lehdistö — voisivat osallistua erityyppisten kumppanuuksien avulla ravitsemusvalistuskampanjoihin ja sitoutua itsesääntelyyn perustuviin säännöstöihin, jotka koskevat ”haitallista” mainontaa.

| 60. | kannattaa yhteyksien vahvistamista viranomaisten ja sellaisten terveysalan ulkopuolisten organisaatioiden välillä, jotka toimivat tuotantoalalla (esim. maataloustuotanto) ja elintarvikkeiden vähittäiskaupan alalla. Tässä yhteydessä tulee hyödyntää paikallistason toimijoita. |
| --- | --- |

60.

kannattaa yhteyksien vahvistamista viranomaisten ja sellaisten terveysalan ulkopuolisten organisaatioiden välillä, jotka toimivat tuotantoalalla (esim. maataloustuotanto) ja elintarvikkeiden vähittäiskaupan alalla. Tässä yhteydessä tulee hyödyntää paikallistason toimijoita.

Kansainvälinen yhteistyö

| 61. | palauttaa mieliin, että EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan 3 kohdan mukaan yhteisö ja jäsenvaltiot edistävät yhteistyötä unionin ulkopuolisten maiden sekä kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

61.

palauttaa mieliin, että EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan 3 kohdan mukaan yhteisö ja jäsenvaltiot edistävät yhteistyötä unionin ulkopuolisten maiden sekä kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa.

| 62. | huomauttaa, että alueiden tulee toimia yhteisymmärryksessä ja yhteistyössä asianomaisten (kansanterveydestä, sosiaalipolitiikasta, koulutuksesta jne. vastaavien) kansallisten ministeriöiden kanssa. Komitea suosittaa, että tässä tarkoituksessa tehtäisiin yhteistyötä myös Maailman terveysjärjestön WHO:n Euroopan aluetoimiston kanssa. Se on jo tarjoutunut koordinoimaan toimintaa muiden kansainvälisten järjestöjen (FAO:n, Unicefin, ILOn ja OECD:n) kanssa erityisesti sellaisten aloitteiden toimeenpanon tukemiseksi, joiden tavoitteena on määritellä yksittäisten alueiden tarpeet, kartoittaa vallitseva tilanne, kehityssuuntaukset ja toteutettavat strategiat sekä kerätä, analysoida ja levittää toteutettujen toimien tehokkuutta koskevia tieteellisiä todisteita. |
| --- | --- |

62.

huomauttaa, että alueiden tulee toimia yhteisymmärryksessä ja yhteistyössä asianomaisten (kansanterveydestä, sosiaalipolitiikasta, koulutuksesta jne. vastaavien) kansallisten ministeriöiden kanssa. Komitea suosittaa, että tässä tarkoituksessa tehtäisiin yhteistyötä myös Maailman terveysjärjestön WHO:n Euroopan aluetoimiston kanssa. Se on jo tarjoutunut koordinoimaan toimintaa muiden kansainvälisten järjestöjen (FAO:n, Unicefin, ILOn ja OECD:n) kanssa erityisesti sellaisten aloitteiden toimeenpanon tukemiseksi, joiden tavoitteena on määritellä yksittäisten alueiden tarpeet, kartoittaa vallitseva tilanne, kehityssuuntaukset ja toteutettavat strategiat sekä kerätä, analysoida ja levittää toteutettujen toimien tehokkuutta koskevia tieteellisiä todisteita.

| 63. | katsoo, että WHO:n kanssa tulee tehdä yhteistyötä ravitsemusta ja liikuntaa koskevan seurantajärjestelmän aikaansaamiseksi myös ennakoiden ruokaa ja ravitsemusta koskevan toisen toimintasuunnitelman hyväksymistä. |
| --- | --- |

63.

katsoo, että WHO:n kanssa tulee tehdä yhteistyötä ravitsemusta ja liikuntaa koskevan seurantajärjestelmän aikaansaamiseksi myös ennakoiden ruokaa ja ravitsemusta koskevan toisen toimintasuunnitelman hyväksymistä.

| 64. | korostaa, että erityisen tärkeää on tehdä yhteistyötä oman lihavuudentorjuntastrategiansa jo laatineiden maiden kanssa, jotta kokemukset ja asiantuntemus saataisiin yhteiseen käyttöön. |
| --- | --- |

64.

korostaa, että erityisen tärkeää on tehdä yhteistyötä oman lihavuudentorjuntastrategiansa jo laatineiden maiden kanssa, jotta kokemukset ja asiantuntemus saataisiin yhteiseen käyttöön.

| 65. | pitää tarpeellisena hyödyntää tietämystä paikallisista tottumuksista ja elämäntavoista, joiden avulla voidaan ehkäistä ylipainoisuutta, lihavuutta ja aineenvaihduntasairauksia (diabetesta, rappeumasairauksia). Komitea muistuttaa, että WHO tukenut eri kansojen ja etnisten ryhmien keskuudessa perinteisten hoitomenetelmien ja terveellisten elintapojen palauttamista. |
| --- | --- |

65.

pitää tarpeellisena hyödyntää tietämystä paikallisista tottumuksista ja elämäntavoista, joiden avulla voidaan ehkäistä ylipainoisuutta, lihavuutta ja aineenvaihduntasairauksia (diabetesta, rappeumasairauksia). Komitea muistuttaa, että WHO tukenut eri kansojen ja etnisten ryhmien keskuudessa perinteisten hoitomenetelmien ja terveellisten elintapojen palauttamista.

| 66. | kannattaa epidemiologisten selvitysten laatimista ylipainosta, lihavuudesta ja diabeteksesta, sillä ne ovat tätä nykyä todella kiireellisiä toimia vaativia ongelmia. |
| --- | --- |

66.

kannattaa epidemiologisten selvitysten laatimista ylipainosta, lihavuudesta ja diabeteksesta, sillä ne ovat tätä nykyä todella kiireellisiä toimia vaativia ongelmia.

Bryssel 6. helmikuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/40

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Urheilun valkoinen kirja”

(2008/C 105/09)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | muistuttaa, että urheilu on tärkeä väline edistettäessä kaikkien väestöryhmien integraatiota ja panee merkille, että se edistää ihmisen suorituskykyä ja välittää perusluonteisia arvoja, kuten rehtiyttä, suvaitsevaisuutta ja yhteisvastuuta. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että urheilu on tärkeä väline edistettäessä kaikkien väestöryhmien integraatiota ja panee merkille, että se edistää ihmisen suorituskykyä ja välittää perusluonteisia arvoja, kuten rehtiyttä, suvaitsevaisuutta ja yhteisvastuuta.

| — | katsoo, että vahvat ja terveet sukupolvet, sekä nuoret että ikääntyneet, niin miehet kuin naiset, ovat Euroopan talouskasvun ja kilpailukyvyn sekä yleisen hyvinvoinnin lisääntymisen käynnistäjiä ja vauhdittajia ja edistävät näin Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

—

katsoo, että vahvat ja terveet sukupolvet, sekä nuoret että ikääntyneet, niin miehet kuin naiset, ovat Euroopan talouskasvun ja kilpailukyvyn sekä yleisen hyvinvoinnin lisääntymisen käynnistäjiä ja vauhdittajia ja edistävät näin Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista.

| — | on tyytyväinen komission antamaan urheilun valkoiseen kirjaan, sillä se antaa panoksen urheilun edistämiseen koulutus-, terveys-, sosiaali- ja talouspoliittisesti merkittävänä ja yleistyvänä ilmiönä, jonka vie merkittävästi eteenpäin Euroopan unionin yhteisvastuun ja hyvinvoinnin strategisia tavoitteita. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen komission antamaan urheilun valkoiseen kirjaan, sillä se antaa panoksen urheilun edistämiseen koulutus-, terveys-, sosiaali- ja talouspoliittisesti merkittävänä ja yleistyvänä ilmiönä, jonka vie merkittävästi eteenpäin Euroopan unionin yhteisvastuun ja hyvinvoinnin strategisia tavoitteita.

| — | panee kuitenkin huolestuneena merkille komission antaman urheilun valkoisen kirjan tavoitteet, sillä ne kuvastavat selkeitä suuntauksia laajentaa EU:n toimivaltaa urheiluun liittyvillä toiminta-aloilla. Kyseiset tavoitteet menevät Nizzan julkilausuman ja olemassa olevien sopimusten nykyistä sisältöä pidemmälle. |
| --- | --- |

—

panee kuitenkin huolestuneena merkille komission antaman urheilun valkoisen kirjan tavoitteet, sillä ne kuvastavat selkeitä suuntauksia laajentaa EU:n toimivaltaa urheiluun liittyvillä toiminta-aloilla. Kyseiset tavoitteet menevät Nizzan julkilausuman ja olemassa olevien sopimusten nykyistä sisältöä pidemmälle.

| — | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n urheilufoorumin sekä alakohtaisten keskustelujen avulla käytävä jäsennelty vuoropuhelu urheilualan toimijoiden kanssa voi olla tärkeä panos urheilusta käytävään keskusteluun unionissa. Komitea katsoo, että sen tulee roolinsa mukaisesti voida osallistua aktiivisesti kyseisen vuoropuhelun muotoiluun. |
| --- | --- |

—

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n urheilufoorumin sekä alakohtaisten keskustelujen avulla käytävä jäsennelty vuoropuhelu urheilualan toimijoiden kanssa voi olla tärkeä panos urheilusta käytävään keskusteluun unionissa. Komitea katsoo, että sen tulee roolinsa mukaisesti voida osallistua aktiivisesti kyseisen vuoropuhelun muotoiluun.

| Esittelijä | : | Helma KUHN-THEIS, Saarlandin maapäivien jäsen (DE, PPE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Helma KUHN-THEIS, Saarlandin maapäivien jäsen (DE, PPE)

Viiteasiakirja

Urheilun valkoinen kirja (komission esittämä)

KOM(2007) 391 lopullinen — SEK(2007) 932 — SEK(2007) 934 — SEK(2007) 935 — SEK(2007) 936

Poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa, että urheilu kuuluu kiinteästi eurooppalaiseen yhteiskuntaan ja monien Euroopan kansalaisten jokapäiväiseen elämään. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että urheilu kuuluu kiinteästi eurooppalaiseen yhteiskuntaan ja monien Euroopan kansalaisten jokapäiväiseen elämään.

| 2. | vahvistaa, että urheilu edistää terveyttä ja auttaa ehkäisemään etenkin liikunnan puutteesta ja vääristä ravitsemuksesta johtuvia sairauksia. |
| --- | --- |

2.

vahvistaa, että urheilu edistää terveyttä ja auttaa ehkäisemään etenkin liikunnan puutteesta ja vääristä ravitsemuksesta johtuvia sairauksia.

| 3. | painottaa, että urheilu kehittää uusia sukupolvia kokonaisvaltaisesti sekä tukee lasten ja nuorten kehitystä aikuisiksi, vastuuntuntoisiksi ja itsetuntoisiksi persooniksi. |
| --- | --- |

3.

painottaa, että urheilu kehittää uusia sukupolvia kokonaisvaltaisesti sekä tukee lasten ja nuorten kehitystä aikuisiksi, vastuuntuntoisiksi ja itsetuntoisiksi persooniksi.

| 4. | muistuttaa, että urheilu on tärkeä väline edistettäessä kaikkien väestöryhmien integraatiota. Ulkomaalaisten ja oman maan kansalaisten, vammaisten ja terveiden sekä nuorten ja vanhojen yhteiselämä on tuskin millään muulla yhteiskuntaelämän alalla yhtä vaivatonta kuin urheilussa. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että urheilu on tärkeä väline edistettäessä kaikkien väestöryhmien integraatiota. Ulkomaalaisten ja oman maan kansalaisten, vammaisten ja terveiden sekä nuorten ja vanhojen yhteiselämä on tuskin millään muulla yhteiskuntaelämän alalla yhtä vaivatonta kuin urheilussa.

| 5. | katsoo, että vahvat ja terveet sukupolvet, sekä nuoret että ikääntyneet, niin miehet kuin naiset, ovat Euroopan talouskasvun ja kilpailukyvyn sekä yleisen hyvinvoinnin lisääntymisen käynnistäjiä ja vauhdittajia ja edistävät näin Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että vahvat ja terveet sukupolvet, sekä nuoret että ikääntyneet, niin miehet kuin naiset, ovat Euroopan talouskasvun ja kilpailukyvyn sekä yleisen hyvinvoinnin lisääntymisen käynnistäjiä ja vauhdittajia ja edistävät näin Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista.

| 6. | panee merkille, että urheilu edistää ihmisen suorituskykyä ja välittää perusluonteisia arvoja, kuten rehtiyttä, suvaitsevaisuutta ja yhteisvastuuta. |
| --- | --- |

6.

panee merkille, että urheilu edistää ihmisen suorituskykyä ja välittää perusluonteisia arvoja, kuten rehtiyttä, suvaitsevaisuutta ja yhteisvastuuta.

| 7. | on näin ollen tyytyväinen komission antamaan urheilun valkoiseen kirjaan, sillä se antaa panoksen urheilun edistämiseen koulutus-, terveys-, sosiaali- ja talouspoliittisesti merkittävänä ja yleistyvänä ilmiönä, jonka vie merkittävästi eteenpäin Euroopan unionin yhteisvastuun ja hyvinvoinnin strategisia tavoitteita. |
| --- | --- |

7.

on näin ollen tyytyväinen komission antamaan urheilun valkoiseen kirjaan, sillä se antaa panoksen urheilun edistämiseen koulutus-, terveys-, sosiaali- ja talouspoliittisesti merkittävänä ja yleistyvänä ilmiönä, jonka vie merkittävästi eteenpäin Euroopan unionin yhteisvastuun ja hyvinvoinnin strategisia tavoitteita.

| 8. | katsoo, että eurooppalaisessa yhteiskunnassa esille nousseet uudet uhkat ja haasteet koskevat myös urheilua. Näitä ovat esimerkiksi kaupalliset paineet, nuorten pelaajien hyväksikäyttö, doping, rasismi, väkivalta, lahjonta ja rahanpesu. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että eurooppalaisessa yhteiskunnassa esille nousseet uudet uhkat ja haasteet koskevat myös urheilua. Näitä ovat esimerkiksi kaupalliset paineet, nuorten pelaajien hyväksikäyttö, doping, rasismi, väkivalta, lahjonta ja rahanpesu.

| 9. | panee kuitenkin huolestuneena merkille komission antaman urheilun valkoisen kirjan tavoitteet, sillä ne kuvastavat selkeitä suuntauksia laajentaa EU:n toimivaltaa urheiluun liittyvillä toiminta-aloilla. Kyseiset tavoitteet menevät Nizzan julkilausuman ja olemassa olevien sopimusten nykyistä sisältöä pidemmälle. Urheilujärjestöjen riippumattomuutta sekä jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisyhteisöjen toimivaltaa ei kuitenkaan saa kyseenalaistaa. Komitea muistuttaakin painokkaasti, että yhteisöllä on urheilualalla vain rajallinen toimivalta. |
| --- | --- |

9.

panee kuitenkin huolestuneena merkille komission antaman urheilun valkoisen kirjan tavoitteet, sillä ne kuvastavat selkeitä suuntauksia laajentaa EU:n toimivaltaa urheiluun liittyvillä toiminta-aloilla. Kyseiset tavoitteet menevät Nizzan julkilausuman ja olemassa olevien sopimusten nykyistä sisältöä pidemmälle. Urheilujärjestöjen riippumattomuutta sekä jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisyhteisöjen toimivaltaa ei kuitenkaan saa kyseenalaistaa. Komitea muistuttaakin painokkaasti, että yhteisöllä on urheilualalla vain rajallinen toimivalta.

| 10. | olisi kuitenkin tyytyväinen, jos komissio tukisi urheilua jäsenvaltioissa tuki-, koordinointi- ja täydennystoimin sekä edistäisi urheilun sosiaalisia, kasvatuksellisia, terveydellisiä ja kulttuurisia arvoja puuttumatta jäsenvaltioiden ja urheilujärjestöjen itsenäisyyteen ja toimivaltaan. |
| --- | --- |

10.

olisi kuitenkin tyytyväinen, jos komissio tukisi urheilua jäsenvaltioissa tuki-, koordinointi- ja täydennystoimin sekä edistäisi urheilun sosiaalisia, kasvatuksellisia, terveydellisiä ja kulttuurisia arvoja puuttumatta jäsenvaltioiden ja urheilujärjestöjen itsenäisyyteen ja toimivaltaan.

| 11. | kehottaa — kun ajatellaan, ettei itsenäistä EU:n tukiohjelmaa urheilualalla voida toteuttaa ennen vuotta 2011 — sisällyttämään EU:n vuoden 2009 talousarvioon budjettikohdan urheilun valkoisen kirjan toteuttamisen edellyttämiä valmistelutoimia ja kokeiluhankkeita varten. Lisäksi komitea suosittelee, että urheilualalle nykyään ja tulevaisuudessa tarjoutuvista mahdollisuuksista hakea rahoitusta tiedotetaan laajasti. |
| --- | --- |

11.

kehottaa — kun ajatellaan, ettei itsenäistä EU:n tukiohjelmaa urheilualalla voida toteuttaa ennen vuotta 2011 — sisällyttämään EU:n vuoden 2009 talousarvioon budjettikohdan urheilun valkoisen kirjan toteuttamisen edellyttämiä valmistelutoimia ja kokeiluhankkeita varten. Lisäksi komitea suosittelee, että urheilualalle nykyään ja tulevaisuudessa tarjoutuvista mahdollisuuksista hakea rahoitusta tiedotetaan laajasti.

| 12. | kannattaa urheilun nivomista tähänastista voimakkaammin EU:n politiikkoihin ja tukiohjelmiin. Alueiden komitean näkökulmasta urheilun sisällyttäminen sopimukseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta on riittävä oikeudellinen perusta, jolla voidaan selittää alan nimenomainen huomioon ottaminen vuonna 2013 alkavan tukikauden tuki-, koordinointi- ja täydennystoimissa. |
| --- | --- |

12.

kannattaa urheilun nivomista tähänastista voimakkaammin EU:n politiikkoihin ja tukiohjelmiin. Alueiden komitean näkökulmasta urheilun sisällyttäminen sopimukseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta on riittävä oikeudellinen perusta, jolla voidaan selittää alan nimenomainen huomioon ottaminen vuonna 2013 alkavan tukikauden tuki-, koordinointi- ja täydennystoimissa.

| 13. | kehottaa jäseniään tukemaan urheilun valkoisen kirjan kehotuksia, joiden mukaan urheilu on sisällytettävä Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tukivälineiden avulla aluetasolla toteutettaviin toimiin. |
| --- | --- |

13.

kehottaa jäseniään tukemaan urheilun valkoisen kirjan kehotuksia, joiden mukaan urheilu on sisällytettävä Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tukivälineiden avulla aluetasolla toteutettaviin toimiin.

| 14. | suhtautuu myönteisesti siihen, että urheilun valkoisessa kirjassa mainitaan naisten ja miesten tasa-arvo urheilussa yhtenä päätehtävänä, ja kehottaa komissiota raportoimaan säännöllisesti valtavirtaistamisen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

14.

suhtautuu myönteisesti siihen, että urheilun valkoisessa kirjassa mainitaan naisten ja miesten tasa-arvo urheilussa yhtenä päätehtävänä, ja kehottaa komissiota raportoimaan säännöllisesti valtavirtaistamisen toteuttamisesta.

Liikunta kansanterveyden kohentajana

| 15. | katsoo, että komissio on tunnistanut ongelman ja kiinnittänyt kansainvälisellä tasolla huomiota toimien tarpeeseen toisiaan täydentävissä urheilun valkoisessa kirjassa sekä valkoisessa kirjassa ”Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia” sekä tuonut esiin ratkaisumahdollisuuksia. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että komissio on tunnistanut ongelman ja kiinnittänyt kansainvälisellä tasolla huomiota toimien tarpeeseen toisiaan täydentävissä urheilun valkoisessa kirjassa sekä valkoisessa kirjassa ”Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia” sekä tuonut esiin ratkaisumahdollisuuksia.

| 16. | pitää urheilujärjestöjen nivomista liikunnan avulla toteutettavaan kansanterveyden kohentamiseen itsestään selvänä, sillä urheilujärjestöt voivat saavuttaa liittoihin ja seuroihin jakautuneen organisaationsa ansiosta laajan kohderyhmän. Komitea kannattaa komission aikomusta antaa tähänastista enemmän sekä henkistä että rahallista tukea kokemustenvaihtoa palvelevien verkostojen muodostamiseen etenkin, kun ajatellaan nuoriin sovellettuja ja hyviksi osoittautuneita käytänteitä sekä keskittymistä ruohonjuuritason urheiluun. Komitea korostaa lisäksi eri sektoreiden yhteistyön tärkeyttä alalla, kun otetaan huomioon, että yhteistoiminta yhteisön tasolla voi vaikuttaa myönteisesti eri sektoreihin (urheilu, terveyden edistäminen, koulutus) jakautuneisiin kansallisiin hallintorakenteisiin. |
| --- | --- |

16.

pitää urheilujärjestöjen nivomista liikunnan avulla toteutettavaan kansanterveyden kohentamiseen itsestään selvänä, sillä urheilujärjestöt voivat saavuttaa liittoihin ja seuroihin jakautuneen organisaationsa ansiosta laajan kohderyhmän. Komitea kannattaa komission aikomusta antaa tähänastista enemmän sekä henkistä että rahallista tukea kokemustenvaihtoa palvelevien verkostojen muodostamiseen etenkin, kun ajatellaan nuoriin sovellettuja ja hyviksi osoittautuneita käytänteitä sekä keskittymistä ruohonjuuritason urheiluun. Komitea korostaa lisäksi eri sektoreiden yhteistyön tärkeyttä alalla, kun otetaan huomioon, että yhteistoiminta yhteisön tasolla voi vaikuttaa myönteisesti eri sektoreihin (urheilu, terveyden edistäminen, koulutus) jakautuneisiin kansallisiin hallintorakenteisiin.

| 17. | kannustaa samalla komissiota tukemaan nimenomaan omaehtoista ja järjestäytymätöntä urheilua, jotta sekä urheilualan organisaatiot että viranomaiset voisivat luoda parhaat mahdolliset edellytykset tällaisen toiminnan kehittämiselle. |
| --- | --- |

17.

kannustaa samalla komissiota tukemaan nimenomaan omaehtoista ja järjestäytymätöntä urheilua, jotta sekä urheilualan organisaatiot että viranomaiset voisivat luoda parhaat mahdolliset edellytykset tällaisen toiminnan kehittämiselle.

Dopingin torjunta ja ennaltaehkäisy

| 18. | katsoo, että kuten muillakin aloilla, etupäässä kaupallisesti ja sosiaalisesti perusteltuihin suoritusodotuksiin piilee asianmukaisten eettisten periaatteiden puuttuessa suuri vaara käyttää epärehellisiä keinoja suoritusten parantamiseksi. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että kuten muillakin aloilla, etupäässä kaupallisesti ja sosiaalisesti perusteltuihin suoritusodotuksiin piilee asianmukaisten eettisten periaatteiden puuttuessa suuri vaara käyttää epärehellisiä keinoja suoritusten parantamiseksi.

| 19. | toteaa, että doping vahingoittaa vakavasti urheilun rehtiä henkeä ja mielikuvaa urheilusta sekä aiheuttaa yksilöille vakavia terveysuhkia. Se myös heikentää muiden urheilijoiden motivaatiota. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että doping vahingoittaa vakavasti urheilun rehtiä henkeä ja mielikuvaa urheilusta sekä aiheuttaa yksilöille vakavia terveysuhkia. Se myös heikentää muiden urheilijoiden motivaatiota.

| 20. | on sitä mieltä, että kilpaurheilussa ammattiurheilijat eivät ole ainoita, joihin monet yhteiskunnan toimijat kohdistavat suuria suoritusodotuksia. Myös ammattiurheilua edeltävässä amatööriurheilussa sekä nuorisourheilussa dopingin vähitellen lisääntyvän käytön vaara on nykyisin lisääntynyt voimakkaasti. |
| --- | --- |

20.

on sitä mieltä, että kilpaurheilussa ammattiurheilijat eivät ole ainoita, joihin monet yhteiskunnan toimijat kohdistavat suuria suoritusodotuksia. Myös ammattiurheilua edeltävässä amatööriurheilussa sekä nuorisourheilussa dopingin vähitellen lisääntyvän käytön vaara on nykyisin lisääntynyt voimakkaasti.

| 21. | katsoo, että dopingin urheilussa kieltäviä velvoitteita voidaan noudattaa vain tehokkaan dopingvalvonnan avulla. Tässä yhteydessä tarvitaan niin EU:n kuin koko maailman laajuisia ponnisteluja. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että dopingin urheilussa kieltäviä velvoitteita voidaan noudattaa vain tehokkaan dopingvalvonnan avulla. Tässä yhteydessä tarvitaan niin EU:n kuin koko maailman laajuisia ponnisteluja.

| 22. | suosittelee, että EU:ssa koordinoidaan nykyistä paremmin dopingin torjuntaa ja että tässä yhteydessä otetaan huomioon Unescon kansainvälinen dopingin vastainen yleissopimus sekä ammatillisesti riippumattoman antidopingtoimiston tarve. |
| --- | --- |

22.

suosittelee, että EU:ssa koordinoidaan nykyistä paremmin dopingin torjuntaa ja että tässä yhteydessä otetaan huomioon Unescon kansainvälinen dopingin vastainen yleissopimus sekä ammatillisesti riippumattoman antidopingtoimiston tarve.

| 23. | katsoo, että paikallis- ja alueyhteisöt sekä paikalliset ja alueelliset organisaatiot ovat erityisen soveltuvia kiinnittämään tarvittavaa huomiota dopingin torjuntaan tiedotuskampanjoin, joita toteutetaan kouluissa, urheiluseuroissa ja urheilualalla yleensä, sekä levittämään asiaa koskevaa tietoa. Komitea kehottaa niitä tarttumaan toimiin ja vahvistaa aikomuksensa seurata ja tukea kyseisiä toimia paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että paikallis- ja alueyhteisöt sekä paikalliset ja alueelliset organisaatiot ovat erityisen soveltuvia kiinnittämään tarvittavaa huomiota dopingin torjuntaan tiedotuskampanjoin, joita toteutetaan kouluissa, urheiluseuroissa ja urheilualalla yleensä, sekä levittämään asiaa koskevaa tietoa. Komitea kehottaa niitä tarttumaan toimiin ja vahvistaa aikomuksensa seurata ja tukea kyseisiä toimia paikallis- ja aluetasolla.

Urheilun aseman vahvistaminen perus- ja ammattikoulutuksessa

| 24. | suhtautuu myönteisesti urheilun ja liikunnan tukemiseen ja edistämiseen erilaisin komission poliittisin aloittein. Komitea kannattaa myös laatumerkin myöntämistä kouluille, jotka panostavat erityisesti liikunnan kehittämiseen ja urheiluseuroille, jotka kiinnittävät aivan erityistä huomiota tarjoamiensa palveluiden laatuun. |
| --- | --- |

24.

suhtautuu myönteisesti urheilun ja liikunnan tukemiseen ja edistämiseen erilaisin komission poliittisin aloittein. Komitea kannattaa myös laatumerkin myöntämistä kouluille, jotka panostavat erityisesti liikunnan kehittämiseen ja urheiluseuroille, jotka kiinnittävät aivan erityistä huomiota tarjoamiensa palveluiden laatuun.

| 25. | painottaa liikunnan, leikin ja urheilun erityismerkitystä esikouluissa lasten ja nuorten fyysisen, psyykkisen, kognitiivisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta kokonaisvaltaisen kasvatus- ja opetusprosessin välttämättömänä osatekijänä. Komitea vetoaakin komissioon, että se antaisi esikouluissa harjoitettavalle liikunnalle erityisen painoarvon. |
| --- | --- |

25.

painottaa liikunnan, leikin ja urheilun erityismerkitystä esikouluissa lasten ja nuorten fyysisen, psyykkisen, kognitiivisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta kokonaisvaltaisen kasvatus- ja opetusprosessin välttämättömänä osatekijänä. Komitea vetoaakin komissioon, että se antaisi esikouluissa harjoitettavalle liikunnalle erityisen painoarvon.

| 26. | muistuttaa kuitenkin, että kaikissa koulutusta ja urheilua koskevissa komission tuki-, koordinointi- ja täydennystoimissa on otettava huomioon jäsenvaltioiden tai kyseisistä aloista jäsenvaltioissa vastuussa olevien, valtiotasoa alempien hallintotasojen toimivalta. |
| --- | --- |

26.

muistuttaa kuitenkin, että kaikissa koulutusta ja urheilua koskevissa komission tuki-, koordinointi- ja täydennystoimissa on otettava huomioon jäsenvaltioiden tai kyseisistä aloista jäsenvaltioissa vastuussa olevien, valtiotasoa alempien hallintotasojen toimivalta.

Urheilu vapaaehtoistoiminnan ja aktiivisen kansalaisuuden edistäjänä

| 27. | korostaa vapaaehtoistoiminnan erityismerkitystä ja kehottaa komissiota kiinnittämään lähtökohtaisesti huomiota aatteelliseen toimintaan urheilun parissa. Lisäksi komitea muistuttaa vaarasta nähdä urheilu puhtaana taloudellisena toimintana, sillä tämä ei anna oikeaa kokonaiskuvaa urheilusta ilmiönä. Ammattiurheilu on vain murto-osa liikunnasta kokonaisuutena, mitä ei tuoda riittävästi esiin urheilun valkoisessa kirjassa. |
| --- | --- |

27.

korostaa vapaaehtoistoiminnan erityismerkitystä ja kehottaa komissiota kiinnittämään lähtökohtaisesti huomiota aatteelliseen toimintaan urheilun parissa. Lisäksi komitea muistuttaa vaarasta nähdä urheilu puhtaana taloudellisena toimintana, sillä tämä ei anna oikeaa kokonaiskuvaa urheilusta ilmiönä. Ammattiurheilu on vain murto-osa liikunnasta kokonaisuutena, mitä ei tuoda riittävästi esiin urheilun valkoisessa kirjassa.

| 28. | katsoo, että juuri urheilussa kansalaistoiminta nivoutuu suoraan yhteisön kehitykseen ja että urheiluun suuntautuneiden tavoitteiden ohella kyseiseen toimintaan liittyy myös sosiaalisia ja yhteisöllisiä tavoitteita. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että juuri urheilussa kansalaistoiminta nivoutuu suoraan yhteisön kehitykseen ja että urheiluun suuntautuneiden tavoitteiden ohella kyseiseen toimintaan liittyy myös sosiaalisia ja yhteisöllisiä tavoitteita.

| 29. | pitää ruohonjuuritason urheilun tukemista ajatellen Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa kannatettavana toimenpiteenä. |
| --- | --- |

29.

pitää ruohonjuuritason urheilun tukemista ajatellen Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa kannatettavana toimenpiteenä.

| 30. | kannattaa Youth in Action -nuorisotoimintaohjelmaa ajatellen komission ehdotusta tukea nuorten vapaaehtoistoimintaa urheilualalla. |
| --- | --- |

30.

kannattaa Youth in Action -nuorisotoimintaohjelmaa ajatellen komission ehdotusta tukea nuorten vapaaehtoistoimintaa urheilualalla.

| 31. | on tyytyväinen siihen, että komissio on tilannut eurooppalaisen tutkimuksen vapaaehtoistoiminnasta urheilualalla, sillä tutkimus on hyödyllinen väline muotoiltaessa tulevia tehtäviä ja taattaessa suunnitteluvarmuus urheilualalla tehtävässä vapaaehtoistyössä. |
| --- | --- |

31.

on tyytyväinen siihen, että komissio on tilannut eurooppalaisen tutkimuksen vapaaehtoistoiminnasta urheilualalla, sillä tutkimus on hyödyllinen väline muotoiltaessa tulevia tehtäviä ja taattaessa suunnitteluvarmuus urheilualalla tehtävässä vapaaehtoistyössä.

Urheilu tukemassa sosiaalista osallisuutta, integraatiota ja yhtäläisiä mahdollisuuksia

| 32. | katsoo, että on otettava huomioon erityisrooli, joka urheilulla voi olla vammaisille. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että on otettava huomioon erityisrooli, joka urheilulla voi olla vammaisille.

| 33. | kehottaa näin ollen jäsenvaltioita, alue- ja paikallisviranomaisia ja urheilujärjestöjä ottamaan huomioon vammaisten tarpeet ja varmistamaan, että vammaiset pystyvät hyödyntämään urheilupaikkoja ja niihin liittyviä majoitusjärjestelyjä. |
| --- | --- |

33.

kehottaa näin ollen jäsenvaltioita, alue- ja paikallisviranomaisia ja urheilujärjestöjä ottamaan huomioon vammaisten tarpeet ja varmistamaan, että vammaiset pystyvät hyödyntämään urheilupaikkoja ja niihin liittyviä majoitusjärjestelyjä.

| 34. | on sitä mieltä, että on edistettävä ohjaajien, valmentajien, vapaaehtoistyöntekijöiden sekä seurojen ja järjestöjen omien työntekijöiden koulutusta, joka on tarkoitettu vammaisten erityistarpeiden huomioimiseen. |
| --- | --- |

34.

on sitä mieltä, että on edistettävä ohjaajien, valmentajien, vapaaehtoistyöntekijöiden sekä seurojen ja järjestöjen omien työntekijöiden koulutusta, joka on tarkoitettu vammaisten erityistarpeiden huomioimiseen.

| 35. | katsoo, että iäkkäät voivat urheilun avulla säilyttää mahdollisimman pitkään ruumiillisen ja henkisen kuntonsa sekä itsenäisyytensä tarvitsematta ulkopuolista apua. Liikkuvuus ja sen säilyttäminen tarkoittaa, että iäkkäät voivat säilyttää sosiaaliset kontaktinsa ja osallistua haluamallaan tavalla yhteiskuntaelämään. Muun muassa urheilutarjonnalla voidaan tässä yhteydessä antaa kohdennettu panos. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että iäkkäät voivat urheilun avulla säilyttää mahdollisimman pitkään ruumiillisen ja henkisen kuntonsa sekä itsenäisyytensä tarvitsematta ulkopuolista apua. Liikkuvuus ja sen säilyttäminen tarkoittaa, että iäkkäät voivat säilyttää sosiaaliset kontaktinsa ja osallistua haluamallaan tavalla yhteiskuntaelämään. Muun muassa urheilutarjonnalla voidaan tässä yhteydessä antaa kohdennettu panos.

| 36. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden on otettava huomioon urheilun integroiva vaikutus Euroopan sosiaalirahastoon, Euroopan aluekehitysrahastoon ja Euroopan kotouttamisrahastoon liittyvissä suunnittelutoimissa. |
| --- | --- |

36.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden on otettava huomioon urheilun integroiva vaikutus Euroopan sosiaalirahastoon, Euroopan aluekehitysrahastoon ja Euroopan kotouttamisrahastoon liittyvissä suunnittelutoimissa.

Rasismin ja väkivallan ehkäisyn ja torjunnan tehostaminen

| 37. | suhtautuu myönteisesti nykyisiin kansallisiin ja kansainvälisiin ponnisteluihin torjua keskitettyjä tiedotuspisteitä perustamalla sekä poliisin ja urheilujärjestöjen yhteistyöllä väkivaltaisia ja rasistisia välikohtauksia urheilun yhteydessä. |
| --- | --- |

37.

suhtautuu myönteisesti nykyisiin kansallisiin ja kansainvälisiin ponnisteluihin torjua keskitettyjä tiedotuspisteitä perustamalla sekä poliisin ja urheilujärjestöjen yhteistyöllä väkivaltaisia ja rasistisia välikohtauksia urheilun yhteydessä.

| 38. | toteaa, että Saksassa vuonna 2006 järjestetyt jalkapallon maailmanmestaruuskisat osoittivat, että kyseinen yhteistyö toimii ja että sillä on jo saatu aikaan hyviä tuloksia. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että Saksassa vuonna 2006 järjestetyt jalkapallon maailmanmestaruuskisat osoittivat, että kyseinen yhteistyö toimii ja että sillä on jo saatu aikaan hyviä tuloksia.

Eurooppalaisten arvojen välittäminen muulle maailmalle

| 39. | kannustaa komissiota edistämään urheilun hyödyntämistä kehitysyhteistyöpolitiikan välineenä. |
| --- | --- |

39.

kannustaa komissiota edistämään urheilun hyödyntämistä kehitysyhteistyöpolitiikan välineenä.

| 40. | kehottaakin hyödyntämään Yhdistyneiden kansakuntien ja jäsenvaltioiden saamia kokemuksia ja tietoja urheilun ja liikuntakasvatuksen teemavuodelta 2005 keinona edistää koulutusta, terveyttä, kehitystä ja rauhaa sekä mahdollisesti kehittämään ja jatkamaan nykyisiä hankkeita ja toimia. |
| --- | --- |

40.

kehottaakin hyödyntämään Yhdistyneiden kansakuntien ja jäsenvaltioiden saamia kokemuksia ja tietoja urheilun ja liikuntakasvatuksen teemavuodelta 2005 keinona edistää koulutusta, terveyttä, kehitystä ja rauhaa sekä mahdollisesti kehittämään ja jatkamaan nykyisiä hankkeita ja toimia.

| 41. | katsoo, ettei EU:ssa ole toissijaisuusperiaatteen johdosta tarpeen säädellä yhtenäisesti unionin ulkopuolisista maista tulevien urheilijoiden maahanmuuttoa tai soveltaa heihin kiertomuuttojärjestelyjä. Urheilijoiden maahanmuutto kuuluu näin ollen vastakin jäsenvaltioiden toimivaltaan. |
| --- | --- |

41.

katsoo, ettei EU:ssa ole toissijaisuusperiaatteen johdosta tarpeen säädellä yhtenäisesti unionin ulkopuolisista maista tulevien urheilijoiden maahanmuuttoa tai soveltaa heihin kiertomuuttojärjestelyjä. Urheilijoiden maahanmuutto kuuluu näin ollen vastakin jäsenvaltioiden toimivaltaan.

Kestävän kehityksen tukeminen

| 42. | kannattaa eurooppalaisten urheilutapahtumien järjestäjien ympäristönsuojelutavoitteiden määrittelemistä sekä komission vaatimusta, jonka mukaan niiden tulisi osallistua yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS) tai yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmään sekä mainostaa kyseisiä järjestelmiä suurissa urheilutapahtumissa. |
| --- | --- |

42.

kannattaa eurooppalaisten urheilutapahtumien järjestäjien ympäristönsuojelutavoitteiden määrittelemistä sekä komission vaatimusta, jonka mukaan niiden tulisi osallistua yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS) tai yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmään sekä mainostaa kyseisiä järjestelmiä suurissa urheilutapahtumissa.

| 43. | on tyytyväinen siihen, että komissio ottaa urheilun huomioon osana uutta LIFE+ -ohjelmaa. |
| --- | --- |

43.

on tyytyväinen siihen, että komissio ottaa urheilun huomioon osana uutta LIFE+ -ohjelmaa.

Urheilun taloudellinen merkitys

| 44. | muistuttaa, että urheilun taloudellinen merkitys matkailulle tulee esiin paitsi suurissa urheilutapahtumissa myös siten, virkistysmatkailuun liittyvä aktiivinen urheilu antaa huomattavan panoksen aluekehitykseen ja etenkin rakennemuutokseen. Alueiden strategisilla suunnitelmilla on tässä yhteydessä huomattava merkitys. Komission tulisikin edelleen tukea alueita niiden ponnisteluissa edistää rakenteellista kehitystään alueellisten tarpeiden mukaisin toimin. Komitea kannustaa alue- ja paikallisyhteisöjä sijoittamaan käytössään olevia rakennerahastovaroja myös urheilu- ja vapaa-ajanviettopaikkoihin. |
| --- | --- |

44.

muistuttaa, että urheilun taloudellinen merkitys matkailulle tulee esiin paitsi suurissa urheilutapahtumissa myös siten, virkistysmatkailuun liittyvä aktiivinen urheilu antaa huomattavan panoksen aluekehitykseen ja etenkin rakennemuutokseen. Alueiden strategisilla suunnitelmilla on tässä yhteydessä huomattava merkitys. Komission tulisikin edelleen tukea alueita niiden ponnisteluissa edistää rakenteellista kehitystään alueellisten tarpeiden mukaisin toimin. Komitea kannustaa alue- ja paikallisyhteisöjä sijoittamaan käytössään olevia rakennerahastovaroja myös urheilu- ja vapaa-ajanviettopaikkoihin.

Kohti näyttöön perustuvaa urheilupolitiikkaa

| 45. | on huolissaan siitä, että komissio ehdottaa nykyistä parempaa tietopohjaa ilman, että se on sopinut EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa kyseisen toimenpiteen tavoitteista. |
| --- | --- |

45.

on huolissaan siitä, että komissio ehdottaa nykyistä parempaa tietopohjaa ilman, että se on sopinut EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa kyseisen toimenpiteen tavoitteista.

| 46. | muistuttaa, että urheiluun liittyvien lisätilastojen laatiminen tilastojen itsensä vuoksi ei ole todella tarpeellista urheilun lisäarvon mittaamiseksi ja voi lisätä hallinnollista taakkaa. Kun ajatellaan byrokratian purkamiseen tähtääviä toimia myös unionitasolla, on tällaista ylimääräistä hallinnollista taakkaa ehdottomasti vältettävä. |
| --- | --- |

46.

muistuttaa, että urheiluun liittyvien lisätilastojen laatiminen tilastojen itsensä vuoksi ei ole todella tarpeellista urheilun lisäarvon mittaamiseksi ja voi lisätä hallinnollista taakkaa. Kun ajatellaan byrokratian purkamiseen tähtääviä toimia myös unionitasolla, on tällaista ylimääräistä hallinnollista taakkaa ehdottomasti vältettävä.

| 47. | kehottaakin komissiota tehostamaan vuoropuhelua jäsenvaltioiden ja etenkin alueiden kanssa, jotta päästään ensin yhteisymmärrykseen tällaisen uuden tietopohjan tavoitteista. Tässä yhteydessä on minimoitava tilastojen laadinnasta johtuva ylimääräinen hallinnollinen taakka. |
| --- | --- |

47.

kehottaakin komissiota tehostamaan vuoropuhelua jäsenvaltioiden ja etenkin alueiden kanssa, jotta päästään ensin yhteisymmärrykseen tällaisen uuden tietopohjan tavoitteista. Tässä yhteydessä on minimoitava tilastojen laadinnasta johtuva ylimääräinen hallinnollinen taakka.

| 48. | panee merkille, että komissio tilaa tutkimuksen urheilun suorasta ja epäsuorasta panoksesta Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen. Komitea pohtii kuitenkin sitä, rajoittaako komission kaipaaman tietopohjan puuttuminen tieteellisesti perusteltua arviointia urheilun panoksesta Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen. Alueiden komitea kehottaa komissiota ilmoittamaan sille tutkimuksen tuloksista. |
| --- | --- |

48.

panee merkille, että komissio tilaa tutkimuksen urheilun suorasta ja epäsuorasta panoksesta Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen. Komitea pohtii kuitenkin sitä, rajoittaako komission kaipaaman tietopohjan puuttuminen tieteellisesti perusteltua arviointia urheilun panoksesta Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen. Alueiden komitea kehottaa komissiota ilmoittamaan sille tutkimuksen tuloksista.

Urheilun julkinen rahoitus varmemmalle pohjalle

| 49. | katsoo, että kestävä rahoitusmalli urheilujärjestöjen pitkäaikaiseksi tukemiseksi on välttämätön perusta urheilun edistämiselle jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että kestävä rahoitusmalli urheilujärjestöjen pitkäaikaiseksi tukemiseksi on välttämätön perusta urheilun edistämiselle jäsenvaltioissa.

| 50. | pitää ruohonjuuritason urheilulle annettua valtion tukea välttämättömänä ja muistuttaa, että monissa jäsenvaltioissa ruohonjuuritason urheilua rahoitetaan pitkälti valtion omistamista tai sen lisenssillä toimivista rahapeli- ja veikkauspalveluista saatavista välittömistä ja välillisistä veroista ja maksuista. |
| --- | --- |

50.

pitää ruohonjuuritason urheilulle annettua valtion tukea välttämättömänä ja muistuttaa, että monissa jäsenvaltioissa ruohonjuuritason urheilua rahoitetaan pitkälti valtion omistamista tai sen lisenssillä toimivista rahapeli- ja veikkauspalveluista saatavista välittömistä ja välillisistä veroista ja maksuista.

| 51. | painottaa tässä yhteydessä, että nykyiset rahapeli- ja veikkauspalvelujen valtion monopolit, jotka perustuvat välttämättömiin yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, kuten pelihimon ehkäisemiseen ja yleisen järjestyksen ylläpitoon, ja joiden avulla pyritään johdonmukaisesti kyseisiin tavoitteisiin, ovat Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vahvistetun oikeuskäytännön nojalla yhteisöoikeuden mukaisia. Komitea pitää näissä tapauksissa järkevänä, että periaatteessa ei-toivotuista rahapeleistä saadut varat käytetään yleishyödyllisiin tarkoituksiin (esimerkiksi urheiluun). |
| --- | --- |

51.

painottaa tässä yhteydessä, että nykyiset rahapeli- ja veikkauspalvelujen valtion monopolit, jotka perustuvat välttämättömiin yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, kuten pelihimon ehkäisemiseen ja yleisen järjestyksen ylläpitoon, ja joiden avulla pyritään johdonmukaisesti kyseisiin tavoitteisiin, ovat Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vahvistetun oikeuskäytännön nojalla yhteisöoikeuden mukaisia. Komitea pitää näissä tapauksissa järkevänä, että periaatteessa ei-toivotuista rahapeleistä saadut varat käytetään yleishyödyllisiin tarkoituksiin (esimerkiksi urheiluun).

| 52. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio aikoo tilata riippumattoman tutkimuksen ruohonjuuritason urheilun rahoituksesta jäsenvaltioissa, ja kehottaa Euroopan komissiota odottamaan kyseisen tutkimuksen tuloksia ennen kuin se tekee poliittisia päätöksiä, jotka saattavat vaarantaa ruohonjuuritason urheilulle annettavan valtion tuen. |
| --- | --- |

52.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio aikoo tilata riippumattoman tutkimuksen ruohonjuuritason urheilun rahoituksesta jäsenvaltioissa, ja kehottaa Euroopan komissiota odottamaan kyseisen tutkimuksen tuloksia ennen kuin se tekee poliittisia päätöksiä, jotka saattavat vaarantaa ruohonjuuritason urheilulle annettavan valtion tuen.

| 53. | kiinnittää komission huomion siihen, että tulisi kehittää menetelmiä urheilulle myönnetyn julkisen tuen vaikutusten tutkimiseksi. Valtakunnalliset, alueelliset ja paikalliset tukijärjestelmät on suunniteltu eri tavoin, ja on syytä arvioida tutkimalla ja vertailemalla, mikä merkitys erilaisilla julkisilla toimilla on urheilun kehitykselle. |
| --- | --- |

53.

kiinnittää komission huomion siihen, että tulisi kehittää menetelmiä urheilulle myönnetyn julkisen tuen vaikutusten tutkimiseksi. Valtakunnalliset, alueelliset ja paikalliset tukijärjestelmät on suunniteltu eri tavoin, ja on syytä arvioida tutkimalla ja vertailemalla, mikä merkitys erilaisilla julkisilla toimilla on urheilun kehitykselle.

| 54. | tukee komission aikomuksia pyrkiä säilyttämään nykyiset mahdollisuudet alennettuun arvonlisäveroon urheilualalla. |
| --- | --- |

54.

tukee komission aikomuksia pyrkiä säilyttämään nykyiset mahdollisuudet alennettuun arvonlisäveroon urheilualalla.

Urheilualan organisoituminen

| 55. | tunnustaa komission tavoin urheilujärjestöjen ja edustusrakenteiden itsenäisyyden. Komitea katsoo, ettei urheilun valkoisessa kirjassa painoteta järjestöjen itsenäisyyden merkitystä siten, kuin se esitetään ja tunnustetaan Nizzan julistuksessa. |
| --- | --- |

55.

tunnustaa komission tavoin urheilujärjestöjen ja edustusrakenteiden itsenäisyyden. Komitea katsoo, ettei urheilun valkoisessa kirjassa painoteta järjestöjen itsenäisyyden merkitystä siten, kuin se esitetään ja tunnustetaan Nizzan julistuksessa.

Urheilun erityisluonne

| 56. | katsoo, että urheilulla on perusluonteinen ja rakentava erityisluonne, ja pahoittelee, ettei urheilun valkoisessa kirjassa esitetä asiaa selkeästi. Komitea pelkää, että tapauskohtainen lähestymistapa urheilun erityisluonteen huomioon ottamiseksi ei ole urheilujärjestöjen näkökulmasta tyydyttävä ja että se vahvistaa nykyistä oikeudellista epävarmuutta. |
| --- | --- |

56.

katsoo, että urheilulla on perusluonteinen ja rakentava erityisluonne, ja pahoittelee, ettei urheilun valkoisessa kirjassa esitetä asiaa selkeästi. Komitea pelkää, että tapauskohtainen lähestymistapa urheilun erityisluonteen huomioon ottamiseksi ei ole urheilujärjestöjen näkökulmasta tyydyttävä ja että se vahvistaa nykyistä oikeudellista epävarmuutta.

Vapaa liikkuvuus ja kansalaisuus

| 57. | pitää urheilun valkoisessa kirjassa esitettyjä tapauksia vapaan liikkuvuuden rajoittamisesta ja asianmukaisesta kaventamisesta järkevinä, tarkoituksenmukaisina ja urheilun erityispiirteiden vuoksi välttämättöminä. |
| --- | --- |

57.

pitää urheilun valkoisessa kirjassa esitettyjä tapauksia vapaan liikkuvuuden rajoittamisesta ja asianmukaisesta kaventamisesta järkevinä, tarkoituksenmukaisina ja urheilun erityispiirteiden vuoksi välttämättöminä.

Siirrot

| 58. | pitää siirtosääntöjä välttämättöminä urheiluseurojen tasapainoisen kilpailujärjestelmän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

58.

pitää siirtosääntöjä välttämättöminä urheiluseurojen tasapainoisen kilpailujärjestelmän varmistamiseksi.

Pelaaja-agentit

| 59. | on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo toteuttaa vaikutuksenarvioinnin saadakseen yleiskuvan pelaaja-agenttien toiminnasta EU:ssa. |
| --- | --- |

59.

on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo toteuttaa vaikutuksenarvioinnin saadakseen yleiskuvan pelaaja-agenttien toiminnasta EU:ssa.

| 60. | ehdottaa, että jos EU-tason toimet ovat välttämättömiä, valtion toimet ja järjestöjä koskevat säännöt mukautetaan yhdessä kansainvälisten liittojen kanssa. |
| --- | --- |

60.

ehdottaa, että jos EU-tason toimet ovat välttämättömiä, valtion toimet ja järjestöjä koskevat säännöt mukautetaan yhdessä kansainvälisten liittojen kanssa.

Alaikäisten suojelu

| 61. | kehottaa komissiota toteuttamaan jäsenvaltioiden ja urheilujärjestöjen kanssa ensisijaisena urheilun valkoisessa kirjassa ehdotetun yhteistyön alaikäisten suojelemiseksi. |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota toteuttamaan jäsenvaltioiden ja urheilujärjestöjen kanssa ensisijaisena urheilun valkoisessa kirjassa ehdotetun yhteistyön alaikäisten suojelemiseksi.

Lahjonta, rahanpesu ja muut talousrikollisuuden muodot

| 62. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen tukea lahjonnan torjunnasta vastaavia viranomaisia sekä valvoa rahanpesun torjunnasta annetun EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa urheilualalla. |
| --- | --- |

62.

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen tukea lahjonnan torjunnasta vastaavia viranomaisia sekä valvoa rahanpesun torjunnasta annetun EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa urheilualalla.

Seurojen lisenssijärjestelmät

| 63. | pitää lisenssijärjestelmien kehitystä urheilujärjestöille kuuluvana tehtävänä edellyttäen, että lisenssijärjestelmät ovat kilpailu- ja sisämarkkinasääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

63.

pitää lisenssijärjestelmien kehitystä urheilujärjestöille kuuluvana tehtävänä edellyttäen, että lisenssijärjestelmät ovat kilpailu- ja sisämarkkinasääntöjen mukaisia.

Tiedotusvälineet

| 64. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tukee jatkossakin kansalaisten tiedonsaantioikeutta ja urheilulähetysten laajaa saatavuutta. |
| --- | --- |

64.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tukee jatkossakin kansalaisten tiedonsaantioikeutta ja urheilulähetysten laajaa saatavuutta.

| 65. | pitää näin ollen nykyisiä unionin säännöksiä oikeudesta lyhyisiin uutisraportteihin tärkeänä ja hyväksi osoittautuneena keinona varmistaa tiedonvälityksen vapaus ja erilaiset näkemykset. |
| --- | --- |

65.

pitää näin ollen nykyisiä unionin säännöksiä oikeudesta lyhyisiin uutisraportteihin tärkeänä ja hyväksi osoittautuneena keinona varmistaa tiedonvälityksen vapaus ja erilaiset näkemykset.

| 66. | kannattaa tämän vuoksi sitä, että audiovisuaalisia viestimiä koskevan unionin lainsäädäntökehyksen tulevan arvioinnin yhteydessä tutkitaan, onko oikeus lyhyisiin uutisraportteihin syytä ulottaa muihin viestimiin, kuten radiolähetyksiin, ja jos niin missä laajuudessa. |
| --- | --- |

66.

kannattaa tämän vuoksi sitä, että audiovisuaalisia viestimiä koskevan unionin lainsäädäntökehyksen tulevan arvioinnin yhteydessä tutkitaan, onko oikeus lyhyisiin uutisraportteihin syytä ulottaa muihin viestimiin, kuten radiolähetyksiin, ja jos niin missä laajuudessa.

| 67. | vahvistaa tukevansa julkisen palvelun yleisradiotoiminnan tehtävää varmistaa moninaisuuden säilyminen. Julkisen palvelun yleisradiotoiminta on taloudellisesti riippumattomana julkisena palveluna vastuussa etenkin marginaalisia urheilulajeja koskevasta raportoinnista, eikä voi perustaa menestystään vain massoja kiinnostavaan raportointiin. |
| --- | --- |

67.

vahvistaa tukevansa julkisen palvelun yleisradiotoiminnan tehtävää varmistaa moninaisuuden säilyminen. Julkisen palvelun yleisradiotoiminta on taloudellisesti riippumattomana julkisena palveluna vastuussa etenkin marginaalisia urheilulajeja koskevasta raportoinnista, eikä voi perustaa menestystään vain massoja kiinnostavaan raportointiin.

Jäsennelty vuoropuhelu

| 68. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n urheilufoorumin sekä alakohtaisten keskustelujen avulla käytävä jäsennelty vuoropuhelu urheilualan toimijoiden kanssa voi olla tärkeä panos urheilusta käytävään keskusteluun unionissa. Komitea katsoo, että sen tulee roolinsa mukaisesti voida osallistua aktiivisesti kyseisen vuoropuhelun muotoiluun. Tässä yhteydessä komitea korostaa erityisesti, että tarvitaan foorumi, jossa eri urheilulajien edustajat ja julkisten urheiluareenojen omistajat voivat keskustella urheilupaikoille ja -areenoille asetetuista nykyisistä ja tulevista vaatimuksista. Komitea toivoo, että komissio hyödyntää jäsenneltyä vuoropuhelua tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

68.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n urheilufoorumin sekä alakohtaisten keskustelujen avulla käytävä jäsennelty vuoropuhelu urheilualan toimijoiden kanssa voi olla tärkeä panos urheilusta käytävään keskusteluun unionissa. Komitea katsoo, että sen tulee roolinsa mukaisesti voida osallistua aktiivisesti kyseisen vuoropuhelun muotoiluun. Tässä yhteydessä komitea korostaa erityisesti, että tarvitaan foorumi, jossa eri urheilulajien edustajat ja julkisten urheiluareenojen omistajat voivat keskustella urheilupaikoille ja -areenoille asetetuista nykyisistä ja tulevista vaatimuksista. Komitea toivoo, että komissio hyödyntää jäsenneltyä vuoropuhelua tähän tarkoitukseen.

| 69. | kehottaa järjestämään seminaareja yhdessä erityiselinten kanssa, jotta eurooppalaisille urheilujärjestöille tiedotetaan ja jotta niitä valveutetaan yhteisön säännöstön soveltamisesta. |
| --- | --- |

69.

kehottaa järjestämään seminaareja yhdessä erityiselinten kanssa, jotta eurooppalaisille urheilujärjestöille tiedotetaan ja jotta niitä valveutetaan yhteisön säännöstön soveltamisesta.

| 70. | ehdottaa, että järjestetään konferensseja aiheesta ”Urheilu ja aluekehitys”. Konferensseissa tulisi esittää urheilun myönteisiä vaikutuksia aluekehitykseen sekä määritellä parhaita käytänteitä. |
| --- | --- |

70.

ehdottaa, että järjestetään konferensseja aiheesta ”Urheilu ja aluekehitys”. Konferensseissa tulisi esittää urheilun myönteisiä vaikutuksia aluekehitykseen sekä määritellä parhaita käytänteitä.

| 71. | kehottaa komissiota edistämään ja tukemaan pitkäjänteisesti rajatylittävien seurojen ja hankkeiden kehittämistä (esimerkkinä eurooppalainen rajatylittävä urheiluyhteistyö SaarLorLux-suuralueella). |
| --- | --- |

71.

kehottaa komissiota edistämään ja tukemaan pitkäjänteisesti rajatylittävien seurojen ja hankkeiden kehittämistä (esimerkkinä eurooppalainen rajatylittävä urheiluyhteistyö SaarLorLux-suuralueella).

Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa

| 72. | on sitä mieltä, että valtiosta riippumaton urheiluliike tulisi, kuten Euroopan neuvostossa, nivoa nykyistä paremmin Euroopan komission ja jäsenvaltioiden vuoropuheluun. |
| --- | --- |

72.

on sitä mieltä, että valtiosta riippumaton urheiluliike tulisi, kuten Euroopan neuvostossa, nivoa nykyistä paremmin Euroopan komission ja jäsenvaltioiden vuoropuheluun.

| 73. | muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että yhteistyössä on otettava huomioon jäsenvaltioiden toimivalta urheilualalla. |
| --- | --- |

73.

muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että yhteistyössä on otettava huomioon jäsenvaltioiden toimivalta urheilualalla.

Bryssel 7. helmikuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 105/46 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 105/46

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Mustanmeren synergia — Uusi alueellinen yhteistyöaloite”

(2008/C 105/10)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kannattaa Euroopan komission pyrkimystä tehostaa Mustanmeren synergia -aloitteen avulla alueellisia ja paikallisia kehittämistoimia hyödyntämällä alueellisia ja paikallisia parhaita käytäntöjä, edistämällä niiden levittämistä ja vaihtamista sekä tukemalla verkostoitumista. Komitea katsoo kuitenkin, että paikallis- ja aluetason merkitys strategian onnistuneelle toteuttamiselle voitaisiin tuoda selvemmin esille. |
| --- | --- |

—

kannattaa Euroopan komission pyrkimystä tehostaa Mustanmeren synergia -aloitteen avulla alueellisia ja paikallisia kehittämistoimia hyödyntämällä alueellisia ja paikallisia parhaita käytäntöjä, edistämällä niiden levittämistä ja vaihtamista sekä tukemalla verkostoitumista. Komitea katsoo kuitenkin, että paikallis- ja aluetason merkitys strategian onnistuneelle toteuttamiselle voitaisiin tuoda selvemmin esille.

| — | pitää EU:n laajentumisprosessin viimeaikaista edistymistä sekä Bulgarian ja Romanian liittymistä unioniin 1. tammikuuta 2007 myönteisinä edistysaskeleina. Toinen esimerkki edistymisestä Mustanmeren alueen demokraattisen ja vakaan kehityksen turvaamisessa on jäsenyysneuvotteluiden aloittaminen Turkin kanssa, sillä siten voidaan varmistaa vakauden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin lisääntyminen sekä Euroopan unionissa että Mustanmeren alueen maissa. |
| --- | --- |

—

pitää EU:n laajentumisprosessin viimeaikaista edistymistä sekä Bulgarian ja Romanian liittymistä unioniin 1. tammikuuta 2007 myönteisinä edistysaskeleina. Toinen esimerkki edistymisestä Mustanmeren alueen demokraattisen ja vakaan kehityksen turvaamisessa on jäsenyysneuvotteluiden aloittaminen Turkin kanssa, sillä siten voidaan varmistaa vakauden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin lisääntyminen sekä Euroopan unionissa että Mustanmeren alueen maissa.

| — | kannattaa merellisen identiteetin luomista Mustanmeren alueelle ja kaikille erilaisiin mereen liittyviin toimintoihin osallistuville tahoille. Tällöin on kiinnitettävä huomiota ympäristöongelmien ratkaisemiseen ja matkailun kehittämiseen tähtääviin hankkeisiin. Samalla on tuettava perinteisiä kulttuureita ja tehostettava luonnonperinnön säilyttämistä. |
| --- | --- |

—

kannattaa merellisen identiteetin luomista Mustanmeren alueelle ja kaikille erilaisiin mereen liittyviin toimintoihin osallistuville tahoille. Tällöin on kiinnitettävä huomiota ympäristöongelmien ratkaisemiseen ja matkailun kehittämiseen tähtääviin hankkeisiin. Samalla on tuettava perinteisiä kulttuureita ja tehostettava luonnonperinnön säilyttämistä.

| — | kehottaa Euroopan komissiota vahvistamaan liikenteen asemaa tulevassa meripolitiikassa, koska liikenne on yksi tärkeimmistä ja monialaisimmista mereen liittyvistä toiminnoista. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota vahvistamaan liikenteen asemaa tulevassa meripolitiikassa, koska liikenne on yksi tärkeimmistä ja monialaisimmista mereen liittyvistä toiminnoista.

| — | korostaa, että Mustanmeren alueen maiden alue- ja paikallisviranomaiset on tärkeää kutsua mukaan yhteisön muuttoliikepolitiikkojen valmisteluun ja täytäntöönpanoon muuttovirtojen hallinnan parantamiseksi, jotta toimittaisiin mahdollisimman lainmukaisesti ihmisoikeuksien ja kansalaisten turvallisuuden varmistamiseksi. Siihen pyritään myös laillisuudesta vastaavien tahojen ja elinten laajalla ja tehokkaalla keskinäisellä yhteistyöllä. |
| --- | --- |

—

korostaa, että Mustanmeren alueen maiden alue- ja paikallisviranomaiset on tärkeää kutsua mukaan yhteisön muuttoliikepolitiikkojen valmisteluun ja täytäntöönpanoon muuttovirtojen hallinnan parantamiseksi, jotta toimittaisiin mahdollisimman lainmukaisesti ihmisoikeuksien ja kansalaisten turvallisuuden varmistamiseksi. Siihen pyritään myös laillisuudesta vastaavien tahojen ja elinten laajalla ja tehokkaalla keskinäisellä yhteistyöllä.

| — | kannattaa Mustanmeren Euroregio-alueen kehittämistä, jotta voidaan tehostaa valtioiden välistä paikallis- ja aluetason yhteistyötä sekä tukea demokraattista vakautta, hyvää hallintoa ja kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

—

kannattaa Mustanmeren Euroregio-alueen kehittämistä, jotta voidaan tehostaa valtioiden välistä paikallis- ja aluetason yhteistyötä sekä tukea demokraattista vakautta, hyvää hallintoa ja kestävää kehitystä.

| Esittelijä | : | Krasimir MIREV, Targovišten kaupunginjohtaja (BG, PSE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Krasimir MIREV, Targovišten kaupunginjohtaja (BG, PSE)

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Mustanmeren synergia — uusi alueellinen yhteistyöaloite

KOM(2007) 160 lopullinen

Toimintalinjoja koskevat suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

Yleiset suositukset

| 1. | kannattaa Euroopan komission pyrkimystä tehostaa Mustanmeren synergia -aloitteen avulla alueellisia ja paikallisia kehittämistoimia hyödyntämällä alueellisia ja paikallisia parhaita käytäntöjä, edistämällä niiden levittämistä ja vaihtamista sekä tukemalla verkostoitumista. Komitea katsoo kuitenkin, että paikallis- ja aluetason merkitys strategian onnistuneelle toteuttamiselle voitaisiin tuoda selvemmin esille. Yhteisön olisi tehostettava kyseisten toimenpiteiden käyttöä talouden ajanmukaistamista, kilpailukykyä sekä Euroopan unionin lähentämistä kansalaisiinsa edistävinä poliittisina välineinä. |
| --- | --- |

1.

kannattaa Euroopan komission pyrkimystä tehostaa Mustanmeren synergia -aloitteen avulla alueellisia ja paikallisia kehittämistoimia hyödyntämällä alueellisia ja paikallisia parhaita käytäntöjä, edistämällä niiden levittämistä ja vaihtamista sekä tukemalla verkostoitumista. Komitea katsoo kuitenkin, että paikallis- ja aluetason merkitys strategian onnistuneelle toteuttamiselle voitaisiin tuoda selvemmin esille. Yhteisön olisi tehostettava kyseisten toimenpiteiden käyttöä talouden ajanmukaistamista, kilpailukykyä sekä Euroopan unionin lähentämistä kansalaisiinsa edistävinä poliittisina välineinä.

| 2. | pitää EU:n laajentumisprosessin viimeaikaista edistymistä sekä Bulgarian ja Romanian liittymistä unioniin 1. tammikuuta 2007 myönteisinä edistysaskeleina. Toinen esimerkki edistymisestä Mustanmeren alueen demokraattisen ja vakaan kehityksen turvaamisessa on jäsenyysneuvotteluiden aloittaminen Turkin kanssa, sillä siten voidaan varmistaa vakauden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin lisääntyminen sekä Euroopan unionissa että Mustanmeren alueen maissa. |
| --- | --- |

2.

pitää EU:n laajentumisprosessin viimeaikaista edistymistä sekä Bulgarian ja Romanian liittymistä unioniin 1. tammikuuta 2007 myönteisinä edistysaskeleina. Toinen esimerkki edistymisestä Mustanmeren alueen demokraattisen ja vakaan kehityksen turvaamisessa on jäsenyysneuvotteluiden aloittaminen Turkin kanssa, sillä siten voidaan varmistaa vakauden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin lisääntyminen sekä Euroopan unionissa että Mustanmeren alueen maissa.

| 3. | korostaa alue- ja paikallisulottuvuuden merkitystä laajentumisprosessin yhteydessä ja tunnustaa alue- ja paikallispolitiikkojen tärkeän roolin sisäisen vakauden ja siihen keskeisenä osana kuuluvan ruohonjuuritason demokratian turvaamisessa. |
| --- | --- |

3.

korostaa alue- ja paikallisulottuvuuden merkitystä laajentumisprosessin yhteydessä ja tunnustaa alue- ja paikallispolitiikkojen tärkeän roolin sisäisen vakauden ja siihen keskeisenä osana kuuluvan ruohonjuuritason demokratian turvaamisessa.

| 4. | korostaa kannattavansa liittymistä valmistelevaa prosessia, Euroopan naapuruuspolitiikkaa ja strategista kumppanuutta Venäjän federaation kanssa. AK kannattaa alueiden komitean sekä EU:n muiden toimielinten osallistumista Mustanmeren alueen kumppanuuden tukemiseen Euro–Välimeri-alueella sekä Itämeren ja Pohjanmeren alueilla toteutettavien kumppanuuksien mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

korostaa kannattavansa liittymistä valmistelevaa prosessia, Euroopan naapuruuspolitiikkaa ja strategista kumppanuutta Venäjän federaation kanssa. AK kannattaa alueiden komitean sekä EU:n muiden toimielinten osallistumista Mustanmeren alueen kumppanuuden tukemiseen Euro–Välimeri-alueella sekä Itämeren ja Pohjanmeren alueilla toteutettavien kumppanuuksien mallin mukaisesti.

| 5. | toteaa, että Mustanmeren alueen maissa alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli seuraavilla aloilla: demokratiaan siirtyminen ja hyvä hallinto, hallinnollisten valmiuksien parantaminen, rauhan lujittaminen, kulttuurien ja uskontojen välinen vuoropuhelu, muuttoliike, rikosten torjunta, energiakysymykset, liikenne ja perusrakenteiden suunnittelu, kaupunkisuunnittelu ja maaseudun kehittäminen. Komitea korostaa lisäksi myönteistä roolia, joka alue- ja paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyöllä voi olla kaikilla näillä aloilla kunkin yhteisön etujen palvelemiseksi. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että Mustanmeren alueen maissa alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli seuraavilla aloilla: demokratiaan siirtyminen ja hyvä hallinto, hallinnollisten valmiuksien parantaminen, rauhan lujittaminen, kulttuurien ja uskontojen välinen vuoropuhelu, muuttoliike, rikosten torjunta, energiakysymykset, liikenne ja perusrakenteiden suunnittelu, kaupunkisuunnittelu ja maaseudun kehittäminen. Komitea korostaa lisäksi myönteistä roolia, joka alue- ja paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyöllä voi olla kaikilla näillä aloilla kunkin yhteisön etujen palvelemiseksi.

| 6. | korostaa, että Mustanmeren synergia -aloitteella on välittömiä yhtymäkohtia AK:n institutionaaliseen rooliin. AK pitää sen vuoksi oleellisena komitean toimintakyvyn ja osallistumismahdollisuuksien hyödyntämistä. Se kehottaa myös käyttämään hyväksi komitean roolia Euroopan unionin alue- ja paikallishallintojärjestelmien yhtenäisen edustuksen varmistajana. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että Mustanmeren synergia -aloitteella on välittömiä yhtymäkohtia AK:n institutionaaliseen rooliin. AK pitää sen vuoksi oleellisena komitean toimintakyvyn ja osallistumismahdollisuuksien hyödyntämistä. Se kehottaa myös käyttämään hyväksi komitean roolia Euroopan unionin alue- ja paikallishallintojärjestelmien yhtenäisen edustuksen varmistajana.

| 7. | on Euroopan komission kanssa samaa mieltä siitä, että viime vuosien huomattavasta myönteisestä kehityksestä huolimatta alueen maiden talousuudistusten tempossa ja hallinnon laadussa on edelleen eroavuuksia. |
| --- | --- |

7.

on Euroopan komission kanssa samaa mieltä siitä, että viime vuosien huomattavasta myönteisestä kehityksestä huolimatta alueen maiden talousuudistusten tempossa ja hallinnon laadussa on edelleen eroavuuksia.

| 8. | tietää, ettei komission aloitetta ole tarkoitettu uudeksi Mustanmeren alueen strategiaksi. Kyseessä on pikemminkin kyseisen alueen kehittämistä koskeviin EU:n keskeisiin linjauksiin nojautuva prosessi oppimisen, yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisen tukemiseksi alueellisen yhteistyön keinoin alue- ja paikallistasolla, jotta voidaan edistää Lissabonissa ja Göteborgissa sovittujen tavoitteiden saavuttamista. Komitea katsoo kuitenkin, että alueellisen ulottuvuuden poliittista asemaa on vahvistettava, jos aloitteen halutaan onnistuvan. |
| --- | --- |

8.

tietää, ettei komission aloitetta ole tarkoitettu uudeksi Mustanmeren alueen strategiaksi. Kyseessä on pikemminkin kyseisen alueen kehittämistä koskeviin EU:n keskeisiin linjauksiin nojautuva prosessi oppimisen, yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisen tukemiseksi alueellisen yhteistyön keinoin alue- ja paikallistasolla, jotta voidaan edistää Lissabonissa ja Göteborgissa sovittujen tavoitteiden saavuttamista. Komitea katsoo kuitenkin, että alueellisen ulottuvuuden poliittista asemaa on vahvistettava, jos aloitteen halutaan onnistuvan.

Ympäristö-, liikenne-, energia- ja meripolitiikka

| 9. | kiinnittää huomiota Mustanmeren alueen ympäristön kriittiseen tilaan etenkin Tonavan suistossa ja alueen muilla luonnonsuojelualueilla, erityisesti rehevöitymiseen (eli minkä tahansa ekosysteemin primäärituotannon lisääntyminen) — mikä vaikuttaa haitallisesti biologiseen monimuotoisuuteen, kosteikkojen tilaan ja kalastukseen — sekä öljyn ja jäteveden aiheuttamaan ympäristön pilaantumiseen. |
| --- | --- |

9.

kiinnittää huomiota Mustanmeren alueen ympäristön kriittiseen tilaan etenkin Tonavan suistossa ja alueen muilla luonnonsuojelualueilla, erityisesti rehevöitymiseen (eli minkä tahansa ekosysteemin primäärituotannon lisääntyminen) — mikä vaikuttaa haitallisesti biologiseen monimuotoisuuteen, kosteikkojen tilaan ja kalastukseen — sekä öljyn ja jäteveden aiheuttamaan ympäristön pilaantumiseen.

| 10. | huomauttaa, että Mustanmeren alueeseen (sekä alueelle virtaaviin jokiin) kohdistuvat mahdolliset ympäristöuhkat on selvitettävä nykyistä yksityiskohtaisemmin. Kyseiset uhkat johtuvat mm. ilmastonmuutoksesta ja sen myötä lisääntyvästä ympäristökatastrofien vaarasta. Näin ollen ongelmaan on pyrittävä löytämään asianmukaisia ratkaisuja. Lisäksi on tuettava rajatylittäviä yhteistyöhankkeita, joiden rahoittamiseen Euroopan unioni osallistuu, väestönsuojelua vaativien hätätilanteiden hallinnan parantamiseksi. |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että Mustanmeren alueeseen (sekä alueelle virtaaviin jokiin) kohdistuvat mahdolliset ympäristöuhkat on selvitettävä nykyistä yksityiskohtaisemmin. Kyseiset uhkat johtuvat mm. ilmastonmuutoksesta ja sen myötä lisääntyvästä ympäristökatastrofien vaarasta. Näin ollen ongelmaan on pyrittävä löytämään asianmukaisia ratkaisuja. Lisäksi on tuettava rajatylittäviä yhteistyöhankkeita, joiden rahoittamiseen Euroopan unioni osallistuu, väestönsuojelua vaativien hätätilanteiden hallinnan parantamiseksi.

| 11. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan tuuli- ja aaltovoiman kaltaisten uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Myös kyseisen alan uutta tutkimus- ja innovaatiotoimintaa olisi tuettava. |
| --- | --- |

11.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan tuuli- ja aaltovoiman kaltaisten uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Myös kyseisen alan uutta tutkimus- ja innovaatiotoimintaa olisi tuettava.

| 12. | kehottaa EU:ta ja kansallisia hallituksia tehostamaan pyrkimyksiään kehittää merentutkimuksen alalla tieteellisiä ja teknologisia läpimurtoja, kuten ”sinistä” bioteknologiaa (meriin ja veteen liittyvät bioteknologian sovellukset), alusliikenteen ohjaamiseen tarkoitettuja järjestelmiä ja matkailutoimintaa. Siten voidaan reagoida nykyisiin ja mahdollisiin tuleviin uhkiin, jotka liittyvät erityisesti ilmastonmuutokseen ja muihin muutoksiin, kalakantojen ehtymiseen, kestävän kehityksen periaatteiden vastaiseen matkailuun ja rannikkoalueiden väestönmuutoksiin. |
| --- | --- |

12.

kehottaa EU:ta ja kansallisia hallituksia tehostamaan pyrkimyksiään kehittää merentutkimuksen alalla tieteellisiä ja teknologisia läpimurtoja, kuten ”sinistä” bioteknologiaa (meriin ja veteen liittyvät bioteknologian sovellukset), alusliikenteen ohjaamiseen tarkoitettuja järjestelmiä ja matkailutoimintaa. Siten voidaan reagoida nykyisiin ja mahdollisiin tuleviin uhkiin, jotka liittyvät erityisesti ilmastonmuutokseen ja muihin muutoksiin, kalakantojen ehtymiseen, kestävän kehityksen periaatteiden vastaiseen matkailuun ja rannikkoalueiden väestönmuutoksiin.

| 13. | kiinnittää huomiota tarpeeseen tehostaa merellisten perinteiden säilyttämistä siten että otetaan huomioon perinteisten kulttuurien kehittämiseen liittyvän matkailun mahdollinen lisääntyminen. |
| --- | --- |

13.

kiinnittää huomiota tarpeeseen tehostaa merellisten perinteiden säilyttämistä siten että otetaan huomioon perinteisten kulttuurien kehittämiseen liittyvän matkailun mahdollinen lisääntyminen.

| 14. | kannattaa merellisen identiteetin luomista Mustanmeren alueelle ja kaikille erilaisiin mereen liittyviin toimintoihin osallistuville tahoille. Tällöin on kiinnitettävä huomiota ympäristöongelmien ratkaisemiseen ja matkailun kehittämiseen tähtääviin hankkeisiin. Samalla on tuettava perinteisiä kulttuureita ja tehostettava luonnonperinnön säilyttämistä. |
| --- | --- |

14.

kannattaa merellisen identiteetin luomista Mustanmeren alueelle ja kaikille erilaisiin mereen liittyviin toimintoihin osallistuville tahoille. Tällöin on kiinnitettävä huomiota ympäristöongelmien ratkaisemiseen ja matkailun kehittämiseen tähtääviin hankkeisiin. Samalla on tuettava perinteisiä kulttuureita ja tehostettava luonnonperinnön säilyttämistä.

| 15. | suosittaa, että Euroopan komissio ja kansalliset hallitukset tukevat sellaisen olemassa oleviin tietoihin pohjautuvan yksityiskohtaisen tietokannan perustamista, joka sisältää seikkaperäistä tietoa merten luonnonvaroihin liittyvistä taloudellisista ja ympäristönäkökohdista sekä niiden sosiaalisista vaikutuksista. |
| --- | --- |

15.

suosittaa, että Euroopan komissio ja kansalliset hallitukset tukevat sellaisen olemassa oleviin tietoihin pohjautuvan yksityiskohtaisen tietokannan perustamista, joka sisältää seikkaperäistä tietoa merten luonnonvaroihin liittyvistä taloudellisista ja ympäristönäkökohdista sekä niiden sosiaalisista vaikutuksista.

| 16. | suosittaa strategisten erityissuunnitelmien arvioimista ja koordinoimista niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka määritellään meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskevassa teemakohtaisessa strategiassa. Kyseisessä strategiassa kehotetaan yksilöimään laajahkoja merialueita, erityisesti Mustanmeren kaltaisia suljettuja merialueita. Jäsenvaltioiden tulisi valmistella tällaiset erityissuunnitelmat Euroopan komission ehdotusten pohjalta. |
| --- | --- |

16.

suosittaa strategisten erityissuunnitelmien arvioimista ja koordinoimista niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka määritellään meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskevassa teemakohtaisessa strategiassa. Kyseisessä strategiassa kehotetaan yksilöimään laajahkoja merialueita, erityisesti Mustanmeren kaltaisia suljettuja merialueita. Jäsenvaltioiden tulisi valmistella tällaiset erityissuunnitelmat Euroopan komission ehdotusten pohjalta.

| 17. | kehottaa Euroopan komissiota vahvistamaan liikenteen asemaa tulevassa meripolitiikassa, koska liikenne on yksi tärkeimmistä ja monialaisimmista mereen liittyvistä toiminnoista. |
| --- | --- |

17.

kehottaa Euroopan komissiota vahvistamaan liikenteen asemaa tulevassa meripolitiikassa, koska liikenne on yksi tärkeimmistä ja monialaisimmista mereen liittyvistä toiminnoista.

| 18. | kehottaa Euroopan komissiota kannustamaan jäsenvaltioita tehostamaan tärkeimpien meriteiden pilaantumista koskevaa ympäristövalvontaa ja katsoo, että uutta GMES-teknologiaa voitaisiin onnistuneesti käyttää tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

18.

kehottaa Euroopan komissiota kannustamaan jäsenvaltioita tehostamaan tärkeimpien meriteiden pilaantumista koskevaa ympäristövalvontaa ja katsoo, että uutta GMES-teknologiaa voitaisiin onnistuneesti käyttää tähän tarkoitukseen.

| 19. | ehdottaa elvyttämään hankkeet satamaterminaalien rakentamisen saattamiseksi päätökseen. Työ olisi aloitettava luonteeltaan selvästi intermodaalisista terminaaleista erityisesti siksi, että eräiden meriliikenteeseen vaikuttavien TEN-T-liikennehankkeiden toteuttaminen on aikataulusta jäljessä. |
| --- | --- |

19.

ehdottaa elvyttämään hankkeet satamaterminaalien rakentamisen saattamiseksi päätökseen. Työ olisi aloitettava luonteeltaan selvästi intermodaalisista terminaaleista erityisesti siksi, että eräiden meriliikenteeseen vaikuttavien TEN-T-liikennehankkeiden toteuttaminen on aikataulusta jäljessä.

| 20. | suosittaa, että tulevan meripolitiikan ensisijaiseksi tavoitteeksi asetetaan strategisten satamien roolin vahvistaminen ja että teetetään samalla tutkimus pää- ja sivusatamien välisistä yhteyksistä sekä mahdollisuuksista siirtää ja hajauttaa eräitä satamatoimintoja pienempiin keskuksiin. |
| --- | --- |

20.

suosittaa, että tulevan meripolitiikan ensisijaiseksi tavoitteeksi asetetaan strategisten satamien roolin vahvistaminen ja että teetetään samalla tutkimus pää- ja sivusatamien välisistä yhteyksistä sekä mahdollisuuksista siirtää ja hajauttaa eräitä satamatoimintoja pienempiin keskuksiin.

| 21. | ehdottaa EU:lle ja kansallisille hallituksille, että ne sääntelevät merien perinteisten energialähteiden, kuten öljyn ja kaasun, hyödyntämistä huolellisesti määriteltyjen ympäristöturvallisuusstandardien pohjalta, valvovat tehokkaasti tällaista toimintaa, tukevat aloitteita öljypitoisen veden vastaanottoon tarkoitettujen satamalaitteistojen kunnostamiseksi ja parantamiseksi sekä edistävät teknologisia innovaatioita laivauksen ja öljynkäsittelyn aloilla erityisesti lisäämällä maanpäällisten öljyputkien käyttöä. |
| --- | --- |

21.

ehdottaa EU:lle ja kansallisille hallituksille, että ne sääntelevät merien perinteisten energialähteiden, kuten öljyn ja kaasun, hyödyntämistä huolellisesti määriteltyjen ympäristöturvallisuusstandardien pohjalta, valvovat tehokkaasti tällaista toimintaa, tukevat aloitteita öljypitoisen veden vastaanottoon tarkoitettujen satamalaitteistojen kunnostamiseksi ja parantamiseksi sekä edistävät teknologisia innovaatioita laivauksen ja öljynkäsittelyn aloilla erityisesti lisäämällä maanpäällisten öljyputkien käyttöä.

| 22. | suosittaa, että parannetaan meriteiden turvallisuutta ja tutkitaan mahdollisuutta määrätä öljysäiliöalukset ja muut vaarallista lastia kuljettavat alukset käyttämään luotsia ja mahdollisuutta määrätä kapeille väylille yleinen luotsinkäyttöpakko. |
| --- | --- |

22.

suosittaa, että parannetaan meriteiden turvallisuutta ja tutkitaan mahdollisuutta määrätä öljysäiliöalukset ja muut vaarallista lastia kuljettavat alukset käyttämään luotsia ja mahdollisuutta määrätä kapeille väylille yleinen luotsinkäyttöpakko.

| 23. | toteaa, että tarvitaan toimenpiteitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, ja ilmoittaa kannattavansa päästökauppajärjestelmää. |
| --- | --- |

23.

toteaa, että tarvitaan toimenpiteitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, ja ilmoittaa kannattavansa päästökauppajärjestelmää.

| 24. | suosittaa, että merenpinnan nousua ja sääolojen muuttumista koskevien eri ennusteiden pohjalta suunnitellaan toimenpiteitä, joita saatetaan tarvita rannikkoalueiden suojelemiseksi. |
| --- | --- |

24.

suosittaa, että merenpinnan nousua ja sääolojen muuttumista koskevien eri ennusteiden pohjalta suunnitellaan toimenpiteitä, joita saatetaan tarvita rannikkoalueiden suojelemiseksi.

| 25. | kehottaa EU:ta ja kansallisia hallituksia auttamaan meriin rajoittuvia alueita määrittämään toimivia ympäristönsuojelutapoja sekä erityisesti perustamaan alueiden ja/tai valtioiden välisiä suojeltuja merialueita ja tekemään konkreettisia ehdotuksia radioaktiivisten päästöjen ja alusten aiheuttaman saastumisen (etenkin kaasu- ja muut päästöt sekä painolastivedet) aiheutuvien vahinkojen merkittäväksi vähentämiseksi ja koordinoidaan tällaista toimintaa. Lisäksi olisi tuettava pyrkimyksiä varmistaa rannikoiden ja niiden ulkopuolisten ekosysteemien ja elinympäristöjen hyvä laatu kiinnittämällä huomiota myös niihin huomattaviin vaikutuksiin, joita taloudellisella toiminnalla voi — erityisesti meriin huuhtoutuvien ravinteiden vuoksi — olla meriympäristön tilaan. |
| --- | --- |

25.

kehottaa EU:ta ja kansallisia hallituksia auttamaan meriin rajoittuvia alueita määrittämään toimivia ympäristönsuojelutapoja sekä erityisesti perustamaan alueiden ja/tai valtioiden välisiä suojeltuja merialueita ja tekemään konkreettisia ehdotuksia radioaktiivisten päästöjen ja alusten aiheuttaman saastumisen (etenkin kaasu- ja muut päästöt sekä painolastivedet) aiheutuvien vahinkojen merkittäväksi vähentämiseksi ja koordinoidaan tällaista toimintaa. Lisäksi olisi tuettava pyrkimyksiä varmistaa rannikoiden ja niiden ulkopuolisten ekosysteemien ja elinympäristöjen hyvä laatu kiinnittämällä huomiota myös niihin huomattaviin vaikutuksiin, joita taloudellisella toiminnalla voi — erityisesti meriin huuhtoutuvien ravinteiden vuoksi — olla meriympäristön tilaan.

Koulutus, kulttuurinen monimuotoisuus ja uskontokuntien välinen vuoropuhelu

| 26. | korostaa alue- ja paikallisviranomaisten keskeistä roolia Mustanmeren alueen yhteisöjen kulttuurien tukemisessa ja edistämisessä ja kehottaa Euroopan komissiota auttamaan alue- ja paikallisviranomaisia osallistumaan EU:n uusiin kulttuuriohjelmiin (Kulttuuri 2007 -ohjelma). |
| --- | --- |

26.

korostaa alue- ja paikallisviranomaisten keskeistä roolia Mustanmeren alueen yhteisöjen kulttuurien tukemisessa ja edistämisessä ja kehottaa Euroopan komissiota auttamaan alue- ja paikallisviranomaisia osallistumaan EU:n uusiin kulttuuriohjelmiin (Kulttuuri 2007 -ohjelma).

| 27. | panee merkille, että kulttuuritoimien kehittäminen ja monipuolistaminen hyödyttää alueen maita sosiaalisesti ja taloudellisesti ja edistävät siten Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

27.

panee merkille, että kulttuuritoimien kehittäminen ja monipuolistaminen hyödyttää alueen maita sosiaalisesti ja taloudellisesti ja edistävät siten Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista.

| 28. | korostaa, että kulttuurienvälistä yhteistyötä ja uskontokuntien välistä vuoropuhelua on tehostettava, jotta kulttuurista monimuotoisuutta voidaan käyttää välineenä ihmisten lähentämiseksi toisiinsa monikielisessä ja -kulttuurisessa Euroopassa. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että kulttuurienvälistä yhteistyötä ja uskontokuntien välistä vuoropuhelua on tehostettava, jotta kulttuurista monimuotoisuutta voidaan käyttää välineenä ihmisten lähentämiseksi toisiinsa monikielisessä ja -kulttuurisessa Euroopassa.

| 29. | toteaa, että on ryhdyttävä kohdennettuihin alue- ja paikallistason toimenpiteisiin luottamuksen rakentamiseksi alueella sekä paikalleen juuttuneiden konfliktien ratkaisemiseksi erityisillä yhteistyöohjelmilla. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että on ryhdyttävä kohdennettuihin alue- ja paikallistason toimenpiteisiin luottamuksen rakentamiseksi alueella sekä paikalleen juuttuneiden konfliktien ratkaisemiseksi erityisillä yhteistyöohjelmilla.

| 30. | toistaa näkemyksensä, että laajentuneessa unionissa on säilytettävä monikielisyys, sillä se on keskeinen keino saada kansalaiset mukaan Euroopan yhteiseen poliittiseen hankkeeseen. |
| --- | --- |

30.

toistaa näkemyksensä, että laajentuneessa unionissa on säilytettävä monikielisyys, sillä se on keskeinen keino saada kansalaiset mukaan Euroopan yhteiseen poliittiseen hankkeeseen.

| 31. | kehottaa EU:ta ja kansallisia hallituksia tukemaan ohjelmia ja hankkeita alueidenvälisen nuorisoyhteistyön edistämiseksi paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

31.

kehottaa EU:ta ja kansallisia hallituksia tukemaan ohjelmia ja hankkeita alueidenvälisen nuorisoyhteistyön edistämiseksi paikallis- ja aluetasolla.

Muuttoliike, työllisyys ja sosiaaliasiat

| 32. | korostaa, että Mustanmeren alueen maiden alue- ja paikallisviranomaiset on tärkeää kutsua mukaan yhteisön muuttoliikepolitiikkojen valmisteluun ja täytäntöönpanoon muuttovirtojen hallinnan parantamiseksi, jotta toimittaisiin mahdollisimman lainmukaisesti ihmisoikeuksien ja kansalaisten turvallisuuden varmistamiseksi. Siihen pyritään myös laillisuudesta vastaavien tahojen ja elinten laajalla ja tehokkaalla keskinäisellä yhteistyöllä. |
| --- | --- |

32.

korostaa, että Mustanmeren alueen maiden alue- ja paikallisviranomaiset on tärkeää kutsua mukaan yhteisön muuttoliikepolitiikkojen valmisteluun ja täytäntöönpanoon muuttovirtojen hallinnan parantamiseksi, jotta toimittaisiin mahdollisimman lainmukaisesti ihmisoikeuksien ja kansalaisten turvallisuuden varmistamiseksi. Siihen pyritään myös laillisuudesta vastaavien tahojen ja elinten laajalla ja tehokkaalla keskinäisellä yhteistyöllä.

| 33. | kannattaa EU:n poliittisia välineitä, joiden tarkoituksena on edistää siirtolaisten sosiaalista osallisuutta erityisesti alue- ja paikallisviranomaisille suunnattujen ohjelmien avulla. |
| --- | --- |

33.

kannattaa EU:n poliittisia välineitä, joiden tarkoituksena on edistää siirtolaisten sosiaalista osallisuutta erityisesti alue- ja paikallisviranomaisille suunnattujen ohjelmien avulla.

| 34. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission suunnittelemiin aloitteisiin laittoman maahanmuuton torjumiseksi sekä alalla sovellettavien parhaiden käytäntöjen vaihtamisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

34.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission suunnittelemiin aloitteisiin laittoman maahanmuuton torjumiseksi sekä alalla sovellettavien parhaiden käytäntöjen vaihtamisen tukemiseksi.

| 35. | kannattaa Mustanmeren alueen maiden alue- ja paikallisviranomaisten kutsumista mukaan yhteisön muuttoliikepolitiikkojen kehittämiseen ja täytäntöönpanoon. Komitea toteaa myös, että yhteisten, muuttoliikkeitä koskevien poliittisten ohjelmien valmistelu alue- ja paikallistasolla saattaa varmistaa alueiden myönteisen talouskehityksen, muun muassa talouskasvun nopeutumisen ja vaurauden lisääntymisen tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

35.

kannattaa Mustanmeren alueen maiden alue- ja paikallisviranomaisten kutsumista mukaan yhteisön muuttoliikepolitiikkojen kehittämiseen ja täytäntöönpanoon. Komitea toteaa myös, että yhteisten, muuttoliikkeitä koskevien poliittisten ohjelmien valmistelu alue- ja paikallistasolla saattaa varmistaa alueiden myönteisen talouskehityksen, muun muassa talouskasvun nopeutumisen ja vaurauden lisääntymisen tulevaisuudessa.

| 36. | pitää tervetulleina EU:n aloitteita, joilla edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia paikallis- ja aluetasolla, ja kehottaa kansallisia hallituksia tukemaan niitä. |
| --- | --- |

36.

pitää tervetulleina EU:n aloitteita, joilla edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia paikallis- ja aluetasolla, ja kehottaa kansallisia hallituksia tukemaan niitä.

Hyvä hallinto, alueelliset aloitteet ja verkottuminen

| 37. | arvostaa niitä myönteisiä tuloksia, joita alueella on vuoden 1989 jälkeen saatu aikaan muun muassa Mustanmeren taloudellisen yhteistyön (Black Sea Economic Cooperation, BSEC) ja Mustanmeren taloudellista yhteistyötä käsittelevän parlamentaarisen yleiskokouksen (Parliamentary Assembly of the Black Sea Economic Cooperation, PABSEC) kaltaisilla aloitteilla. |
| --- | --- |

37.

arvostaa niitä myönteisiä tuloksia, joita alueella on vuoden 1989 jälkeen saatu aikaan muun muassa Mustanmeren taloudellisen yhteistyön (Black Sea Economic Cooperation, BSEC) ja Mustanmeren taloudellista yhteistyötä käsittelevän parlamentaarisen yleiskokouksen (Parliamentary Assembly of the Black Sea Economic Cooperation, PABSEC) kaltaisilla aloitteilla.

| 38. | korostaa tarvetta hyödyntää ja koordinoida Mustanmeren EU:hun yhdistävistä nykyisistä alueellisista ja eurooppalaista lisäarvoa tuovista aloitteista, esimerkiksi Tonavan yhteistyöhankkeesta, saatuja kokemuksia siten että painotetaan niiden alueellista ja temaattista täydentävyyttä. |
| --- | --- |

38.

korostaa tarvetta hyödyntää ja koordinoida Mustanmeren EU:hun yhdistävistä nykyisistä alueellisista ja eurooppalaista lisäarvoa tuovista aloitteista, esimerkiksi Tonavan yhteistyöhankkeesta, saatuja kokemuksia siten että painotetaan niiden alueellista ja temaattista täydentävyyttä.

| 39. | suosittaa, että alueella toteutetaan kansallisia ja alueellisia aloitteita ja mahdollisuuksien mukaan niiden toiminta-alojen määrittelyä koordinoidaan nykyistä paremmin päällekkäisyyden välttämiseksi ja konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

39.

suosittaa, että alueella toteutetaan kansallisia ja alueellisia aloitteita ja mahdollisuuksien mukaan niiden toiminta-alojen määrittelyä koordinoidaan nykyistä paremmin päällekkäisyyden välttämiseksi ja konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi.

| 40. | suosittaa, että levitetään tietoa nykyisistä parhaista alueellisista ja paikallisista käytänteistä, jotka liittyvät erityisesti paikallisiin taloudellisiin klustereihin, tutkimusverkostoihin, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin, aluesuunnitteluun ja hyviin hallintotapoihin, sekä kannustetaan ja tuetaan Mustanmeren alueen maiden alue- ja paikallisviranomaisia tällaisten parhaiden käytänteiden kehittämisessä. |
| --- | --- |

40.

suosittaa, että levitetään tietoa nykyisistä parhaista alueellisista ja paikallisista käytänteistä, jotka liittyvät erityisesti paikallisiin taloudellisiin klustereihin, tutkimusverkostoihin, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin, aluesuunnitteluun ja hyviin hallintotapoihin, sekä kannustetaan ja tuetaan Mustanmeren alueen maiden alue- ja paikallisviranomaisia tällaisten parhaiden käytänteiden kehittämisessä.

| 41. | kannattaa Euroopan parlamentin ja komission korostamaa lähestymistapaa, jonka mukaan alue- ja paikallisviranomaisten viestintäroolin on oltava sellainen, että se mahdollistaa yhteisymmärryksen aikaansaamisen ja edistää avoimuutta ja vastuullisuutta. |
| --- | --- |

41.

kannattaa Euroopan parlamentin ja komission korostamaa lähestymistapaa, jonka mukaan alue- ja paikallisviranomaisten viestintäroolin on oltava sellainen, että se mahdollistaa yhteisymmärryksen aikaansaamisen ja edistää avoimuutta ja vastuullisuutta.

| 42. | pitää tervetulleina kaikkia unionin toimenpiteitä, jotka tukevat yksittäisissä maissa tapahtuvaa kehitystä esimerkiksi korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen taistelun alalla sekä edistävät tehokkaiden ja alue- ja paikallistason asiamukaisella tavalla kattavien hallintorakenteiden luomista. Komitea pitää tervetulleena myös kaikkia asianmukaisia suunnitelmia, joilla tuetaan omavastuista poliittisen ja taloudellisen yhteistyön rakentamista alueella. |
| --- | --- |

42.

pitää tervetulleina kaikkia unionin toimenpiteitä, jotka tukevat yksittäisissä maissa tapahtuvaa kehitystä esimerkiksi korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen taistelun alalla sekä edistävät tehokkaiden ja alue- ja paikallistason asiamukaisella tavalla kattavien hallintorakenteiden luomista. Komitea pitää tervetulleena myös kaikkia asianmukaisia suunnitelmia, joilla tuetaan omavastuista poliittisen ja taloudellisen yhteistyön rakentamista alueella.

| 43. | kehottaa EU:ta ja kansallisia hallituksia tukemaan ohjelmia ja hankkeita alue- ja paikallistason hallintohenkilöstön liikkuvuuden edistämiseksi, sillä niiden avulla voidaan luoda entistä tiiviimpiä yhteyksiä, vaihtaa kokemuksia ja parantaa suorituskykyä. |
| --- | --- |

43.

kehottaa EU:ta ja kansallisia hallituksia tukemaan ohjelmia ja hankkeita alue- ja paikallistason hallintohenkilöstön liikkuvuuden edistämiseksi, sillä niiden avulla voidaan luoda entistä tiiviimpiä yhteyksiä, vaihtaa kokemuksia ja parantaa suorituskykyä.

| 44. | suosittelee, että kutsutaan paikallisvaltuutettuja ja heidän hoitamiaan aloja edustavat organisaatiot mukaan keskusteluihin, joita on määrä järjestää EU:n ja Mustanmeren alueen maiden jatkuvan poliittisen vuoropuhelun yhteydessä. |
| --- | --- |

44.

suosittelee, että kutsutaan paikallisvaltuutettuja ja heidän hoitamiaan aloja edustavat organisaatiot mukaan keskusteluihin, joita on määrä järjestää EU:n ja Mustanmeren alueen maiden jatkuvan poliittisen vuoropuhelun yhteydessä.

| 45. | kehottaa Mustanmeren alueen valtioita noudattamaan Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan periaatteita. |
| --- | --- |

45.

kehottaa Mustanmeren alueen valtioita noudattamaan Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan periaatteita.

Rajatylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö

| 46. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten ja erityisesti kaupungin- ja kunnanjohtajien mahdollista myönteistä roolia Mustanmeren alueen kansalaisyhteiskunnan kehittämisessä erityisesti alueilla, joilla viranomaisten tukena ei ole vahvoja demokraattisia perinteitä. |
| --- | --- |

46.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten ja erityisesti kaupungin- ja kunnanjohtajien mahdollista myönteistä roolia Mustanmeren alueen kansalaisyhteiskunnan kehittämisessä erityisesti alueilla, joilla viranomaisten tukena ei ole vahvoja demokraattisia perinteitä.

| 47. | kannattaa Mustanmeren Euroregio-alueen kehittämistä, jotta voidaan tehostaa valtioiden välistä paikallis- ja aluetason yhteistyötä sekä tukea demokraattista vakautta, hyvää hallintoa ja kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

47.

kannattaa Mustanmeren Euroregio-alueen kehittämistä, jotta voidaan tehostaa valtioiden välistä paikallis- ja aluetason yhteistyötä sekä tukea demokraattista vakautta, hyvää hallintoa ja kestävää kehitystä.

| 48. | toteaa, että Euroopan neuvoston ja alueiden komitean yhteistoimintaa voidaan edistää näiden kahden elimen sopiman yhteistyön puitteissa. |
| --- | --- |

48.

toteaa, että Euroopan neuvoston ja alueiden komitean yhteistoimintaa voidaan edistää näiden kahden elimen sopiman yhteistyön puitteissa.

| 49. | korostaa perustamiensa työryhmien roolia hyödyllisinä välineinä, joiden avulla voidaan tukea ehdokkuutta valmistelevien maiden ja ehdokasmaiden paikallis- ja alueviranomaisten pyrkimyksiä avata uusia mahdollisuuksia sekä edistää välttämätöntä poliittista vuoropuhelua EU:n, ehdokkuutta valmistelevien maiden ja ehdokasmaiden välillä. |
| --- | --- |

49.

korostaa perustamiensa työryhmien roolia hyödyllisinä välineinä, joiden avulla voidaan tukea ehdokkuutta valmistelevien maiden ja ehdokasmaiden paikallis- ja alueviranomaisten pyrkimyksiä avata uusia mahdollisuuksia sekä edistää välttämätöntä poliittista vuoropuhelua EU:n, ehdokkuutta valmistelevien maiden ja ehdokasmaiden välillä.

| 50. | on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen, jonka mukaan ohjelmaa olisi hallinnoitava alueella paikallisesti ja yhteistyökumppaneiden olisi vastattava yhdessä sen täytäntöönpanosta. Komitea kehottaa kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan kyseiseen prosessiin, sillä siten voidaan helpottaa Mustanmeren alueen kaupunkien, kuntien, korkeakoulujen, kulttuurialan toimijoiden ja kansalaisjärjestöjen, myös kuluttajajärjestöjen, välisen yhteydenpidon kehittämistä. |
| --- | --- |

50.

on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen, jonka mukaan ohjelmaa olisi hallinnoitava alueella paikallisesti ja yhteistyökumppaneiden olisi vastattava yhdessä sen täytäntöönpanosta. Komitea kehottaa kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan kyseiseen prosessiin, sillä siten voidaan helpottaa Mustanmeren alueen kaupunkien, kuntien, korkeakoulujen, kulttuurialan toimijoiden ja kansalaisjärjestöjen, myös kuluttajajärjestöjen, välisen yhteydenpidon kehittämistä.

Bryssel 7. helmikuuta 2008

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---