# Euroopan unionin C 109/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 109 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta30. huhtikuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 109

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta30. huhtikuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2008/C 109/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2008/C 109/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2008/C 109/02 | Euron kurssi | 2 |
| 2008/C 109/03 | Komission tiedonanto arvioidusta rahoitusvarojen käytettävyydestä yhteisön sokerialan väliaikaisesta rakenneuudistusjärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 320/2008 täytäntöönpanoon liittyvän rakenneuudistustuen myöntämiseksi markkinointivuonna 2008/2009 | 3 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2008/C 109/04 | Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta | 4 |
| 2008/C 109/05 | Huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/25/EY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (
  1
  ) | 8 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2008/C 109/02

Euron kurssi

2

2008/C 109/03

Komission tiedonanto arvioidusta rahoitusvarojen käytettävyydestä yhteisön sokerialan väliaikaisesta rakenneuudistusjärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 320/2008 täytäntöönpanoon liittyvän rakenneuudistustuen myöntämiseksi markkinointivuonna 2008/2009

3

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2008/C 109/04

Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta

4

2008/C 109/05

Huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/25/EY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (
  1
  )

1

8

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 109/06 | Ehdotuspyyntö — EACEA/10/08 — Toimi 4.5 — Nuorille ja nuorisoalalla toimiville suunnatun tiedotustoiminnan tukemista koskeva ehdotuspyyntö — Youth in Action -nuorisotoimintaohjelma | 13 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 109/07 | Valtiontuki — Tanska — Valtiontuki C 5/08 (ex NN 58/07) — Aarhus Lufthavn A/S:n Ryanairille myöntämät laittomat valtiontukijärjestelyt — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 15 |
| | MUUT ILMOITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2008/C 109/08 | Komission asetuksen (EY) N:o 385/2008 mukainen ilmoitus Burmaan/Myanmariin liittyvien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta ja lujittamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 817/2006 kumoamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 194/2008 11 ja 15 artiklassa tarkoitetuissa luetteloissa mainituille henkilöille ja yhteisöille | 23 |
| 2008/C 109/09 | Ilmoitus henkilöille, ryhmille ja yhteisöille, jotka on sisällytetty tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdassa säädettyyn luetteloon | 25 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

2008/C 109/06

Ehdotuspyyntö — EACEA/10/08 — Toimi 4.5 — Nuorille ja nuorisoalalla toimiville suunnatun tiedotustoiminnan tukemista koskeva ehdotuspyyntö — Youth in Action -nuorisotoimintaohjelma

13

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2008/C 109/07

Valtiontuki — Tanska — Valtiontuki C 5/08 (ex NN 58/07) — Aarhus Lufthavn A/S:n Ryanairille myöntämät laittomat valtiontukijärjestelyt — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

15

MUUT ILMOITUKSET

Neuvosto

2008/C 109/08

Komission asetuksen (EY) N:o 385/2008 mukainen ilmoitus Burmaan/Myanmariin liittyvien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta ja lujittamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 817/2006 kumoamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 194/2008 11 ja 15 artiklassa tarkoitetuissa luetteloissa mainituille henkilöille ja yhteisöille

23

2008/C 109/09

Ilmoitus henkilöille, ryhmille ja yhteisöille, jotka on sisällytetty tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdassa säädettyyn luetteloon

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 109/10 | Huomautus | s3 |

2008/C 109/10

Huomautus

Huomautus

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 30.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 109/01)

Komissio päätti 4. helmikuuta 2008 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M4926. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M4926. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 30.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/2

---

Euron kurssi (1)

29. huhtikuuta 2008

(2008/C 109/02)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,5571 |
| JPY | Japanin jeniä | 161,73 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4613 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,78895 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3578 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6153 |
| ISK | Islannin kruunua | 115,20 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,9800 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,250 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 252,93 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6983 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,4564 |
| RON | Romanian leuta | 3,6856 |
| SKK | Slovakian korunaa | 32,238 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,0008 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6710 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5782 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 12,1328 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,0097 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1190 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 559,44 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 11,8167 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,8763 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2629 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 356,46 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9072 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 65,686 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 36,8630 |
| THB | Thaimaan bahtia | 49,385 |
| BRL | Brasilian real | 2,6408 |
| MXN | Meksikon peso | 16,3464 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,5571

JPY

Japanin jeniä

161,73

DKK

Tanskan kruunua

7,4613

GBP

Englannin puntaa

0,78895

SEK

Ruotsin kruunua

9,3578

CHF

Sveitsin frangia

1,6153

ISK

Islannin kruunua

115,20

NOK

Norjan kruunua

7,9800

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,250

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

252,93

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6983

PLN

Puolan zlotya

3,4564

RON

Romanian leuta

3,6856

SKK

Slovakian korunaa

32,238

TRY

Turkin liiraa

2,0008

AUD

Australian dollaria

1,6710

CAD

Kanadan dollaria

1,5782

HKD

Hongkongin dollaria

12,1328

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,0097

SGD

Singaporin dollaria

2,1190

KRW

Etelä-Korean wonia

1 559,44

ZAR

Etelä-Afrikan randia

11,8167

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,8763

HRK

Kroatian kunaa

7,2629

IDR

Indonesian rupiaa

14 356,46

MYR

Malesian ringgitiä

4,9072

PHP

Filippiinien pesoa

65,686

RUB

Venäjän ruplaa

36,8630

THB

Thaimaan bahtia

49,385

BRL

Brasilian real

2,6408

MXN

Meksikon peso

16,3464

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 30.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/3

---

Komission tiedonanto arvioidusta rahoitusvarojen käytettävyydestä yhteisön sokerialan väliaikaisesta rakenneuudistusjärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 320/2008 täytäntöönpanoon liittyvän rakenneuudistustuen myöntämiseksi markkinointivuonna 2008/2009

(2008/C 109/03)

Yhteisön sokerialan väliaikaista rakenneuudistusjärjestelmää koskevan neuvoston asetuksen (EY) N:o 320/2006 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 27 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 968/2006 (1) 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio ilmoittaa jäsenvaltioille, että arvioidut käytettävissä olevat väliaikaisen rakenneuudistusrahaston rahoitusvarat riittävät rakenneuudistustuen myöntämiseen kaikkien viimeistään 31. maaliskuuta 2008 jätettyjen markkinointivuotta 2008/2009 koskevien hakemusten osalta, jotka jäsenvaltiot ovat todenneet tukikelpoisiksi.

---

(1)  EUVL L 176, 30.6.2006, s. 32, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1261/2007 (EUVL L 283, 27.10.2007, s. 8).

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 30.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/4

---

Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta

(2008/C 109/04)

Tuen numero: XA 259/07

Jäsenvaltio: Saksan liittotasavalta

Alue: Freistaat Bayern

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäisen tuen saaneen yrityksen nimi: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe

Oikeusperusta: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe.

Den Richtlinien liegen die Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaats Bayern (BayHO) zugrunde. Die Zuwendungen werden ohne Rechtspflicht im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel bewilligt

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 3,2 miljoonaa EUR vuosina 2007–2009

Tuen enimmäisintensiteetti: Enintään 50 prosenttia; enintään 50 000 EUR tilaa kohden kalenterivuonna

Täytäntöönpanopäivä: Tarvittaessa

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto:

Tuen tarkoitus: Tuella pyritään lieventämään vahinkoja, joita on aiheutunut kielto- ja seuranta-alueilla sijaitseville siipikarjatiloille sekä seurannan alaisille tiloille. Tuki ei ole vahingonkorvaus, vaan sitä myönnetään sellaisiin vakuutuskelvottomiin vahinkoihin (esim. tuotannonmenetykset, myyntimahdollisuuksien väheneminen ja saastumisesta tuotantohyödykkeille aiheutuneet vahingot), jotka johtuvat suoraan viranomaisten antamista määräyksistä.

Artikla, jota sovelletaan: Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 2 kohta

Alat, joita tuki koskee: Maa- ja metsätalousyritykset

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite: Alle dem Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten unterstellten Ämter für Landwirtschaft und Forsten in Bayern:

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

D-80539 München

Mahdolliset huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Referat B 1 |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |
| Tel. (49-89) 21 82 22 22 |

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Referat B 1

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Tel. (49-89) 21 82 22 22

Internet-osoite: http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/riligefl.pdf

Muita tietoja: Ei ole

Tuen numero: XA 301/07

Jäsenvaltio: Irlanti

Alue: Koko maa

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals

Oikeusperusta: The Central Fund (Permanent Provision) Act, 1965

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Järjestelmässä maksettavien tukien kokonaismäärät riippuvat taudin tasosta, joka vastaavasti vaikuttaa siihen, kuinka monesta positiivisen tuloksen antaneesta eläimestä ilmoitetaan ja kuinka monelle tilalle määrätään rajoituksia naudan tuberkuloosin ja luomistaudin vuoksi. Sen vuoksi menojen kokonaismäärää vuosina 2007–2013 ei ole mahdollista arvioida. Seuraavassa esitetty menoarvio perustuu taudin nykytasoon ja vuoden 2007 odotettuihin menoihin:

Tuen enimmäisintensiteetti: Tällä toimenpiteellä katetaan noin 20 % testikustannuksista

Täytäntöönpanoajankohta:

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals -järjestelmän täytäntöönpano on jatkuvaa, koska se liittyy suoraan naudan tuberkuloosin ja luomistaudin esiintymiseen Irlannissa. Järjestelmä pidetään voimassa, kunnes molemmat taudit on saatu hävitettyä

Tuen tarkoitus: Varmistaa kattava testausohjelma, jossa kaikki eläimet testataan vähintään kerran vuodessa, jotta naudan tuberkuloosi ja luomistauti saadaan hävitettyä kokonaan.

Tuki on asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 1 kohdan (Eläin- ja kasvitauteihin sekä tuholaisten esiintymiseen liittyvä tuki) mukaista

Alat, joita tuki koskee: Nautaeläimet

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Internet-osoite: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Tuen numero: XA 302/07

Jäsenvaltio: Irlanti

Alue: Koko maa

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Income Supplement Scheme (Bovine TB and Brucellosis)

Oikeusperusta: Diseases of Animals Act 1966

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Järjestelmässä maksettavien tukien kokonaismäärät riippuvat taudin tasosta, joka vastaavasti vaikuttaa siihen, kuinka monesta positiivisen tuloksen antaneesta eläimestä ilmoitetaan ja kuinka monelle tilalle määrätään rajoituksia naudan tuberkuloosin ja luomistaudin vuoksi. Sen vuoksi menojen kokonaismäärää vuosina 2007–2013 ei ole mahdollista arvioida. Seuraavassa esitetty menoarvio perustuu taudin nykytasoon ja vuoden 2007 odotettuihin menoihin:

Tuen enimmäisintensiteetti: 100 %

Täytäntöönpanoajankohta:

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Income Supplement scheme -järjestelmän täytäntöönpano on jatkuvaa, koska se liittyy suoraan naudan tuberkuloosin ja luomistaudin esiintymiseen Irlannissa. Järjestelmä pidetään voimassa, kunnes molemmat taudit on saatu hävitettyä

Tuen tarkoitus: Korvata viljelijöille menetyksiä, jotka johtuvat naudan tuberkuloosiin ja luomistautiin sairastuneina pidettyjen eläinten ilmoittamisesta ja poistamisesta.

Estää taudista ilmoittamatta jättäminen

Tuki on asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 2 kohdan (Eläin- ja kasvitauteihin sekä tuholaisten esiintymiseen liittyvä tuki) mukaista

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Nautaeläimet

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Internet-osoite: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Tuen numero: XA 305/07

Jäsenvaltio: Espanja

Alue: Región de Murcia

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Oikeusperusta: Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura y Agua por la que se convocan y se aprueban las bases reguladoras de las ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Tukijärjestelmän vuosittaiset menot tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Vuosikustannusarvio on 650 000 EUR, jolloin talousarvio on kuuden vuoden ajaksi (2008–2013) 3 900 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti: 70 % siten, että enimmäismäärä on 220 000 EUR vuodessa edunsaajaa kohti

Täytäntöönpanoajankohta: Tammikuu 2008

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Joulukuuhun 2013

Tuen tarkoitus: Tukia myönnetään asetuksen 15 artiklan soveltamisalaan kuuluviin toimiin, jotka liittyvät alkutuottajille annettavaan tekniseen tukeen. Toimien tavoitteena on helpottaa tuottajien tiedonsaantia maataloustuotannossa käytetyistä uusista sovelletuista teknologioista, ja toimia toteuttavat mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä komission suosituksen 2003/361/EY soveltamisalaan kuuluvat liitot, maatalousosuuskunnat ja maataloustuottajajärjestöjen yhdistykset.

Tuet eivät saa ylittää 220 000 EUR vuodessa edunsaajaa kohti säädösehdotuksen 4 artiklan mukaisesti, ja ne voivat koskea:

Toimialaselvityksiä ja tilastollisia selvityksiä, tietokantojen perustamista, paino-, repro- ja sidontakustannuksia, joiden kohteena on Murcian maatalousala (asetuksen 15 artiklan 2 kohdan c alakohta).

Tukikelpoisia kustannuksia ovat tiedonkeruuseen ja maatalousalan selvitystä varten tarkoitettuun tietojen esikäsittelyyn ja valmisteluun liittyvät kustannukset, tietokantojen perustamista varten tarvittavien ohjelmien hankintakustannukset ja paino-, repro- ja sidontakustannukset. Tukea voidaan myöntää enintään 70 % toteennäytetyistä kustannuksista, ja enimmäismäärä on 60 000 EUR vuodessa.

Sellaisten Murcian alueen yhdistysten ja maanviljelijöiden ostamien neuvontapalvelujen maksuja, jotka eivät koske jatkuvaa tai säännöllistä toimintaa, eivätkä liity yrityksen tavanomaisiin toimintakuluihin, kuten rutiininomaisiin veroneuvontapalveluihin, säännöllisiin lainopillisiin palveluihin tai mainontaan (asetuksen 15 artiklan 2 kohdan c alakohta).

Tukea voidaan myöntää enintään 70 % toteennäytetyistä kustannuksista, ja enimmäismäärä on 30 000 EUR vuodessa.

Osallistumista messuille näytteillepanijana ja vierailijana sekä laitosvierailuja, jolloin edellytetään, että etukäteen esitetään hakemuksen yhteydessä ohjelma ja sen tavoitteet. Messuille näytteillepanijana osallistumisen yhteydessä otetaan huomioon messuosastolla työskentelevien henkilöiden matka-, päiväraha- ja majoituskulut, näyttelytilan vuokra, osaston pystytys- ja vuokrakulut, julkaisukustannukset, messuemäntien palkkaaminen jne; messu- ja laitosvierailujen yhteydessä otetaan huomioon palkattujen työntekijöiden sekä pyynnöstä alueen maataloustuottajayhdistysten jäsenten matka-, päiväraha- ja majoituskulut (asetuksen 15 artiklan 2 kohdan d alakohta).

Messuille osallistujien määrä on edunsaajalaitosta kohti 20 henkeä sekä enintään kaksi jäsenyhdistystä kohti ja 3 järjestöä kohti. Tukea myönnetään enintään 70 % toteennäytetyistä kustannuksista, ja enimmäismäärä on 130 000 EUR vuodessa

Asianomainen ala: Maataloustuotanto, sekä maanviljely että karjanhoito

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Consejería de Agricultura y Agua |
| --- |
| Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario |
| Plaza Juan XXIII, s/n |
| E-30071 Murcia |

Consejería de Agricultura y Agua

Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario

Plaza Juan XXIII, s/n

E-30071 Murcia

Internet-osoite: http://www.carm.es/neweb2/servlet/integra.servlets.ControlPublico?IDCONTENIDO=5089&IDTIPO=100&RASTRO=c428$m

Muita tietoja: Vaikka tuet on kohdistettu maatalouden ammattijärjestöille ja muille maatalousalaa edustaville yhteisöille (koska katsotaan, että tällöin koulutustoimia ja teknologian siirtoa voidaan tarjota mahdollisimman laajalle maataloustuottajien edunsaajapiirille), on muistettava, että lopullisia edunsaajia ovat kaikki Murcian alueen maanviljelijät ja karjankasvattajat

Tuen numero: XA 315/07

Jäsenvaltio: Slovenian tasavalta

Alue: Območje občine Ig

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Oikeusperusta: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä:

| | 2007: 36 304,46 EUR |
| --- | --- |

2007: 36 304,46 EUR

| | 2008: 37 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 37 500 EUR

| | 2009: 39 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 39 000 EUR

| | 2010: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 40 000 EUR

| | 2011: 42 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 42 000 EUR

| | 2012: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 43 000 EUR

| | 2013: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 43 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti:

1.   Maatilainvestoinnit maatalouden alkutuotantoon:

| — | epäsuotuisilla alueilla enintään 50 prosenttia ja muilla alueilla enintään 40 prosenttia. |
| --- | --- |

—

epäsuotuisilla alueilla enintään 50 prosenttia ja muilla alueilla enintään 40 prosenttia.

2.   Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen:

| — | maatilan tuotannolliseen toimintaan liittymättömien investointien osalta enintään 100 prosenttia ja tuotannolliseen toimintaan liittyvien investointien osalta epäsuotuisilla alueilla enintään 75 prosenttia ja muilla alueilla enintään 60 prosenttia tosiasiallisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

maatilan tuotannolliseen toimintaan liittymättömien investointien osalta enintään 100 prosenttia ja tuotannolliseen toimintaan liittyvien investointien osalta epäsuotuisilla alueilla enintään 75 prosenttia ja muilla alueilla enintään 60 prosenttia tosiasiallisista kustannuksista.

3.   Tuki vakuutusmaksujen suorittamiseen:

| — | kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuus on enintään 50 prosenttia peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten ja kotieläinten eläintautivakuutusten tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea siten, että tukiosuus on enintään 50 prosenttia peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vahinkovakuutusten ja kotieläinten eläintautivakuutusten tukikelpoisista kustannuksista.

4.   Tuki maa-alueiden uudelleen jakamiseen:

| — | enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

5.   Tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen:

| — | enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

6.   Teknisen tuen antaminen maatalousalalla:

| — | enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

7.   Maatilan rakennusten siirtäminen yleisen edun vuoksi:

| — | enintään 100 prosenttia tosiasiallisista kustannuksista, kun siirtäminen merkitsee vain olemassa olevien rakennusten purkamista, siirtoa toiseen paikkaan ja uudelleen pystyttämistä. Jos siirrosta koituu viljelijälle hyötyä uudenaikaisempien tuotantotilojen muodossa, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla vähintään 50 prosenttia kyseisten tuotantotilojen siirrosta aiheutuvasta arvonnoususta. Kun tuensaajana on nuori viljelijä, osuuden on oltava vähintään 55 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla vähintään 45 prosenttia. Jos siirtäminen lisää tuotantokapasiteettia, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla vähintään 50 prosenttia kyseiseen lisäykseen liittyvistä menoista. Kun tuensaajana on nuori viljelijä, osuuden on oltava vähintään 55 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla vähintään 45 prosenttia |
| --- | --- |

—

enintään 100 prosenttia tosiasiallisista kustannuksista, kun siirtäminen merkitsee vain olemassa olevien rakennusten purkamista, siirtoa toiseen paikkaan ja uudelleen pystyttämistä. Jos siirrosta koituu viljelijälle hyötyä uudenaikaisempien tuotantotilojen muodossa, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla vähintään 50 prosenttia kyseisten tuotantotilojen siirrosta aiheutuvasta arvonnoususta. Kun tuensaajana on nuori viljelijä, osuuden on oltava vähintään 55 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla vähintään 45 prosenttia. Jos siirtäminen lisää tuotantokapasiteettia, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla vähintään 50 prosenttia kyseiseen lisäykseen liittyvistä menoista. Kun tuensaajana on nuori viljelijä, osuuden on oltava vähintään 55 prosenttia tai epäsuotuisilla alueilla vähintään 45 prosenttia

Täytäntöönpanopäivä: Lokakuu 2007 (tukea ei saa myöntää ennen tiivistelmän julkaisemista Euroopan komission verkkosivuilla)

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 31. joulukuuta 2013 asti

Tuen tarkoitus: Tuki pienille ja keskisuurille yrityksille

Ohjesäännöissä määrätään toimenpiteistä, jotka ovat valtiontukea perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3) seuraavien artiklojen mukaisesti:

4 artikla: Maatilainvestoinnit.

5 artikla: Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen.

6 artikla: Maatilan rakennusten siirtäminen yleisen edun vuoksi.

12 artikla: Tuki vakuutusmaksujen suorittamiseen.

13 artikla: Tuki maa-alueiden uudelleen jakamiseen.

14 artikla: Tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen.

15 artikla: Tekninen apu maatalousalalla

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Občina Ig |
| --- |
| Govekarjeva cesta 6 |
| SLO-1292 Ig |

Občina Ig

Govekarjeva cesta 6

SLO-1292 Ig

Internet-osoite: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200789&dhid=91694

Muita tietoja: Peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vakuutusmaksujen korvaamista koskeva toimenpide käsittää seuraavat luonnontuhoiksi luokiteltavat epäsuotuisat sääolot: keväthalla, raekuurot, salamaniskut, salamaniskujen aiheuttamat tulipalot, myrskyt ja tulvat.

Kunnalliset ohjesäännöt ovat asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 kunnallisille tukitoimenpiteille asetettujen edellytysten sekä sovellettavien yhteisten säännösten mukaisia (tuen myöntämismenettely, tuen kasautuminen, tuen avoimuus ja seuranta)

Janez CIMPERMAN

Pormestari

---

| 30.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/8

---

Huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/25/EY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien nimet ja viitenumerot)

(2008/C 109/05)

| ESO:n viitenumero (1) | Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi
  (ja viiteasiakirja) | Korvattavan standardin viitenumero | Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa
  (Huomautus 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Ilmatäytteiset veneet. Osa 1: Veneet, joiden suurin moottoriteho on 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Ilmatäytteiset veneet. Osa 2: Veneet moottorilla, jonka teho on yli 4,5 kW ja enintään 15 kW (ISO 6185-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Ilmatäytteiset veneet. Osa 3: Veneet moottorilla, jonka teho on yli 15 kW (ISO 6185-3:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Veneet. Palonkestävät polttoaineletkut (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Voimassaolo lakkaa
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Veneet. Käymäläjäteveden varastointijärjestelmät (ISO 8099:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Veneet. Ei palonkestävät polttoaineletkut (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Voimassaolo lakkaa
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Veneet. Moottorit ja propulsiojärjestelmät. Tehon mittaus ja ilmoittaminen (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Voimassaolo lakkaa
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Veneet. Perustiedot (ISO 8666:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Veneet. Ohjauslaitteet. Vaijeriohjausjärjestelmät (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Voimassaolo lakkaa
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Veneet. Tasasähkökäyttöiset pilssipumput (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Voimassaolo lakkaa
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Veneet. Pohjaventtiilit ja runkoläpiviennit. Osa 1: Metalliset (ISO 9093-1:1994) | — | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Veneet. Pohjaventtiilit ja rungon läpiviennit. Osa 2: Ei-metalliset (ISO 9093-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Veneet. Palontorjunta. Osa 1: Veneet, joiden runkopituus on enintään 15 m (ISO 9094-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Veneet. Palontorjunta. Osa 2: Veneet, joiden runkopituus on yli 15 m (ISO 9094-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Veneet. Sähkökäyttöiset puhaltimet (ISO 9097:1991) | — | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Veneet. Rungon merkintäjärjestelmä (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Voimassaolo lakkaa
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Veneet. Kiinteästi asennetut polttoainejärjestelmät ja kiinteät polttoainesäiliöt (ISO 10088:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Veneet. Sähköjärjestelmät. Matalajänniteasennukset tasavirtajärjestelmässä (ISO 10133:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Veneet. Nestekaasulaitteet (LPG) (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | 31.8.2008 |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Veneet. Omistajan käsikirja (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Voimassaolo lakkaa
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Veneet. Hydrauliset ohjauslaitteet (ISO 10592:1994) | — | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Veneet. Bensiinimoottoreita ja/tai bensiinisäiliöitä sisältävien tilojen tuuletus (ISO 11105:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Navires de plaisance — Symboles graphiques (ISO 11192:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Veneet. Ulkolaitamoottorin käynnistämisen esto (ISO 11547:1994) | — | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Moottoriveneet. Näkyvyys ohjauspaikasta (ISO 11591:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Veneet, joiden runkopituus on alle 8 m. Suurimman propulsiokonetehon määritys (ISO 11592:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Veneet. Vesitiiviit istuinkaukalot ja nopeasti tyhjentyvät istuinkaukalot (ISO 11812:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 1: Materiaalit. Kertamuovihartsit, lasikuitulujitteet, vertailulaminaatti (ISO 12215-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 2: Materiaalit: Kerrosrakenteen sisusmateriaalit, sisäänvaletut materiaalit (ISO 12215-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 3: Materiaalit: Teräs, alumiiniseokset, puu, muut materiaalit (ISO 12215-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 4: Valmistusolosuhteet (ISO 12215-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Veneet. Ikkunat, valoventtiilit, kansiluukut, aukot ja ovet. Lujuus- ja tiiveysvaatimukset (ISO 12216:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Veneet. Vakavuuden ja kelluvuuden arviointi ja luokittelu. Osa 1: Runkopituudeltaan 6 m tai suuremmat ei-purjeilla kulkevat veneet (ISO 12217-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Veneet. Vakavuuden ja kelluvuuden arviointi ja luokittelu. Osa 2: Runkopituudeltaan 6 m ja suuremmat purjeveneet (ISO 12217-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Veneet. Vakavuuden ja kelluvuuden arviointi ja luokittelu. Osa 3: Runkopituudeltaan alle 6 m veneet (ISO 12217-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Veneet. Sähköjärjestelmät. Vaihtovirta-asennukset (ISO 13297:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Veneet. Henkilökohtaiset vesikulkuneuvot. Rakenne- ja järjestelmäasennuksia koskevat vaatimukset (ISO 13590:2003) | — | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Veneet. Ohjauslaitteet. Veto- ja vipuvarsijärjestelmät (ISO 13929:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 14509:2000
  Veneet. Moottoriveneiden aiheuttaman ilmamelun äänenpainetason mittaaminen (ISO 14509:2000) | — | |
| EN ISO 14509:2000/A1:2004 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2005) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Veneet. Moottoriveneiden aiheuttama ilmaääni. Osa 2: Äänen arviointi malliveneen avulla (ISO 14509-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Veneet. Nestemäisellä polttoaineella toimivat liedet (ISO 14895:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Veneet. Valmistajan kilpi (ISO 14945:2004) | — | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Veneet. Suurin kuormankantokyky (ISO 14946:2001) | — | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Veneet. Pilssipumppausjärjestelmät (ISO 15083:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Veneet. Ankkurointi, kiinnitys ja hinaus. Kiinnityshelat (ISO 15084:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Veneet. Laidan yli putoamisen ehkäiseminen ja veneeseen uudelleen nouseminen (ISO 15085:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Veneet. Kiinteästi asennettujen bensiinimoottoreiden polttoaine- ja sähköjärjestelmät (ISO 15584:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Veneet. Kaapeliohjausjärjestelmä sisämoottorilla varustetuille Mini Jet -veneille (ISO 15652:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Veneet. Diesel-käyttöiset sisämoottorit. Moottoriin asennetut polttoaine- ja sähkökomponentit (ISO 16147:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Veneet. Kiinteästi asennetut polttoainesäiliöt bensiininille ja dieselöljylle (ISO 21487:2006) | — | |
| CEN | EN 28846:1993
  Veneet. Sähkölaitteet. Suojaus tulenarkojen kaasujen syttymistä vastaan (ISO 8846:1990) | — | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Veneet. Kauko-ohjauslaitteet (ISO 8848:1990) | — | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Veneet. Kauko-ohjauslaitteet yksittäisille ulkolaitamoottoreille, joiden teho on 15 kW 40 kW (ISO 9775:1990) | — | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2001) |

ESO:n viitenumero (1)

Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi

(ja viiteasiakirja)

Korvattavan standardin viitenumero

Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa

(Huomautus 1)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Ilmatäytteiset veneet. Osa 1: Veneet, joiden suurin moottoriteho on 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Ilmatäytteiset veneet. Osa 2: Veneet moottorilla, jonka teho on yli 4,5 kW ja enintään 15 kW (ISO 6185-2:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Ilmatäytteiset veneet. Osa 3: Veneet moottorilla, jonka teho on yli 15 kW (ISO 6185-3:2001)

—

CEN

EN ISO 7840:2004

Veneet. Palonkestävät polttoaineletkut (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Voimassaolo lakkaa

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Veneet. Käymäläjäteveden varastointijärjestelmät (ISO 8099:2000)

—

CEN

EN ISO 8469:2006

Veneet. Ei palonkestävät polttoaineletkut (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Voimassaolo lakkaa

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Veneet. Moottorit ja propulsiojärjestelmät. Tehon mittaus ja ilmoittaminen (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Voimassaolo lakkaa

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Veneet. Perustiedot (ISO 8666:2002)

—

CEN

EN ISO 8847:2004

Veneet. Ohjauslaitteet. Vaijeriohjausjärjestelmät (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Voimassaolo lakkaa

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Veneet. Tasasähkökäyttöiset pilssipumput (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Voimassaolo lakkaa

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Veneet. Pohjaventtiilit ja runkoläpiviennit. Osa 1: Metalliset (ISO 9093-1:1994)

—

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Veneet. Pohjaventtiilit ja rungon läpiviennit. Osa 2: Ei-metalliset (ISO 9093-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Veneet. Palontorjunta. Osa 1: Veneet, joiden runkopituus on enintään 15 m (ISO 9094-1:2003)

—

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Veneet. Palontorjunta. Osa 2: Veneet, joiden runkopituus on yli 15 m (ISO 9094-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9097:1994

Veneet. Sähkökäyttöiset puhaltimet (ISO 9097:1991)

—

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Veneet. Rungon merkintäjärjestelmä (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Voimassaolo lakkaa

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Veneet. Kiinteästi asennetut polttoainejärjestelmät ja kiinteät polttoainesäiliöt (ISO 10088:2001)

—

CEN

EN ISO 10133:2000

Veneet. Sähköjärjestelmät. Matalajänniteasennukset tasavirtajärjestelmässä (ISO 10133:2000)

—

CEN

EN ISO 10239:2008

Veneet. Nestekaasulaitteet (LPG) (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

31.8.2008

CEN

EN ISO 10240:2004

Veneet. Omistajan käsikirja (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Voimassaolo lakkaa

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Veneet. Hydrauliset ohjauslaitteet (ISO 10592:1994)

—

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Veneet. Bensiinimoottoreita ja/tai bensiinisäiliöitä sisältävien tilojen tuuletus (ISO 11105:1997)

—

CEN

EN ISO 11192:2005

Navires de plaisance — Symboles graphiques (ISO 11192:2005)

—

CEN

EN ISO 11547:1995

Veneet. Ulkolaitamoottorin käynnistämisen esto (ISO 11547:1994)

—

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Moottoriveneet. Näkyvyys ohjauspaikasta (ISO 11591:2000)

—

CEN

EN ISO 11592:2001

Veneet, joiden runkopituus on alle 8 m. Suurimman propulsiokonetehon määritys (ISO 11592:2001)

—

CEN

EN ISO 11812:2001

Veneet. Vesitiiviit istuinkaukalot ja nopeasti tyhjentyvät istuinkaukalot (ISO 11812:2001)

—

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 1: Materiaalit. Kertamuovihartsit, lasikuitulujitteet, vertailulaminaatti (ISO 12215-1:2000)

—

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 2: Materiaalit: Kerrosrakenteen sisusmateriaalit, sisäänvaletut materiaalit (ISO 12215-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 3: Materiaalit: Teräs, alumiiniseokset, puu, muut materiaalit (ISO 12215-3:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 4: Valmistusolosuhteet (ISO 12215-4:2002)

—

CEN

EN ISO 12216:2002

Veneet. Ikkunat, valoventtiilit, kansiluukut, aukot ja ovet. Lujuus- ja tiiveysvaatimukset (ISO 12216:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Veneet. Vakavuuden ja kelluvuuden arviointi ja luokittelu. Osa 1: Runkopituudeltaan 6 m tai suuremmat ei-purjeilla kulkevat veneet (ISO 12217-1:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Veneet. Vakavuuden ja kelluvuuden arviointi ja luokittelu. Osa 2: Runkopituudeltaan 6 m ja suuremmat purjeveneet (ISO 12217-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Veneet. Vakavuuden ja kelluvuuden arviointi ja luokittelu. Osa 3: Runkopituudeltaan alle 6 m veneet (ISO 12217-3:2002)

—

CEN

EN ISO 13297:2000

Veneet. Sähköjärjestelmät. Vaihtovirta-asennukset (ISO 13297:2000)

—

CEN

EN ISO 13590:2003

Veneet. Henkilökohtaiset vesikulkuneuvot. Rakenne- ja järjestelmäasennuksia koskevat vaatimukset (ISO 13590:2003)

—

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Veneet. Ohjauslaitteet. Veto- ja vipuvarsijärjestelmät (ISO 13929:2001)

—

CEN

EN ISO 14509:2000

Veneet. Moottoriveneiden aiheuttaman ilmamelun äänenpainetason mittaaminen (ISO 14509:2000)

—

EN ISO 14509:2000/A1:2004

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2005)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Veneet. Moottoriveneiden aiheuttama ilmaääni. Osa 2: Äänen arviointi malliveneen avulla (ISO 14509-2:2006)

—

CEN

EN ISO 14895:2003

Veneet. Nestemäisellä polttoaineella toimivat liedet (ISO 14895:2000)

—

CEN

EN ISO 14945:2004

Veneet. Valmistajan kilpi (ISO 14945:2004)

—

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Veneet. Suurin kuormankantokyky (ISO 14946:2001)

—

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Veneet. Pilssipumppausjärjestelmät (ISO 15083:2003)

—

CEN

EN ISO 15084:2003

Veneet. Ankkurointi, kiinnitys ja hinaus. Kiinnityshelat (ISO 15084:2003)

—

CEN

EN ISO 15085:2003

Veneet. Laidan yli putoamisen ehkäiseminen ja veneeseen uudelleen nouseminen (ISO 15085:2003)

—

CEN

EN ISO 15584:2001

Veneet. Kiinteästi asennettujen bensiinimoottoreiden polttoaine- ja sähköjärjestelmät (ISO 15584:2001)

—

CEN

EN ISO 15652:2005

Veneet. Kaapeliohjausjärjestelmä sisämoottorilla varustetuille Mini Jet -veneille (ISO 15652:2003)

—

CEN

EN ISO 16147:2002

Veneet. Diesel-käyttöiset sisämoottorit. Moottoriin asennetut polttoaine- ja sähkökomponentit (ISO 16147:2002)

—

CEN

EN ISO 21487:2006

Veneet. Kiinteästi asennetut polttoainesäiliöt bensiininille ja dieselöljylle (ISO 21487:2006)

—

CEN

EN 28846:1993

Veneet. Sähkölaitteet. Suojaus tulenarkojen kaasujen syttymistä vastaan (ISO 8846:1990)

—

EN 28846:1993/A1:2000

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Veneet. Kauko-ohjauslaitteet (ISO 8848:1990)

—

EN 28848:1993/A1:2000

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Veneet. Kauko-ohjauslaitteet yksittäisille ulkolaitamoottoreille, joiden teho on 15 kW 40 kW (ISO 9775:1990)

—

EN 29775:1993/A1:2000

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2001)

| Huomautus 1 | Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointielin poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin. |
| --- | --- |

Huomautus 1

Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointielin poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin.

| Huomautus 3 | Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi (sarake 3) käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta direktiivin oleellisten vaatimusten mukaisuudesta. |
| --- | --- |

Huomautus 3

Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi (sarake 3) käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta direktiivin oleellisten vaatimusten mukaisuudesta.

Huom:

| — | Tietoja standardien saatavuudesta saa joko Euroopan standardointielimiltä tai kansallisilta standardointilaitoksilta, joita koskeva luettelo on Euroopan parlamentin ja neuvoston (2) direktiivin 98/34/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY (3), liitteenä. |
| --- | --- |

—

Tietoja standardien saatavuudesta saa joko Euroopan standardointielimiltä tai kansallisilta standardointilaitoksilta, joita koskeva luettelo on Euroopan parlamentin ja neuvoston (2) direktiivin 98/34/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY (3), liitteenä.

| — | Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla yhteisökielillä. |
| --- | --- |

—

Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla yhteisökielillä.

| — | Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. Komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta. |
| --- | --- |

—

Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. Komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta.

Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista saa Internet-osoitteesta:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Eurooppalaiset standardointielimet:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, puhelin (32-2) 550 08 11; faksi (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, puhelin (32-2) 550 08 11; faksi (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, puhelin (32-2) 519 68 71; faksi (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, puhelin (32-2) 519 68 71; faksi (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, puhelin (33) 492 94 42 00; faksi (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, puhelin (33) 492 94 42 00; faksi (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

| 30.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/13

---

EHDOTUSPYYNTÖ — EACEA/10/08

Toimi 4.5 — Nuorille ja nuorisoalalla toimiville suunnatun tiedotustoiminnan tukemista koskeva ehdotuspyyntö

Youth in Action -nuorisotoimintaohjelma

(2008/C 109/06)

1.   Tavoitteet ja kuvaus

Tämän ehdotuspyynnön tarkoituksena on tukea hankkeita, jotka pyrkivät edistämään sellaisia nuorille ja nuorisoalalla toimiville suunnattuja tiedostus- ja viestintähankkeita, joilla on eurooppalainen ulottuvuus. Ehdotettavien hankkeiden avulla on voitava lisätä korkealaatuisen tiedon jakamista ja edistää nuorten tiedonsaantia ja erilaisten viestintäkanavien käyttömahdollisuuksia kansallisella ja Euroopan tasolla.

Hankkeiden tavoitteena on rohkaista nuorten osallistumista yhteiskunnalliseen toimintaan sekä auttaa heitä toteuttamaan mahdollisuuksiaan aktiivisina ja vastuullisina eurooppalaisina kansalaisina.

Etusijalle asetetaan innovatiiviset ja laajasuuntaiset hankkeet, joissa keskitytään sellaisiin nuorten ja nuorisoalalla toimivien kannalta kiinnostaviin ja ajankohtaisiin aiheisiin, jotka liittyvät Youth in Action -nuorisotoimintaohjelman prioriteetteihin, joita ovat:

| — | nuorten osallistuminen, |
| --- | --- |

—

nuorten osallistuminen,

| — | kulttuurinen monimuotoisuus, |
| --- | --- |

—

kulttuurinen monimuotoisuus,

| — | eurooppalainen kansalaisuus, |
| --- | --- |

—

eurooppalainen kansalaisuus,

| — | huonommista lähtökohdista aloittavien nuorten osallistuminen. |
| --- | --- |

—

huonommista lähtökohdista aloittavien nuorten osallistuminen.

Hankkeiden taloudellisia hyötyjiä ovat nuoret ja nuorisoalalla, joko nuoriso-organisaatioissa ja -yhdistyksissä, tai alueellisten ja paikallisten viranomaisten piirissä toimivat henkilöt.

Tämä ehdotuspyyntö koskee Youth in Action -nuorisotoimintaohjelman toimea nro 4.5. Se julkaistaan komission 11. maaliskuuta 2008 hyväksymän koulutuksen ja kulttuurin avustuksia ja sopimuksia koskevan vuoden 2008 työohjelman ehtojen sekä päätöksen 1999/468/EY artiklojen 4 ja 7 mukaisesti (1).

Koulutuksen, audiovisuaalisen alan ja kulttuurin toimeenpanovirasto vastaa tämän ehdotuspyynnön toteuttamisesta.

2.   Hakukelpoiset ehdokkaat

Ehdotusten on tultava voittoa tuottamattomilta organisaatioilta tai järjestöiltä tai paikallisilta tai alueellisilta julkisyhteisöiltä, joille on myönnetty oma oikeushenkilöllisyys ja joiden oikeudellisesta perustamisesta johonkin ohjelman piiriin kuuluvassa maassa on hakemusten jättöpäivänä kulunut vähintään yksi vuosi. Ohjelmaan kuuluvat maat ovat seuraavat:

| — | Euroopan unionin jäsenvaltiot (2), |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin jäsenvaltiot (2),

| — | Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenmaat, jotka kuuluvat Euroopan talousalueeseen (ETA): Islanti, Liechtenstein ja Norja, |
| --- | --- |

—

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenmaat, jotka kuuluvat Euroopan talousalueeseen (ETA): Islanti, Liechtenstein ja Norja,

| — | ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia niiden yleisten periaatteiden sekä yleisten edellytysten ja sääntöjen mukaisesti, jotka on kirjattu näiden maiden kanssa solmittuihin, niiden osallistumista yhteisön ohjelmiin koskeviin, puitesopimuksiin (Turkki). |
| --- | --- |

—

ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia niiden yleisten periaatteiden sekä yleisten edellytysten ja sääntöjen mukaisesti, jotka on kirjattu näiden maiden kanssa solmittuihin, niiden osallistumista yhteisön ohjelmiin koskeviin, puitesopimuksiin (Turkki).

Hankkeissa on oltava yhteistyöorganisaatioita vähintään kahdesta eri maasta (mukaan lukien hakijamaa), josta vähintään yhdellä on oikeudellinen kotipaikka jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa.

Ehdotuspyyntöön voivat osallistua yksityiset tiedotus- ja viestintäalan organisaatiot, jotka ovat mukana hankkeissa ainoastaan kumppaneina ja voittoa tuottamattomassa tarkoituksessa.

Hakemus toimitetaan Koulutuksen, audiovisuaalisen alan ja kulttuurin toimeenpanovirastoon (EACEA) viimeistään 30. kesäkuuta 2008 (postileima osoituksena).

3.   Hankkeen talousarvio ja kesto

Tässä ehdotuspyynnössä hankkeiden yhteisrahoitukseen osoitetun kokonaisbudjetin on arvioitu olevan noin 900 000 EUR.

Viraston taloudellinen tuki on enintään 80 % hankkeen hyväksyttävistä kokonaiskuluista. Mihinkään yksittäiseen hankkeeseen osoitettu tuki ei voi ylittää 100 000 EUR.

Toiminnan alkamisen on ehdottomasti ajoituttava ajanjaksolle 1. tammikuuta 2009 — 31. maaliskuuta 2009. Hankkeiden keston on oltava vähintään 12 kuukautta ja enintään 18 kuukautta.

4.   Määräaika hakemusten jättämiselle

Hakemus toimitetaan Koulutuksen, audiovisuaalisen alan ja kulttuurin toimeenpanovirastoon (”virasto”) viimeistään 30. kesäkuuta 2008 (postileima osoituksena).

5.   Lisätietoja

Ehdotuspyynnön teksti kokonaisuudessaan samoin kuin hakemuskaavakkeet ovat saatavilla Internet-osoitteesta:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/index_en.htm

Ehdokkaiden on täytettävä tämän ehdotuspyynnön kaikki vaatimukset. Hakemus tehdään sille tarkoitetulle lomakkeelle.

---

(1)  Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23).

(2)  Merentakaisten maiden tai alueiden (MMA) kansalaiset tai myös jonkin merentakaisen maan tai alueen julkiset ja/tai yksityiset elimet ja laitokset ovat myös valintakelpoisia nuoriso-ohjelmassa ottaen tällöin kuitenkin huomioon siihen jäsenvaltioon sovellettavat ohjelmaa koskevat säännöt ja määräykset, johon nämä maat ja alueet ovat sidoksissa. Näitä MMA:ita koskeva luettelo on MMA:iden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27. marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY liitteessä 1A (EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1).

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 30.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/15

---

VALTIONTUKI — TANSKA

Valtiontuki C 5/08 (ex NN 58/07) — Aarhus Lufthavn A/S:n Ryanairille myöntämät laittomat valtiontukijärjestelyt

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 109/07)

Komissio on ilmoittanut 30. tammikuuta 2008 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Tanskalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittuja toimenpiteitä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A ”General Affairs” |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A ”General Affairs”

B-1049 Bryssel

Faksi: (32-2) 296 41 04

Huomautukset toimitetaan Tanskalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä käsittelemistä luottamuksellisena, ja tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

MENETTELY

Komissio vastaanotti helmikuussa 2005 kantelun SAS-lentoyhtiöltä. Kantelu koski laittomia valtiontukijärjestelyjä, joita Aarhus Lufthavn A/S:n väitettiin myöntäneen Ryanairille. Väitetyt laittomat tuet muodostuvat alennetuista lentokenttä- ja maahuolintamaksuista.

Komissio lähetti 2. maaliskuuta 2005 ja 20. toukokuuta 2006 Tanskan viranomaisille kysymyksiä, joihin Tanskan viranomaiset vastasivat 18. toukokuuta 2005 ja 10. heinäkuuta 2006.

Komissio on saanut Aarhus Lufthavn A/S:ltä lisätietoja 27. huhtikuuta 2005 päivätyssä kirjeessä. Nämä tiedot liittyvät kirjeeseen, jonka komissio lähetti Tanskan viranomaisille 2. maaliskuuta 2005.

TOIMENPITEIDEN KUVAUS

| — | Aarhus Lufthavn A/S, joka omistaa Aarhusin lentokentän ja hallinnoi sitä, on kokonaan julkisessa omistuksessa oleva osakeyhtiö. |
| --- | --- |

—

Aarhus Lufthavn A/S, joka omistaa Aarhusin lentokentän ja hallinnoi sitä, on kokonaan julkisessa omistuksessa oleva osakeyhtiö.

| — | Aarhus Lufthavn A/S teki 1999 Ryanairin kanssa sopimuksen, jossa myönnetään etuuskohtelu Ryanairin toiminnoille Aarhusin lentokentällä. Sopimuksen on määrä olla voimassa vuoden 2009 loppuun asti. |
| --- | --- |

—

Aarhus Lufthavn A/S teki 1999 Ryanairin kanssa sopimuksen, jossa myönnetään etuuskohtelu Ryanairin toiminnoille Aarhusin lentokentällä. Sopimuksen on määrä olla voimassa vuoden 2009 loppuun asti.

| — | Kantelijan mukaan Aarhus Lufthavn A/S:n ja Ryanairin välillä tehty etuuskohtelusopimus koskee seuraavia seikkoja:






  — | matkustajapalvelumaksu, joka on 50 prosenttia julkaistun hinnaston maksua alhaisempi, |
| --- | --- | --- |

—

Kantelijan mukaan Aarhus Lufthavn A/S:n ja Ryanairin välillä tehty etuuskohtelusopimus koskee seuraavia seikkoja:

—

matkustajapalvelumaksu, joka on 50 prosenttia julkaistun hinnaston maksua alhaisempi,

| — | vapautus nousu- ja laskeutumismaksuista (Ryanair maksaa näiden sijaan kiinteän matkustajakohtaisen kokonaismaksun), |
| --- | --- |

—

vapautus nousu- ja laskeutumismaksuista (Ryanair maksaa näiden sijaan kiinteän matkustajakohtaisen kokonaismaksun),

| — | vapautus tai alennuksia maahuolintamaksuista. |
| --- | --- |

—

vapautus tai alennuksia maahuolintamaksuista.

| — | Kantelijan mukaan Aarhus Lufthavn A/S:lle aiheutuneet tappiot vastaavat Ryanairille myönnettyjä tukia. |
| --- | --- |

—

Kantelijan mukaan Aarhus Lufthavn A/S:lle aiheutuneet tappiot vastaavat Ryanairille myönnettyjä tukia.

TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissiolla on tällä hetkellä epäilyjä seuraavista seikoista:

| — | Aarhus Lufthavn A/S:n toimintoja ja päätöksentekoa koskeva riippumattomuus osakkeenomistajista (viisi julkisviranomaista), |
| --- | --- |

—

Aarhus Lufthavn A/S:n toimintoja ja päätöksentekoa koskeva riippumattomuus osakkeenomistajista (viisi julkisviranomaista),

| — | Ryanairille Aarhusin lentokentällä myönnetty etuuskohtelu, johon sisältyy matkustajapalvelumaksujen, nousu- ja laskeutumismaksujen sekä maahuolintamaksujen alennus, |
| --- | --- |

—

Ryanairille Aarhusin lentokentällä myönnetty etuuskohtelu, johon sisältyy matkustajapalvelumaksujen, nousu- ja laskeutumismaksujen sekä maahuolintamaksujen alennus,

| — | Aarhusin lentokentän lentokenttämaksujen taso ja mahdolliset etuudet muille lentoyhtiöille, jollei vahvistettu taso mahdollista lentokentän tuottavaa toimintaa. |
| --- | --- |

—

Aarhusin lentokentän lentokenttämaksujen taso ja mahdolliset etuudet muille lentoyhtiöille, jollei vahvistettu taso mahdollista lentokentän tuottavaa toimintaa.

Aarhusin lentokentällä Ryanairin toiminnoille ja mahdollisesti muille lentoyhtiöille perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun mukaisesti myönnettyjen etuuksien osalta komissio epäilee, soveltuuko tällainen tuki yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten perusteella.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin tuensaajalta.

KIRJEEN TEKSTI

| ”1. | Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

”1.

Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

I.   SAGSFORLØB

| 2. | I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair. |
| --- | --- |

2.

I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair.

| 3. | Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006.

| 4. | Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005.

| 5. | Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S.

II.   SAMMENFATNING

2.1.   Aarhus Lufthavn og Aarhus Lufthavn A/S

| 6. | Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn. |
| --- | --- |

6.

Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn.

| 7. | Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

7.

Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn.

| 8. | Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:







  — | Århus Kommune | 64,60 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Randers Kommune | 16,70 % |
| — | Grenå Kommune | 4,80 % |
| — | Ebeltoft Kommune | 3,00 % |
| — | Århus Amt | 10,90 % |

8.

Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:

—

Århus Kommune

64,60 %

—

Randers Kommune

16,70 %

—

Grenå Kommune

4,80 %

—

Ebeltoft Kommune

3,00 %

—

Århus Amt

10,90 %

| 9. | Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet. |
| --- | --- |

9.

Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet.

| 10. | Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair. |
| --- | --- |

10.

Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair.

| 11. | Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR). |
| --- | --- |

11.

Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR).

| 12. | I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver. |
| --- | --- |

12.

I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver.

2.2.   Gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn

| 13. | I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1). |
| --- | --- |

13.

I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1).

| 14. | I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):






  — | Passagerafgifter:
  Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)
  Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR) |
| --- | --- | --- |

14.

I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):

—

Passagerafgifter:

Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)

Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR)

| — | Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR) |
| --- | --- |

—

Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR)

| — | Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:
  Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK
  Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK
  Omdirigeringer — 500 DKK |
| --- | --- |

—

Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:

Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK

Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK

Omdirigeringer — 500 DKK

2.2.1.   Forskellige lufthavnsafgifter for indenrigsflyvninger og udenrigsflyvninger

| 15. | Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser. |
| --- | --- |

15.

Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser.

| 16. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter. |
| --- | --- |

16.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter.

| 17. | I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3). |
| --- | --- |

17.

I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3).

2.2.2.   Lufthavnsafgifter for Ryanair

| 18. | Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift. |
| --- | --- |

18.

Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift.

| 19. | Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter. |
| --- | --- |

19.

Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter.

| 20. | Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift. |
| --- | --- |

20.

Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift.

| 21. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:






  — | Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året. |
| --- | --- | --- |

21.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:

—

Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året.

| — | Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året. |
| --- | --- |

—

Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året.

| 22. | Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead. |
| --- | --- |

22.

Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead.

| 23. | De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6). |
| --- | --- |

23.

De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6).

| 24. | I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år. |
| --- | --- |

24.

I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år.

| 25. | De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen. |
| --- | --- |

25.

De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen.

2.3.   Foranstaltning, der skal vurderes

| 26. | Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

26.

Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn.

III.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER FORELIGGER STATSSTØTTE

| 27. | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

27.

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 28. | Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:






  — | ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler |
| --- | --- | --- |

28.

Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:

—

ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler

| — | medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og |
| --- | --- |

—

medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og

| — | påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet.

| 29. | Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8). |
| --- | --- |

29.

Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8).

3.1.   Overførsel af statsmidler

| 30. | Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler.

| 31. | Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

31.

Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten.

a)   Direkte eller indirekte overførsel af statsmidler

| 32. | Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

32.

Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler.

| 33. | Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11). |
| --- | --- |

33.

Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

»Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11).

| 34. | Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

34.

Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet.

b)   Tilregning af foranstaltningen til staten

| 35. | Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14). |
| --- | --- |

35.

Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

»Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14).

| 36. | I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16). |
| --- | --- |

36.

I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16).

| 37. | Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer. |
| --- | --- |

37.

Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer.

| 38. | Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet. |
| --- | --- |

38.

Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet.

| 39. | Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner.

3.2.   Anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 40. | En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295. |
| --- | --- |

40.

En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295.

| 41. | Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19). |
| --- | --- |

41.

Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19).

| 42. | Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt. |
| --- | --- |

42.

Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt.

| 43. | De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen. |
| --- | --- |

43.

De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen.

| 44. | For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004). |
| --- | --- |

44.

For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004).

3.3.   Selektiv fordel

| 45. | I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

45.

I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter.

| 46. | Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair. |
| --- | --- |

46.

Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair.

| 47. | Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift. |
| --- | --- |

47.

Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift.

3.4.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

| 48. | Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager: |
| --- | --- |

48.

Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager:

| 49. | Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater.

| 50. | Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked. |
| --- | --- |

50.

Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked.

3.5.   Konklusioner

| 51. | Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

51.

Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

IV.   FORELØBIG VURDERING AF STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| 52. | Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

52.

Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet.

| 53. | I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

53.

I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

| 54. | Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

54.

Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet.

| 55. | På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt. |
| --- | --- |

55.

På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt.

| 56. | Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:






  — | på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og |
| --- | --- | --- |

56.

Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:

—

på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og

| — | på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag. |
| --- | --- |

—

på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag.

| 57. | I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne. |
| --- | --- |

57.

I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne.

| 58. | Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

  »I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«. |
| --- | --- |

58.

Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

»I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«.

| 59. | Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser. |
| --- | --- |

59.

Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser.

| 60. | Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:






  — | den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel |
| --- | --- | --- |

60.

Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:

—

den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel

| — | den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt |
| --- | --- |

—

den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt

| — | den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis |
| --- | --- |

—

den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| — | der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser |
| --- | --- |

—

der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser

| — | den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet.

i)   Bidrag til opfyldelse af en målsætning af fælles interesse (nye og rentable flyruter)

| 61. | Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger.

| 62. | Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn. |
| --- | --- |

62.

Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn.

| 63. | På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse. |
| --- | --- |

63.

På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse.

ii)   Nødvendighed, proportionalitet og tilskyndelseseffekt

| 64. | Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt. |
| --- | --- |

64.

Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt.

| 65. | Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester. |
| --- | --- |

65.

Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester.

| 66. | Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt. |
| --- | --- |

66.

Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt.

| 67. | Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej.

| 68. | Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

| 69. | Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt.

iii)   Støtten skal tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| 70. | I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

70.

I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

iv)   Ordningen skal omfatte en sanktionsmekanisme

| 71. | Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt. |
| --- | --- |

71.

Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt.

v)   Konkurrencevilkårene må ikke fordrejes i strid med den fælles interesse

| 72. | Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

72.

Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber.

| 73. | Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

74.

På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet.

BESLUTNING

| 75. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.
  Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen. |
| --- | --- |

75.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.

Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen.

| 76. | Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

| 77. | Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

77.

Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  Aarhus Lufthavn A/S' informationsside:

1

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 under overskriften »Tariff Regulation UK download-pdf«.

(2)  Oplysningerne fra den klagende part er de eneste oplysninger, som Kommissionen p.t. har om afgifterne i 2005, da Aarhus Lufthavns internetside:

2

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 kun giver oplysninger om det nugældende takstregulativ.

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Ifølge oplysninger fra den klagende part i 2005.

4

(5)  Antal årlige bevægelser (700) gange den gennemsnitlige startmasse for B 373/800.

5

(6)  Skønt Aarhus Lufthavn A/S indsendte sine bemærkninger den 27. april 2005 som respons på Kommissionens brev af 2. marts 2005 til de danske myndigheder, var aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair ikke vedlagt svarskrivelsen.

6

(7)  Sag T-128/98, Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 II, s. 3929, stadfæstet ved dom i sag C-82/01, Sml. 2002 I, s. 9297, præmis 75-79.

7

Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

(8)  Sag C-159/91 og C-160/91, Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava, Sml. 1993 I, s. 637.

8

Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava

(9)  Jf. dom af 22. marts 1977 i sag 78/76, Steinike & Weinlig, Sml. 1977, s. 595, præmis 21, dom af 30. januar 1985 i sag 290/83, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1983, s. 439, præmis 14, dom af 2. februar 1988 i sag 67/85, 68/85 og 70/85, Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 219, præmis 35, og dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13.

9

Steinike & Weinlig

Kommissionen mod Frankrig

Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen

Italien mod Kommissionen

(10)  Se dom af 16. maj 2002 i sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

10

Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine)

(11)  Se præmis 37, 38 og 39 i den i fodnote 10 nævnte dom.

11

(12)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2007, s. 17). Direktivet udgør en kodifikation af Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (EFT L 195 af 29.7.1980, s. 5) som ændret ved Kommissionens direktiver 85/413/EØF (EFT L 229 af 28.8.1985, s. 20), 93/84/EØF (EFT L 254 af 12.10.1993, s. 16), 2000/52/EF (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75) og 2005/81/EF (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 47).

12

(13)  Se artikel 2, litra b), i det i fodnote 12 nævnte direktiv.

13

(14)  Se præmis 52 i den i fodnote 10 nævnte dom.

14

(15)  Jf. præmis 53 og 54 i dommen.

15

(16)  Jf. præmis 52 ff. i den i fodnote 10 nævnte dom.

16

(17)  Kommissionens meddelelse angående anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser i virksomheder, De Europæiske Fællesskabers Bulletin nr. 9-1984. EF-Domstolens dom i de forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, præmis 17. Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5), punkt 25 og 26.

17

Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen

(18)  Jf. Stardust Marine-sagen. Se også generaladvokat Geelhoeds forslag til afgørelse i fodnote 18.

18

Stardust Marine

(19)  Domstolens dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 20.

19

Italien mod Kommissionen

(20)  EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Kommissionens beslutning 2004/393/EF af 12. februar 2004 om de fordele, som regionen Vallonien og Brussels South Charleroi Airport har indrømmet luftfartsselskabet Ryanair ved selskabets etablering i Charleroi (EUT L 137 af 30.4.2004, s. 1).

22

---

MUUT ILMOITUKSET

Neuvosto

| 30.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/23

---

Komission asetuksen (EY) N:o 385/2008 mukainen ilmoitus Burmaan/Myanmariin liittyvien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta ja lujittamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 817/2006 kumoamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 194/2008 11 ja 15 artiklassa tarkoitetuissa luetteloissa mainituille henkilöille ja yhteisöille

(2008/C 109/08)

Euroopan unionin neuvosto päätti yhteisessä kannassa 2008/349/YUTP muuttaa tiettyjä yhteisen kannan 2006/318/YUTP (1) liitteitä todettuaan seuraavaa:

| 1. | Yhteisen kannan 2006/318/YUTP liitteessä II luetellut henkilöt ja yhteisöt ovat:






  a) | Burman/Myanmarin hallituksen jäseniä; tai |
| --- | --- | --- |

1.

Yhteisen kannan 2006/318/YUTP liitteessä II luetellut henkilöt ja yhteisöt ovat:

a)

Burman/Myanmarin hallituksen jäseniä; tai

| b) | niitä lähellä olevia luonnollisia tai oikeushenkilöitä, yhteisöjä tai elimiä yhteisen kannan 2006/318/YUTP 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

niitä lähellä olevia luonnollisia tai oikeushenkilöitä, yhteisöjä tai elimiä yhteisen kannan 2006/318/YUTP 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| 2. | Yhteisen kannan 2006/318/YUTP liitteessä III luetellut henkilöt ja yhteisöt ovat:






  a) | Burman/Myanmarin hallituksen omistamia tai määräysvallassa olevia yrityksiä tai julkisyhteisöjä, yhtiöitä ja sellaisia yksityisoikeudellisia yrityksiä, joissa viranomaisilla on enemmistöomistus, sekä valtion virastoja; |
| --- | --- | --- |

2.

Yhteisen kannan 2006/318/YUTP liitteessä III luetellut henkilöt ja yhteisöt ovat:

a)

Burman/Myanmarin hallituksen omistamia tai määräysvallassa olevia yrityksiä tai julkisyhteisöjä, yhtiöitä ja sellaisia yksityisoikeudellisia yrityksiä, joissa viranomaisilla on enemmistöomistus, sekä valtion virastoja;

| b) | Burman/Myanmarin hallituksen jäsenten tai niitä lähellä olevien luonnollisten tai oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistamia tai niiden määräysvallassa olevia yrityksiä; tai |
| --- | --- |

b)

Burman/Myanmarin hallituksen jäsenten tai niitä lähellä olevien luonnollisten tai oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistamia tai niiden määräysvallassa olevia yrityksiä; tai

| c) | edellä a tai b alakohdassa tarkoitettujen yritysten omistamia tai määräysvallassa olevia taikka niiden puolesta tai nimissä toimivia oikeushenkilöitä, yhteisöjä tai elimiä. |
| --- | --- |

c)

edellä a tai b alakohdassa tarkoitettujen yritysten omistamia tai määräysvallassa olevia taikka niiden puolesta tai nimissä toimivia oikeushenkilöitä, yhteisöjä tai elimiä.

Näin ollen komissio on asetuksen (EY) N:o 194/2008 (2) 18 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyn valtuutuksen mukaisesti antanut komission asetuksen (EY) N:o 385/2008 (3), jolla muutetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 194/2008 liitteitä VI ja VII.

Asetuksessa (EY) N:o 194/2008 säädetään:

| 1) | kaikkien liitteessä VI luetelluille henkilöille, yhteisöille ja elimille kuuluvien varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämisestä ja siitä, että mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa, suoraan tai välillisesti, asettaa niiden saataville; ja |
| --- | --- |

1)

kaikkien liitteessä VI luetelluille henkilöille, yhteisöille ja elimille kuuluvien varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämisestä ja siitä, että mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa, suoraan tai välillisesti, asettaa niiden saataville; ja

| 2) | liitteessä VII lueteltuihin yrityksiin, oikeushenkilöihin, yhteisöihin ja elimiin tehtävien uusien investointien kieltämisestä. |
| --- | --- |

2)

liitteessä VII lueteltuihin yrityksiin, oikeushenkilöihin, yhteisöihin ja elimiin tehtävien uusien investointien kieltämisestä.

Liitteessä VI luetelluille henkilöille ja yhteisöille huomautetaan mahdollisuudesta tehdä asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n liitteessä IV luetelluilla internetsivustoilla ilmoitetuille toimivaltaisille viranomaisille lupahakemus jäädytettyjen varojen käyttämisestä perustarpeiden tyydyttämiseen tai erityisten maksujen suorittamiseen asetuksen 13 artiklan mukaisesti.

Kyseiset henkilöt ja yhteisöt voivat toimittaa neuvostolle milloin tahansa pyynnön mahdollisine liiteasiakirjoineen, että neuvosto harkitsisi uudelleen päätöstään sisällyttää heidät tai ne luetteloon tai säilyttää heidät tai ne siinä, seuraavaan osoitteeseen:

| Council of the European Union |
| --- |
| rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brussels |

Council of the European Union

rue de la Loi 175

B-1048 Brussels

Pyynnöt käsitellään sitä mukaa kuin ne vastaanotetaan. Tässä yhteydessä asianomaisia henkilöitä ja yhteisöjä muistutetaan siitä, että neuvosto tarkastelee luetteloja säännöllisesti uudelleen yhteisen kannan 2006/318/YUTP 9 artiklan mukaisesti.

Asianomaisia henkilöitä ja yhteisöjä muistutetaan myös mahdollisuudesta riitauttaa komission asetus (EY) N:o 385/2008 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 230 artiklan neljännessä ja viidennessä kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 116, 29.4.2006, s. 77, yhteinen kanta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna yhteisellä kannalla 2008/349/YUTP (EUVL L 116, 30.4.2008).

(2)  EUVL L 66, 10.3.2008, s. 1.

(3)  EUVL L 116, 30.4.2008, s. 5.

---

| 30.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/25

---

Ilmoitus henkilöille, ryhmille ja yhteisöille, jotka on sisällytetty tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdassa säädettyyn luetteloon

(2008/C 109/09)

Seuraavat tiedot ilmoitetaan Hofstadgroep-ryhmälle, joka on sisällytetty tehdyssä neuvoston päätöksessä 2007/868/EY olevaan luetteloon.

Euroopan unionin neuvosto on todennut, että perusteet edellä mainitun ryhmän sisällyttämiseksi edellä mainittuun niiden henkilöiden, ryhmien tai yhteisöjen luetteloon, joihin sovelletaan tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi 27. joulukuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2580/2001 mukaisia rajoittavia toimenpiteitä, ovat edelleen voimassa. Neuvosto aikoo näin ollen edelleen pitää kyseisen ryhmän mainitussa luettelossa.

Pyydämme kyseistä ryhmää kiinnittämään huomiota siihen, että tehdyn päätöksen 2007/868/EY jälkeen neuvostolle on toimitettu uusia tietoja, joilla on merkitystä tähän luetteloon sisällyttämisen kannalta. Neuvosto on tarkastellut näitä uusia tietoja ja aikoo pitää kyseisen ryhmän edellä mainitussa luettelossa. Siksi se on muuttanut perusteluja vastaavasti.

Kyseinen ryhmä voi toimittaa pyynnön saada tietoonsa neuvoston tarkistetut perustelut, joiden nojalla se on sisällytetty luetteloon ja pidetään edellä mainitussa luettelossa. Pyyntö toimitetaan seuraavaan osoitteeseen:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brussels |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi 175

B-1048 Brussels

Kyseinen ryhmä voi milloin tahansa toimittaa neuvostolle hakemuksen todisteineen, että neuvosto harkitsisi uudelleen päätöstään sisällyttää se edellä mainittuun luetteloon ja pitää se edellä mainitussa luettelossa. Hakemus käsitellään, kun se on vastaanotettu. Tältä osin kyseistä ryhmää pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että neuvosto tarkastelee luetteloa säännöllisin väliajoin yhteisen kannan 2001/931/YUTP 1 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Jotta hakemus voitaisiin käsitellä seuraavassa tarkistuksessa, se on toimitettava yhden kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemispäivästä.

Pyydämme kyseistä ryhmää kiinnittämään huomiota myös siihen, että se voi hakea yhden tai useamman asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta, jotka luetellaan asetuksen liitteessä, valtuutusta käyttää jäädytettyjä varoja perustarpeisiin tai erityisten maksujen suorittamiseen (vrt. asetuksen 5 artikla). Toimivaltaisten viranomaisten ajantasainen luettelo on Internetissä seuraavassa osoitteessa:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

---

30.4.2008

| 30.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/s3

---

HUOMAUTUS

Euroopan unionin virallisen lehden numerossa C 109 A, 30. huhtikuuta 2008, julkaistaan ”Vihanneslajien lajikkeiden yleinen luettelo — neljäs täydennysosa 26. kokonaispainokseen” ja ”Viljelykasvilajien yleinen lajikeluettelo — neljäs täydennysosa 26. kokonaispainokseen”.

Euroopan unionin virallisen lehden tilaajat voivat hankkia maksuttomana saman määrän samankielisiä versioita kuin heidän tilauksensa käsittää. Tilaajia pyydetään palauttamaan oheinen tilauslomake asianmukaisesti täytettynä ja varustettuna tilaajanumerolla (tilaajanumero on jokaisen osoitelipukkeen vasemmassa reunassa ja se alkaa: O/...). Tämä Euroopan unionin virallisen lehden numero on saatavissa maksuttomasti yhden vuoden ajan sen julkaisupäivämäärästä lähtien.

Muut kuin tilaajat voivat tilata tämän virallisen lehden maksua vastaan miltä tahansa myyntiedustajaltamme (ks. http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).

Tätä virallista lehteä, kuten kaikkia virallisia lehtiä (L, C, CA, CE), voi tutkia maksutta Internet-sivulla: http://eur-lex.europa.eu

Image

---