# Euroopan unionin L 207/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 207 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta1. elokuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 207

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta1. elokuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1250, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY nojalla EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman tietosuojan tason riittävyydestä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4176)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1251, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, unionin monivuotisesta ohjelmasta kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudella 2017–2019
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4329) | 113 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1250, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY nojalla EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman tietosuojan tason riittävyydestä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4176)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4176)

1

1

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1251, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, unionin monivuotisesta ohjelmasta kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudella 2017–2019
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4329)

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4329)

113

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 1.8.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 207/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/1250,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY nojalla EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman tietosuojan tason riittävyydestä

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4176)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (1) ja erityisesti sen 25 artiklan 6 kohdan,

on kuullut Euroopan tietosuojavaltuutettua (2),

1.   JOHDANTO

JOHDANTO

| (1) | Direktiivissä 95/46/EY vahvistetaan säännöt henkilötietojen siirtämisestä jäsenvaltioista kolmansiin maihin siinä määrin kuin kyseiset siirrot kuuluvat sen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 95/46/EY vahvistetaan säännöt henkilötietojen siirtämisestä jäsenvaltioista kolmansiin maihin siinä määrin kuin kyseiset siirrot kuuluvat sen soveltamisalaan.

| (2) | Direktiivin 95/46/EY 1 artiklan ja sen johdanto-osan 2 ja 10 kappaleen tarkoituksena on turvata tehokas ja kattava suoja luonnollisten henkilöiden perusvapauksille ja -oikeuksille, erityisesti perusoikeudelle yksityiselämän kunnioittamiseen henkilötietojen käsittelyssä, ja lisäksi näiden perusvapauksien ja -oikeuksien suojan korkeatasoisuus (3). |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 95/46/EY 1 artiklan ja sen johdanto-osan 2 ja 10 kappaleen tarkoituksena on turvata tehokas ja kattava suoja luonnollisten henkilöiden perusvapauksille ja -oikeuksille, erityisesti perusoikeudelle yksityiselämän kunnioittamiseen henkilötietojen käsittelyssä, ja lisäksi näiden perusvapauksien ja -oikeuksien suojan korkeatasoisuus (3).

3

| (3) | Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on painotettu sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 artiklassa taattua yksityiselämän kunnioittamista koskevaa perusoikeutta että 8 artiklassa taattua henkilötietojen suojan perusoikeutta (4). |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on painotettu sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 artiklassa taattua yksityiselämän kunnioittamista koskevaa perusoikeutta että 8 artiklassa taattua henkilötietojen suojan perusoikeutta (4).

4

| (4) | Direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, että henkilötietoja voidaan siirtää kolmanteen maahan vain, jos kyseisessä kolmannessa maassa taataan tietosuojan riittävä taso ja jos direktiivin muiden säännösten täytäntöönpanemiseksi annettuja jäsenvaltion lakeja noudatetaan ennen tietojen siirtämistä. Komissio voi todeta, että kolmannessa maassa taataan tietosuojan riittävä taso kyseisen maan lainsäädännön tai niiden kansainvälisten sitoumusten perusteella, jotka se on tehnyt henkilöiden oikeuksien turvaamiseksi. Tässä tapauksessa, jollei direktiivin muiden säännösten mukaisesti säädetyistä kansallisista säännöksistä muuta johdu, henkilötietoja voidaan siirtää jäsenvaltioista ilman lisätakeita. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, että henkilötietoja voidaan siirtää kolmanteen maahan vain, jos kyseisessä kolmannessa maassa taataan tietosuojan riittävä taso ja jos direktiivin muiden säännösten täytäntöönpanemiseksi annettuja jäsenvaltion lakeja noudatetaan ennen tietojen siirtämistä. Komissio voi todeta, että kolmannessa maassa taataan tietosuojan riittävä taso kyseisen maan lainsäädännön tai niiden kansainvälisten sitoumusten perusteella, jotka se on tehnyt henkilöiden oikeuksien turvaamiseksi. Tässä tapauksessa, jollei direktiivin muiden säännösten mukaisesti säädetyistä kansallisista säännöksistä muuta johdu, henkilötietoja voidaan siirtää jäsenvaltioista ilman lisätakeita.

| (5) | Direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 2 kohdan mukaan kolmannessa maassa taattavaa tietosuojan tasoa olisi arvioitava kaikkien tiettyyn siirtoon tai siirtojen ryhmään liittyvien olosuhteiden pohjalta, mukaan lukien kyseisessä kolmannessa maassa voimassa olevat yleiset tai alakohtaiset oikeussäännöt. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 2 kohdan mukaan kolmannessa maassa taattavaa tietosuojan tasoa olisi arvioitava kaikkien tiettyyn siirtoon tai siirtojen ryhmään liittyvien olosuhteiden pohjalta, mukaan lukien kyseisessä kolmannessa maassa voimassa olevat yleiset tai alakohtaiset oikeussäännöt.

| (6) | Komission päätöksessä 2000/520/EY (5) katsottiin direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi, että niin sanotut safe harbor -periaatteet, jotka on pantu täytäntöön Yhdysvaltojen kauppaministeriön julkaisemissa tavallisimmissa kysymyksissä annettujen ohjeiden mukaisesti, takaavat riittävän suojan henkilötiedoille, jotka siirretään unionista Yhdysvalloissa toimiville organisaatioille. |
| --- | --- |

(6)

Komission päätöksessä 2000/520/EY (5) katsottiin direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi, että niin sanotut safe harbor -periaatteet, jotka on pantu täytäntöön Yhdysvaltojen kauppaministeriön julkaisemissa tavallisimmissa kysymyksissä annettujen ohjeiden mukaisesti, takaavat riittävän suojan henkilötiedoille, jotka siirretään unionista Yhdysvalloissa toimiville organisaatioille.

5

| (7) | Komission 27 päivänä marraskuuta 2013 antamissa tiedonannoissa COM(2013) 846 final (6) ja COM(2013) 847 final (7) komissio katsoi, että safe harbor -järjestelmän perustaa oli tarkistettava ja vahvistettava useiden tekijöiden vuoksi. Näitä tekijöitä olivat muun muassa tietovirtojen voimakas kasvu ja niiden kriittinen merkitys transatlanttiselle taloudelle, safe harbor -järjestelmään liittyneiden yhdysvaltalaisten yritysten määrän nopea kasvu ja tiettyjen Yhdysvaltojen tiedusteluohjelmien laajuus ja kattavuus, mikä herätti epäilyjä suojelun tasosta, joka järjestelmällä voitaisiin taata. Lisäksi komissio havaitsi eräitä puutteita safe harbor -järjestelmässä. |
| --- | --- |

(7)

Komission 27 päivänä marraskuuta 2013 antamissa tiedonannoissa COM(2013) 846 final (6) ja COM(2013) 847 final (7) komissio katsoi, että safe harbor -järjestelmän perustaa oli tarkistettava ja vahvistettava useiden tekijöiden vuoksi. Näitä tekijöitä olivat muun muassa tietovirtojen voimakas kasvu ja niiden kriittinen merkitys transatlanttiselle taloudelle, safe harbor -järjestelmään liittyneiden yhdysvaltalaisten yritysten määrän nopea kasvu ja tiettyjen Yhdysvaltojen tiedusteluohjelmien laajuus ja kattavuus, mikä herätti epäilyjä suojelun tasosta, joka järjestelmällä voitaisiin taata. Lisäksi komissio havaitsi eräitä puutteita safe harbor -järjestelmässä.

6

7

| (8) | Komissio esitti 13 suositusta safe harbor -järjestelmän tarkistamiseksi komission keräämien todisteiden perusteella. Näitä todisteita olivat muun muassa EU:n ja Yhdysvaltojen kontaktiryhmän (8) työhön perustuvat tiedot ja EU:n ja Yhdysvaltojen ad hoc -tietosuojatyöryhmässä (9) Yhdysvaltojen tiedusteluohjelmista saadut tiedot. Suosituksissa keskityttiin yksityisyyden suojaa koskevien aineellisoikeudellisten periaatteiden vahvistamiseen, yhdysvaltalaisten oman varmennuksen antaneiden yritysten tietosuojaperiaatteiden avoimuuden lisäämiseen, Yhdysvaltojen viranomaisten toteuttaman, näiden periaatteiden noudattamista koskevan valvonnan, seurannan ja täytäntöönpanon parantamiseen, kohtuuhintaisten riitojenratkaisumekanismien saatavuuteen sekä tarpeeseen varmistaa, että päätöksen 2000/520/EY mukaista kansalliseen turvallisuuteen perustuvaa poikkeusta käytetään vain siinä määrin kuin se on ehdottoman välttämätöntä ja oikeasuhteista. |
| --- | --- |

(8)

Komissio esitti 13 suositusta safe harbor -järjestelmän tarkistamiseksi komission keräämien todisteiden perusteella. Näitä todisteita olivat muun muassa EU:n ja Yhdysvaltojen kontaktiryhmän (8) työhön perustuvat tiedot ja EU:n ja Yhdysvaltojen ad hoc -tietosuojatyöryhmässä (9) Yhdysvaltojen tiedusteluohjelmista saadut tiedot. Suosituksissa keskityttiin yksityisyyden suojaa koskevien aineellisoikeudellisten periaatteiden vahvistamiseen, yhdysvaltalaisten oman varmennuksen antaneiden yritysten tietosuojaperiaatteiden avoimuuden lisäämiseen, Yhdysvaltojen viranomaisten toteuttaman, näiden periaatteiden noudattamista koskevan valvonnan, seurannan ja täytäntöönpanon parantamiseen, kohtuuhintaisten riitojenratkaisumekanismien saatavuuteen sekä tarpeeseen varmistaa, että päätöksen 2000/520/EY mukaista kansalliseen turvallisuuteen perustuvaa poikkeusta käytetään vain siinä määrin kuin se on ehdottoman välttämätöntä ja oikeasuhteista.

8

ad hoc

9

| (9) | Euroopan unionin tuomioistuin julisti 6 päivänä lokakuuta 2015 asiassa C-362/14 (Maximillian Schrems v. Data Protection Commissioner) (10) antamassaan tuomiossa päätöksen 2000/520/EY pätemättömäksi. Tarkastelematta yksityisyyden suojaa koskevien safe harbor -periaatteiden sisältöä tuomioistuin katsoi, että komissio ei ollut todennut kyseisessä päätöksessä, että Yhdysvallat tosiasiallisesti takaa tietosuojan riittävän tason sisäisen lainsäädäntönsä tai kansainvälisten sitoumustensa johdosta (11). |
| --- | --- |

(9)

Euroopan unionin tuomioistuin julisti 6 päivänä lokakuuta 2015 asiassa C-362/14 (Maximillian Schrems v. Data Protection Commissioner) (10) antamassaan tuomiossa päätöksen 2000/520/EY pätemättömäksi. Tarkastelematta yksityisyyden suojaa koskevien safe harbor -periaatteiden sisältöä tuomioistuin katsoi, että komissio ei ollut todennut kyseisessä päätöksessä, että Yhdysvallat tosiasiallisesti takaa tietosuojan riittävän tason sisäisen lainsäädäntönsä tai kansainvälisten sitoumustensa johdosta (11).

10

11

| (10) | Tältä osin unionin tuomioistuin täsmensi, että vaikka direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 6 kohdan ilmaisu ”tietosuojan riittävä taso” ei tarkoita tietosuojan tasoa, joka olisi täysin sama kuin unionin oikeusjärjestyksessä taattu taso, sen on kuitenkin ymmärrettävä tarkoittavan vaatimusta, että kolmas maa takaa perusvapauksien ja -oikeuksien suojan sellaisen tason, joka pääosiltaan vastaa tasoa, joka taataan unionissa direktiivin 95/46/EY nojalla, luettuna perusoikeuskirjan valossa. Vaikka keinot, joita kyseinen kolmas maa tässä yhteydessä käyttää, voivat poiketa niistä, joita unionissa käytetään, keinojen on käytännössä osoittauduttava tehokkaiksi (12). |
| --- | --- |

(10)

Tältä osin unionin tuomioistuin täsmensi, että vaikka direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 6 kohdan ilmaisu ”tietosuojan riittävä taso” ei tarkoita tietosuojan tasoa, joka olisi täysin sama kuin unionin oikeusjärjestyksessä taattu taso, sen on kuitenkin ymmärrettävä tarkoittavan vaatimusta, että kolmas maa takaa perusvapauksien ja -oikeuksien suojan sellaisen tason, joka pääosiltaan vastaa tasoa, joka taataan unionissa direktiivin 95/46/EY nojalla, luettuna perusoikeuskirjan valossa. Vaikka keinot, joita kyseinen kolmas maa tässä yhteydessä käyttää, voivat poiketa niistä, joita unionissa käytetään, keinojen on käytännössä osoittauduttava tehokkaiksi (12).

12

| (11) | Unionin tuomioistuin arvosteli sitä, ettei päätös 2000/520/EY sisällä riittäviä toteamuksia siitä, että Yhdysvalloissa olisi valtiollisia sääntöjä, joilla olisi tarkoitus rajoittaa mahdollista puuttumista henkilöiden, joiden tietoja siirretään unionista Yhdysvaltoihin, perusoikeuksiin myös silloin, kun kyseinen puuttuminen olisi kyseisen maan valtiollisille elimille sallittua niiden pyrkiessä kansallisen turvallisuuden kaltaisiin legitiimeihin tavoitteisiin, eikä siitä, että tällaista puuttumista vastaan on olemassa tehokasta oikeussuojaa (13). |
| --- | --- |

(11)

Unionin tuomioistuin arvosteli sitä, ettei päätös 2000/520/EY sisällä riittäviä toteamuksia siitä, että Yhdysvalloissa olisi valtiollisia sääntöjä, joilla olisi tarkoitus rajoittaa mahdollista puuttumista henkilöiden, joiden tietoja siirretään unionista Yhdysvaltoihin, perusoikeuksiin myös silloin, kun kyseinen puuttuminen olisi kyseisen maan valtiollisille elimille sallittua niiden pyrkiessä kansallisen turvallisuuden kaltaisiin legitiimeihin tavoitteisiin, eikä siitä, että tällaista puuttumista vastaan on olemassa tehokasta oikeussuojaa (13).

13

| (12) | Komissio aloitti vuonna 2014 neuvottelut Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa keskustellakseen safe harbor -järjestelmän vahvistamisesta komission tiedonantoon COM(2013) 847 final sisältyvien 13 suosituksen mukaisesti. Sen jälkeen, kun Euroopan unionin tuomioistuin oli antanut tuomion asiassa Schrems, neuvotteluja tiivistettiin, jotta mahdollisesti saataisiin aikaan uusi tietosuojan riittävyyttä koskeva päätös, joka täyttäisi direktiivin 95/46/EY 25 artiklan vaatimukset, sellaisina kuin unionin tuomioistuin on niitä tulkinnut. Asiakirjat, jotka ovat tämän päätöksen liitteenä ja jotka julkaistaan myös Yhdysvaltojen Federal Register -lehdessä, ovat näiden keskustelujen tulosta. Yksityisyyden suojaa koskevat periaatteet (liite II) sekä Yhdysvaltojen viranomaisten viralliset lausumat ja sitoumukset, jotka sisältyvät liitteissä I ja III–VII oleviin asiakirjoihin, muodostavat EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn. |
| --- | --- |

(12)

Komissio aloitti vuonna 2014 neuvottelut Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa keskustellakseen safe harbor -järjestelmän vahvistamisesta komission tiedonantoon COM(2013) 847 final sisältyvien 13 suosituksen mukaisesti. Sen jälkeen, kun Euroopan unionin tuomioistuin oli antanut tuomion asiassa Schrems, neuvotteluja tiivistettiin, jotta mahdollisesti saataisiin aikaan uusi tietosuojan riittävyyttä koskeva päätös, joka täyttäisi direktiivin 95/46/EY 25 artiklan vaatimukset, sellaisina kuin unionin tuomioistuin on niitä tulkinnut. Asiakirjat, jotka ovat tämän päätöksen liitteenä ja jotka julkaistaan myös Yhdysvaltojen Federal Register -lehdessä, ovat näiden keskustelujen tulosta. Yksityisyyden suojaa koskevat periaatteet (liite II) sekä Yhdysvaltojen viranomaisten viralliset lausumat ja sitoumukset, jotka sisältyvät liitteissä I ja III–VII oleviin asiakirjoihin, muodostavat EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn.

| (13) | Komissio on analysoinut huolellisesti Yhdysvaltojen lainsäädäntöä ja käytäntöä, mukaan lukien kyseiset viralliset lausumat ja sitoumukset. Johdanto-osan 136–140 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella komissio päättelee, että Yhdysvallat takaa tietosuojan riittävän tason henkilötiedoille, jotka siirretään EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa unionista Yhdysvalloissa sijaitseville oman varmennuksen antaneille organisaatioille. |
| --- | --- |

(13)

Komissio on analysoinut huolellisesti Yhdysvaltojen lainsäädäntöä ja käytäntöä, mukaan lukien kyseiset viralliset lausumat ja sitoumukset. Johdanto-osan 136–140 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella komissio päättelee, että Yhdysvallat takaa tietosuojan riittävän tason henkilötiedoille, jotka siirretään EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa unionista Yhdysvalloissa sijaitseville oman varmennuksen antaneille organisaatioille.

2.   EU:N JA YHDYSVALTOJEN VÄLINEN PRIVACY SHIELD -JÄRJESTELY

EU:N JA YHDYSVALTOJEN VÄLINEN PRIVACY SHIELD -JÄRJESTELY

| (14) | EU:n ja Yhdysvaltojen välinen Privacy Shield -järjestely perustuu omaan varmennukseen, jolla yhdysvaltalaiset organisaatiot sitoutuvat tiettyihin yksityisyyden suojaa koskeviin periaatteisiin eli EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn periaatteisiin, mukaan lukien täydentävät periaatteet, jäljempänä yhdessä ’järjestelyn periaatteet’, jotka on antanut Yhdysvaltojen kauppaministeriö ja jotka sisältyvät tämän päätöksen liitteeseen II. Sitä sovelletaan sekä rekisterinpitäjiin että henkilötietojen käsittelijöihin (edustajiin) siten, että henkilötietojen käsittelijöiden on oltava sopimuksen nojalla velvollisia toimimaan ainoastaan EU:n rekisterinpitäjän ohjeiden perusteella ja avustamaan sitä vastattaessa henkilöille, jotka käyttävät järjestelyn periaatteiden mukaisia oikeuksiaan (14). |
| --- | --- |

(14)

EU:n ja Yhdysvaltojen välinen Privacy Shield -järjestely perustuu omaan varmennukseen, jolla yhdysvaltalaiset organisaatiot sitoutuvat tiettyihin yksityisyyden suojaa koskeviin periaatteisiin eli EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn periaatteisiin, mukaan lukien täydentävät periaatteet, jäljempänä yhdessä ’järjestelyn periaatteet’, jotka on antanut Yhdysvaltojen kauppaministeriö ja jotka sisältyvät tämän päätöksen liitteeseen II. Sitä sovelletaan sekä rekisterinpitäjiin että henkilötietojen käsittelijöihin (edustajiin) siten, että henkilötietojen käsittelijöiden on oltava sopimuksen nojalla velvollisia toimimaan ainoastaan EU:n rekisterinpitäjän ohjeiden perusteella ja avustamaan sitä vastattaessa henkilöille, jotka käyttävät järjestelyn periaatteiden mukaisia oikeuksiaan (14).

14

| (15) | Rajoittamatta direktiivin 95/46/EY nojalla annettujen kansallisten säännösten soveltamista, tällä päätöksellä sallitaan siirrot unionissa olevalta rekisterinpitäjältä tai henkilötietojen käsittelijältä Yhdysvalloissa sijaitseville organisaatioille, jotka ovat antaneet Yhdysvaltojen kauppaministeriölle oman varmennuksen järjestelyn periaatteiden noudattamisesta ja ovat sitoutuneet noudattamaan niitä. Periaatteita sovelletaan ainoastaan yhdysvaltalaisen organisaation suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn siltä osin kuin tällaisten organisaatioiden suorittama käsittely ei kuulu unionin lainsäädännön soveltamisalaan (15). Privacy Shield -järjestely ei vaikuta henkilötietojen käsittelyä jäsenvaltioissa koskevan unionin lainsäädännön soveltamiseen (16). |
| --- | --- |

(15)

Rajoittamatta direktiivin 95/46/EY nojalla annettujen kansallisten säännösten soveltamista, tällä päätöksellä sallitaan siirrot unionissa olevalta rekisterinpitäjältä tai henkilötietojen käsittelijältä Yhdysvalloissa sijaitseville organisaatioille, jotka ovat antaneet Yhdysvaltojen kauppaministeriölle oman varmennuksen järjestelyn periaatteiden noudattamisesta ja ovat sitoutuneet noudattamaan niitä. Periaatteita sovelletaan ainoastaan yhdysvaltalaisen organisaation suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn siltä osin kuin tällaisten organisaatioiden suorittama käsittely ei kuulu unionin lainsäädännön soveltamisalaan (15). Privacy Shield -järjestely ei vaikuta henkilötietojen käsittelyä jäsenvaltioissa koskevan unionin lainsäädännön soveltamiseen (16).

15

16

| (16) | Privacy Shield -järjestelyn tarjoamaa henkilötietojen suojaa sovelletaan kaikkiin EU:n rekisteröityihin (17), joiden henkilötietoja on siirretty unionista sellaisille Yhdysvalloissa oleville organisaatioille, jotka ovat antaneet kauppaministeriölle oman varmennuksen järjestelyn periaatteiden noudattamisesta. |
| --- | --- |

(16)

Privacy Shield -järjestelyn tarjoamaa henkilötietojen suojaa sovelletaan kaikkiin EU:n rekisteröityihin (17), joiden henkilötietoja on siirretty unionista sellaisille Yhdysvalloissa oleville organisaatioille, jotka ovat antaneet kauppaministeriölle oman varmennuksen järjestelyn periaatteiden noudattamisesta.

17

| (17) | Järjestelyn periaatteita sovelletaan välittömästi varmennuksen jälkeen. Tietojen edelleen siirtämiseen liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevaan periaatteeseen sovelletaan kuitenkin poikkeusta, jos Privacy Shield -järjestelyyn oman varmennuksen antaneella organisaatiolla on jo olemassa olevia kaupallisia suhteita kolmansien osapuolten kanssa. Kun otetaan huomioon, että kyseisten kaupallisten suhteiden saattaminen tietojen edelleen siirtämiseen liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevaan periaatteeseen sisältyvien sääntöjen mukaisiksi voi viedä hieman aikaa, organisaation on tehtävä niin mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään yhdeksän kuukauden kuluttua oman varmennuksen antamisesta (edellyttäen, että tämä tapahtuu kahden ensimmäisen kuukauden kuluessa päivästä, jona Privacy Shield -järjestely tulee voimaan). Tämän siirtymäkauden aikana organisaation on sovellettava ilmoitus- ja valintaperiaatteita (jolloin EU:n rekisteröity voi jättäytyä tiedonsiirron ulkopuolelle), ja jos henkilötietoja siirretään edustajana toimivalle kolmannelle osapuolelle, on varmistettava, että viimeksi mainittu tarjoaa vähintään saman suojelun tason kuin järjestelyn periaatteet edellyttävät (18). Siirtymäkausi tarjoaa kohtuullisen ja asianmukaisen tasapainon, kun on toisaalta kyse tietosuojaa koskevan perusoikeuden kunnioittamisesta ja toisaalta yritysten oikeutetusta tarpeesta saada riittävästi aikaa mukautua uuteen järjestelyyn silloin, kun tämä riippuu myös niiden kaupallisista suhteista kolmansien osapuolten kanssa. |
| --- | --- |

(17)

Järjestelyn periaatteita sovelletaan välittömästi varmennuksen jälkeen. Tietojen edelleen siirtämiseen liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevaan periaatteeseen sovelletaan kuitenkin poikkeusta, jos Privacy Shield -järjestelyyn oman varmennuksen antaneella organisaatiolla on jo olemassa olevia kaupallisia suhteita kolmansien osapuolten kanssa. Kun otetaan huomioon, että kyseisten kaupallisten suhteiden saattaminen tietojen edelleen siirtämiseen liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevaan periaatteeseen sisältyvien sääntöjen mukaisiksi voi viedä hieman aikaa, organisaation on tehtävä niin mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään yhdeksän kuukauden kuluttua oman varmennuksen antamisesta (edellyttäen, että tämä tapahtuu kahden ensimmäisen kuukauden kuluessa päivästä, jona Privacy Shield -järjestely tulee voimaan). Tämän siirtymäkauden aikana organisaation on sovellettava ilmoitus- ja valintaperiaatteita (jolloin EU:n rekisteröity voi jättäytyä tiedonsiirron ulkopuolelle), ja jos henkilötietoja siirretään edustajana toimivalle kolmannelle osapuolelle, on varmistettava, että viimeksi mainittu tarjoaa vähintään saman suojelun tason kuin järjestelyn periaatteet edellyttävät (18). Siirtymäkausi tarjoaa kohtuullisen ja asianmukaisen tasapainon, kun on toisaalta kyse tietosuojaa koskevan perusoikeuden kunnioittamisesta ja toisaalta yritysten oikeutetusta tarpeesta saada riittävästi aikaa mukautua uuteen järjestelyyn silloin, kun tämä riippuu myös niiden kaupallisista suhteista kolmansien osapuolten kanssa.

18

| (18) | Järjestelmää hallinnoi ja valvoo Yhdysvaltojen kauppaministeriö niiden antamiensa sitoumusten perusteella, jotka sisältyvät Yhdysvaltojen kauppaministerin lausumiin (tämän päätöksen liite I). Järjestelyn periaatteiden valvonnan osalta Yhdysvaltojen liittovaltion kauppakomissio (Federal Trade Commission, FTC) ja liikenneministeriö ovat antaneet lausumia, jotka sisältyvät tämän päätöksen liitteisiin IV ja V. |
| --- | --- |

(18)

Järjestelmää hallinnoi ja valvoo Yhdysvaltojen kauppaministeriö niiden antamiensa sitoumusten perusteella, jotka sisältyvät Yhdysvaltojen kauppaministerin lausumiin (tämän päätöksen liite I). Järjestelyn periaatteiden valvonnan osalta Yhdysvaltojen liittovaltion kauppakomissio (Federal Trade Commission, FTC) ja liikenneministeriö ovat antaneet lausumia, jotka sisältyvät tämän päätöksen liitteisiin IV ja V.

2.1   Yksityisyyden suojaa koskevat periaatteet

Yksityisyyden suojaa koskevat periaatteet

| (19) | Osana EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa toteutettavaa omaa varmennusta organisaatioiden on sitouduttava noudattamaan järjestelyn periaatteita (19). |
| --- | --- |

(19)

Osana EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa toteutettavaa omaa varmennusta organisaatioiden on sitouduttava noudattamaan järjestelyn periaatteita (19).

19

| (20) | Ilmoitusperiaatteen mukaan organisaatioiden on annettava rekisteröidyille tiedot useista heidän henkilötietojensa käsittelyyn liittyvistä keskeisistä aiheista (esim. kerättävien tietojen laji, tietojen käsittelyn tarkoitus, oikeus tutustua tietoihin ja valinnanoikeus, tietojen edelleen siirtämistä koskevat ehdot ja vastuu). Lisäksi sovelletaan muita suojatoimia, erityisesti organisaatioille asetettua vaatimusta julkistaa tietosuojaperiaatteensa (joissa otetaan huomioon järjestelyn periaatteet) ja esittää linkit kauppaministeriön verkkosivustolle (ja lisätiedot omasta varmennuksesta, rekisteröityjen oikeuksista ja käytettävissä olevista muutoksenhakumenettelyistä), johdanto-osan 30 kappaleessa mainittuun Privacy Shield -luetteloon ja asianmukaisen vaihtoehtoisen riitojenratkaisuelimen verkkosivustolle. |
| --- | --- |

(20)

Ilmoitusperiaatteen mukaan organisaatioiden on annettava rekisteröidyille tiedot useista heidän henkilötietojensa käsittelyyn liittyvistä keskeisistä aiheista (esim. kerättävien tietojen laji, tietojen käsittelyn tarkoitus, oikeus tutustua tietoihin ja valinnanoikeus, tietojen edelleen siirtämistä koskevat ehdot ja vastuu). Lisäksi sovelletaan muita suojatoimia, erityisesti organisaatioille asetettua vaatimusta julkistaa tietosuojaperiaatteensa (joissa otetaan huomioon järjestelyn periaatteet) ja esittää linkit kauppaministeriön verkkosivustolle (ja lisätiedot omasta varmennuksesta, rekisteröityjen oikeuksista ja käytettävissä olevista muutoksenhakumenettelyistä), johdanto-osan 30 kappaleessa mainittuun Privacy Shield -luetteloon ja asianmukaisen vaihtoehtoisen riitojenratkaisuelimen verkkosivustolle.

Ilmoitusperiaatteen

| (21) | Tietojen eheyttä ja käyttötarkoituksen rajoittamista koskevan periaatteen mukaan henkilötiedot on rajoitettava siihen, mikä on tarpeen tietojen käsittelyn kannalta, ja niihin tietoihin, jotka ovat käyttötarkoitukseensa nähden luotettavia, sekä niihin, jotka ovat tarkkoja, täydellisiä ja ajantasaisia. Organisaatio ei saa käsitellä henkilötietoja tavalla, joka ei vastaa tietojen keruun alkuperäistä tarkoitusta tai tarkoitusta, johon kyseinen rekisteröity oli sittemmin antanut suostumuksensa. Organisaatioiden on varmistettava, että henkilötiedot ovat käyttötarkoitukseensa nähden luotettavia ja että ne ovat tarkkoja, täydellisiä ja ajantasaisia. |
| --- | --- |

(21)

Tietojen eheyttä ja käyttötarkoituksen rajoittamista koskevan periaatteen mukaan henkilötiedot on rajoitettava siihen, mikä on tarpeen tietojen käsittelyn kannalta, ja niihin tietoihin, jotka ovat käyttötarkoitukseensa nähden luotettavia, sekä niihin, jotka ovat tarkkoja, täydellisiä ja ajantasaisia. Organisaatio ei saa käsitellä henkilötietoja tavalla, joka ei vastaa tietojen keruun alkuperäistä tarkoitusta tai tarkoitusta, johon kyseinen rekisteröity oli sittemmin antanut suostumuksensa. Organisaatioiden on varmistettava, että henkilötiedot ovat käyttötarkoitukseensa nähden luotettavia ja että ne ovat tarkkoja, täydellisiä ja ajantasaisia.

Tietojen eheyttä ja käyttötarkoituksen rajoittamista koskevan periaatteen

| (22) | Jos uusi (muutettu) käyttötarkoitus on olennaisesti erilainen, mutta silti yhteensopiva alkuperäisen tarkoituksen kanssa, valintaperiaatteen mukaan rekisteröidyillä on oikeus vastustaa henkilötietojensa käsittelyä (opt out). Valintaperiaate ei korvaa periaatteiden vastaisen tietojen käsittelyn nimenomaista kieltoa (20). Suoramarkkinoinnissa sovelletaan erityisiä sääntöjä, jotka yleensä mahdollistavat henkilötietojen käytön kieltämisen ”milloin tahansa” (21). Arkaluonteisten tietojen tapauksessa organisaatioiden on tavallisesti hankittava rekisteröidyn nimenomainen myönteinen suostumus (opt in). |
| --- | --- |

(22)

Jos uusi (muutettu) käyttötarkoitus on olennaisesti erilainen, mutta silti yhteensopiva alkuperäisen tarkoituksen kanssa, valintaperiaatteen mukaan rekisteröidyillä on oikeus vastustaa henkilötietojensa käsittelyä (opt out). Valintaperiaate ei korvaa periaatteiden vastaisen tietojen käsittelyn nimenomaista kieltoa (20). Suoramarkkinoinnissa sovelletaan erityisiä sääntöjä, jotka yleensä mahdollistavat henkilötietojen käytön kieltämisen ”milloin tahansa” (21). Arkaluonteisten tietojen tapauksessa organisaatioiden on tavallisesti hankittava rekisteröidyn nimenomainen myönteinen suostumus (opt in).

valintaperiaatteen

Valintaperiaate

20

21

| (23) | Tietojen eheyttä ja käyttötarkoituksen rajoittamista koskevan periaatteen mukaan henkilötiedot voidaan säilyttää muodossa, jossa henkilö tunnistetaan tai voidaan tunnistaa (eli henkilötietojen muodossa) ainoastaan niin kauan kuin on tarpeen sitä tarkoitusta varten, johon tiedot alun perin kerättiin tai joka myöhemmin hyväksyttiin. Tämä velvoite ei estä Privacy Shield -järjestelyyn liittyneitä organisaatioita käsittelemästä henkilötietoja pidempää aikaa, mutta ainoastaan niin kauan ja siinä määrin kuin tällainen käsittely kohtuudella palvelee jotain seuraavista tarkoituksista: arkistointi yleisen edun nimissä, journalismi, kirjallisuus ja taide, tieteellinen ja historiantutkimus ja tilastollinen analyysi. Henkilötietojen säilyttäminen pidempään näitä tarkoituksia varten edellyttää järjestelyn periaatteiden mukaisia suojatoimia. |
| --- | --- |

(23)

Tietojen eheyttä ja käyttötarkoituksen rajoittamista koskevan periaatteen mukaan henkilötiedot voidaan säilyttää muodossa, jossa henkilö tunnistetaan tai voidaan tunnistaa (eli henkilötietojen muodossa) ainoastaan niin kauan kuin on tarpeen sitä tarkoitusta varten, johon tiedot alun perin kerättiin tai joka myöhemmin hyväksyttiin. Tämä velvoite ei estä Privacy Shield -järjestelyyn liittyneitä organisaatioita käsittelemästä henkilötietoja pidempää aikaa, mutta ainoastaan niin kauan ja siinä määrin kuin tällainen käsittely kohtuudella palvelee jotain seuraavista tarkoituksista: arkistointi yleisen edun nimissä, journalismi, kirjallisuus ja taide, tieteellinen ja historiantutkimus ja tilastollinen analyysi. Henkilötietojen säilyttäminen pidempään näitä tarkoituksia varten edellyttää järjestelyn periaatteiden mukaisia suojatoimia.

Tietojen eheyttä ja käyttötarkoituksen rajoittamista koskevan periaatteen

| (24) | Turvallisuusperiaatteen mukaan organisaatioiden, jotka luovat, ylläpitävät, käyttävät tai levittävät henkilötietoja, on toteutettava ”kohtuullisia ja asianmukaisia” turvallisuustoimenpiteitä, ottaen huomioon tietojen käsittelyyn liittyvät riskit ja tietojen luonne. Alihankintana teetettävän tietojen käsittelyn osalta organisaatioiden on tehtävä alihankkijan kanssa sopimus, jossa taataan samantasoinen suoja kuin järjestelyn periaatteissa, ja varmistettava sen asianmukainen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(24)

Turvallisuusperiaatteen mukaan organisaatioiden, jotka luovat, ylläpitävät, käyttävät tai levittävät henkilötietoja, on toteutettava ”kohtuullisia ja asianmukaisia” turvallisuustoimenpiteitä, ottaen huomioon tietojen käsittelyyn liittyvät riskit ja tietojen luonne. Alihankintana teetettävän tietojen käsittelyn osalta organisaatioiden on tehtävä alihankkijan kanssa sopimus, jossa taataan samantasoinen suoja kuin järjestelyn periaatteissa, ja varmistettava sen asianmukainen täytäntöönpano.

Turvallisuusperiaatteen

| (25) | Tiedonsaantiperiaatteen (22) mukaan rekisteröidyillä on oikeus ilman perusteluja ja ainoastaan kohtuullista maksua vastaan saada organisaation vahvistus siitä, käsitteleekö kyseinen organisaatio heihin liittyviä henkilötietoja, ja saada tiedot kohtuullisessa ajassa. Tätä oikeutta voidaan rajoittaa vain poikkeuksellisissa olosuhteissa; mahdollisen tiedonsaantioikeuden epäämisen tai rajoittamisen on oltava välttämätön ja asianmukaisesti perusteltu, ja organisaation on osoitettava, että nämä vaatimukset täyttyvät. Rekisteröidyillä on oltava mahdollisuus oikaista, muuttaa tai poistaa henkilötietonsa, jos ne ovat epätarkkoja tai niitä on käsitelty vastoin järjestelyn periaatteita. Aloilla, joilla yritykset todennäköisimmin käyttävät henkilötietojen automatisoitua käsittelyä, kun ne tekevät henkilöön vaikuttavia päätöksiä (esim. luotonanto, asuntolainatarjoukset, työllisyys), Yhdysvaltojen lainsäädäntö tarjoaa erityisiä suojatoimia kielteisiä päätöksiä vastaan (23). Henkilöillä on yleensä näiden säädösten mukaan oikeus saada tietoonsa päätöksen (esim. luoton hylkääminen) perustana olleet erityiset syyt, riitauttaa puutteelliset tai virheelliset tiedot (sekä lainvastaisten perusteiden käyttö), ja hakea muutosta. Nämä säännöt tarjoavat suojaa niissä todennäköisesti melko harvoissa tapauksissa, joissa Privacy Shield -organisaatio tekisi automatisoidut päätökset itse (24). Kun kuitenkin otetaan huomioon, että automatisoitua käsittelyä käytetään yhä enemmän (mukaan lukien profilointi) perustana yksityishenkilöihin vaikuttavassa uudenaikaisen digitaalitalouden päätöksenteossa, kyseessä on ala, jota on seurattava tiiviisti. Seurannan helpottamiseksi Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa on sovittu, että automatisoitua päätöksentekoa koskeva vuoropuhelu, mukaan lukien näkemysten vaihto EU:n ja Yhdysvaltojen lähtökohtien yhtäläisyyksistä ja eroista tältä osin, on tarvittaessa osa ensimmäistä vuosittaista tarkastelua ja myöhempiä tarkasteluja. |
| --- | --- |

(25)

Tiedonsaantiperiaatteen (22) mukaan rekisteröidyillä on oikeus ilman perusteluja ja ainoastaan kohtuullista maksua vastaan saada organisaation vahvistus siitä, käsitteleekö kyseinen organisaatio heihin liittyviä henkilötietoja, ja saada tiedot kohtuullisessa ajassa. Tätä oikeutta voidaan rajoittaa vain poikkeuksellisissa olosuhteissa; mahdollisen tiedonsaantioikeuden epäämisen tai rajoittamisen on oltava välttämätön ja asianmukaisesti perusteltu, ja organisaation on osoitettava, että nämä vaatimukset täyttyvät. Rekisteröidyillä on oltava mahdollisuus oikaista, muuttaa tai poistaa henkilötietonsa, jos ne ovat epätarkkoja tai niitä on käsitelty vastoin järjestelyn periaatteita. Aloilla, joilla yritykset todennäköisimmin käyttävät henkilötietojen automatisoitua käsittelyä, kun ne tekevät henkilöön vaikuttavia päätöksiä (esim. luotonanto, asuntolainatarjoukset, työllisyys), Yhdysvaltojen lainsäädäntö tarjoaa erityisiä suojatoimia kielteisiä päätöksiä vastaan (23). Henkilöillä on yleensä näiden säädösten mukaan oikeus saada tietoonsa päätöksen (esim. luoton hylkääminen) perustana olleet erityiset syyt, riitauttaa puutteelliset tai virheelliset tiedot (sekä lainvastaisten perusteiden käyttö), ja hakea muutosta. Nämä säännöt tarjoavat suojaa niissä todennäköisesti melko harvoissa tapauksissa, joissa Privacy Shield -organisaatio tekisi automatisoidut päätökset itse (24). Kun kuitenkin otetaan huomioon, että automatisoitua käsittelyä käytetään yhä enemmän (mukaan lukien profilointi) perustana yksityishenkilöihin vaikuttavassa uudenaikaisen digitaalitalouden päätöksenteossa, kyseessä on ala, jota on seurattava tiiviisti. Seurannan helpottamiseksi Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa on sovittu, että automatisoitua päätöksentekoa koskeva vuoropuhelu, mukaan lukien näkemysten vaihto EU:n ja Yhdysvaltojen lähtökohtien yhtäläisyyksistä ja eroista tältä osin, on tarvittaessa osa ensimmäistä vuosittaista tarkastelua ja myöhempiä tarkasteluja.

Tiedonsaantiperiaatteen

22

23

24

| (26) | Järjestelyyn osallistuvilla organisaatioilla on muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen (25) mukaan oltava vankat mekanismit sen varmistamiseksi, että muita järjestelyn periaatteita noudatetaan ja että EU:n rekisteröityjen, joiden henkilötietoja on käsitelty säännösten vastaisella tavalla, käytettävissä on muutoksenhakumahdollisuus, mukaan lukien tehokkaat oikeussuojakeinot. Kun organisaatio on vapaaehtoisesti päättänyt antaa oman varmennuksen (26) EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa, sen on todella noudatettava järjestelyn periaatteita. Jotta organisaatio voi jatkaa osallistumistaan Privacy Shield -järjestelyyn saadakseen henkilötietoja unionista, sen on vuosittain varmennettava uudelleen osallistumisensa järjestelyyn. Organisaatioiden on myös toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi (27), että niiden julkaistut tietosuojaperiaatteet vastaavat järjestelyn periaatteita ja että niitä tosiasiallisesti noudatetaan. Tämä voidaan tehdä joko itsearviointijärjestelmän avulla, johon on sisällyttävä sisäiset menettelyt, joilla varmistetaan, että työntekijät saavat koulutusta organisaation tietosuojaperiaatteiden täytäntöönpanosta ja että periaatteiden noudattamista tarkastellaan säännöllisesti ja puolueettomasti, tai ulkoisen uudelleentarkastelun avulla, mihin voi sisältyä tarkastuksia ja pistokokeita. Lisäksi organisaation on otettava käyttöön tehokas oikeussuojamekanismi mahdollisten valitusten käsittelemiseksi (ks. myös johdanto-osan 43 kappale) ja sen on oltava liittovaltion kauppakomission, Yhdysvaltojen liikenneministeriön tai muun valtuutetun lakisääteisen elimen tutkinta- ja täytäntöönpanovallan alainen järjestelyn periaatteiden noudattamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(26)

Järjestelyyn osallistuvilla organisaatioilla on muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen (25) mukaan oltava vankat mekanismit sen varmistamiseksi, että muita järjestelyn periaatteita noudatetaan ja että EU:n rekisteröityjen, joiden henkilötietoja on käsitelty säännösten vastaisella tavalla, käytettävissä on muutoksenhakumahdollisuus, mukaan lukien tehokkaat oikeussuojakeinot. Kun organisaatio on vapaaehtoisesti päättänyt antaa oman varmennuksen (26) EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa, sen on todella noudatettava järjestelyn periaatteita. Jotta organisaatio voi jatkaa osallistumistaan Privacy Shield -järjestelyyn saadakseen henkilötietoja unionista, sen on vuosittain varmennettava uudelleen osallistumisensa järjestelyyn. Organisaatioiden on myös toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi (27), että niiden julkaistut tietosuojaperiaatteet vastaavat järjestelyn periaatteita ja että niitä tosiasiallisesti noudatetaan. Tämä voidaan tehdä joko itsearviointijärjestelmän avulla, johon on sisällyttävä sisäiset menettelyt, joilla varmistetaan, että työntekijät saavat koulutusta organisaation tietosuojaperiaatteiden täytäntöönpanosta ja että periaatteiden noudattamista tarkastellaan säännöllisesti ja puolueettomasti, tai ulkoisen uudelleentarkastelun avulla, mihin voi sisältyä tarkastuksia ja pistokokeita. Lisäksi organisaation on otettava käyttöön tehokas oikeussuojamekanismi mahdollisten valitusten käsittelemiseksi (ks. myös johdanto-osan 43 kappale) ja sen on oltava liittovaltion kauppakomission, Yhdysvaltojen liikenneministeriön tai muun valtuutetun lakisääteisen elimen tutkinta- ja täytäntöönpanovallan alainen järjestelyn periaatteiden noudattamisen varmistamiseksi.

muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen

25

26

27

| (27) | Erityisiä sääntöjä sovelletaan niin sanottuun ”tietojen edelleen siirtämiseen” eli henkilötietojen siirtämiseen organisaatiolta rekisterinpitäjänä tai henkilötietojen käsittelijänä toimivalle kolmannelle osapuolelle, riippumatta siitä, sijaitseeko viimeksi mainittu Yhdysvalloissa vai Yhdysvaltojen (ja unionin) ulkopuolisessa kolmannessa maassa. Näiden sääntöjen tarkoituksena on varmistaa, että EU:n rekisteröityjen henkilötiedoille taattu suoja ei vaarannu eikä sitä voida kiertää siirtämällä tietoja kolmansille osapuolille. Tämä koskee erityisesti monimutkaisempia käsittelyketjuja, jotka ovat tyypillisiä tämän päivän digitaalitaloudelle. |
| --- | --- |

(27)

Erityisiä sääntöjä sovelletaan niin sanottuun ”tietojen edelleen siirtämiseen” eli henkilötietojen siirtämiseen organisaatiolta rekisterinpitäjänä tai henkilötietojen käsittelijänä toimivalle kolmannelle osapuolelle, riippumatta siitä, sijaitseeko viimeksi mainittu Yhdysvalloissa vai Yhdysvaltojen (ja unionin) ulkopuolisessa kolmannessa maassa. Näiden sääntöjen tarkoituksena on varmistaa, että EU:n rekisteröityjen henkilötiedoille taattu suoja ei vaarannu eikä sitä voida kiertää siirtämällä tietoja kolmansille osapuolille. Tämä koskee erityisesti monimutkaisempia käsittelyketjuja, jotka ovat tyypillisiä tämän päivän digitaalitaloudelle.

| (28) | Tietojen edelleen siirtämiseen liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevan periaatteen (28) nojalla edelleen siirtäminen voi tapahtua vain i) rajoitetusti ja tiettyihin tarkoituksiin, ii) sopimuksen (tai vastaavan konsernin sisäisen järjestelyn (29)) perusteella ja iii) vain, jos sopimuksessa määrätään samasta suojelun tasosta kuin järjestelyn periaatteissa. Tähän sisältyy vaatimus siitä, että periaatteiden soveltamista voidaan rajoittaa vain siinä määrin kuin se on tarpeen kansallisen turvallisuuden, lainvalvonnan ja muiden yleisen edun mukaisten tarkoitusten nimissä (30). Tämä olisi luettava yhdessä ilmoitusperiaatteen kanssa ja, kun kyseessä on tietojen siirtäminen rekisterinpitäjänä toimivalle kolmannelle osapuolelle (31), valintaperiaatteen kanssa, jonka mukaan rekisteröidyille on ilmoitettava (muun muassa) mahdollisen kolmannen vastaanottajan tyyppi/nimi, edelleensiirron tarkoitus samoin kuin tarjottu valintaoikeus. Rekisteröidyille on myös ilmoitettava mahdollisuudesta kieltää tiedonsiirto (opt out) tai arkaluonteisten tietojen tapauksessa myös siitä, että niiden on annettava nimenomainen ”myönteinen” suostumus (opt in) tietojen siirrolle. Ottaen huomioon tietojen eheyttä ja käyttötarkoituksen rajoittamista koskevan periaatteen velvoite tarjota samantasoinen suoja kuin mikä taataan järjestelyn periaatteissa edellyttää, että kolmas osapuoli voi käsitellä sille lähetettyjä henkilökohtaisia tietoja vain tarkoituksiin, jotka eivät ole ristiriidassa niiden tarkoitusten kanssa, joita varten tiedot alun perin kerättiin tai joihin henkilö myöhemmin antoi luvan. |
| --- | --- |

(28)

Tietojen edelleen siirtämiseen liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevan periaatteen (28) nojalla edelleen siirtäminen voi tapahtua vain i) rajoitetusti ja tiettyihin tarkoituksiin, ii) sopimuksen (tai vastaavan konsernin sisäisen järjestelyn (29)) perusteella ja iii) vain, jos sopimuksessa määrätään samasta suojelun tasosta kuin järjestelyn periaatteissa. Tähän sisältyy vaatimus siitä, että periaatteiden soveltamista voidaan rajoittaa vain siinä määrin kuin se on tarpeen kansallisen turvallisuuden, lainvalvonnan ja muiden yleisen edun mukaisten tarkoitusten nimissä (30). Tämä olisi luettava yhdessä ilmoitusperiaatteen kanssa ja, kun kyseessä on tietojen siirtäminen rekisterinpitäjänä toimivalle kolmannelle osapuolelle (31), valintaperiaatteen kanssa, jonka mukaan rekisteröidyille on ilmoitettava (muun muassa) mahdollisen kolmannen vastaanottajan tyyppi/nimi, edelleensiirron tarkoitus samoin kuin tarjottu valintaoikeus. Rekisteröidyille on myös ilmoitettava mahdollisuudesta kieltää tiedonsiirto (opt out) tai arkaluonteisten tietojen tapauksessa myös siitä, että niiden on annettava nimenomainen ”myönteinen” suostumus (opt in) tietojen siirrolle. Ottaen huomioon tietojen eheyttä ja käyttötarkoituksen rajoittamista koskevan periaatteen velvoite tarjota samantasoinen suoja kuin mikä taataan järjestelyn periaatteissa edellyttää, että kolmas osapuoli voi käsitellä sille lähetettyjä henkilökohtaisia tietoja vain tarkoituksiin, jotka eivät ole ristiriidassa niiden tarkoitusten kanssa, joita varten tiedot alun perin kerättiin tai joihin henkilö myöhemmin antoi luvan.

Tietojen edelleen siirtämiseen liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevan periaatteen

28

29

30

ilmoitusperiaatteen

31

valintaperiaatteen

tietojen eheyttä ja käyttötarkoituksen rajoittamista koskevan periaatteen

| (29) | Velvollisuutta tarjota periaatteissa vaadittua vastaava suoja sovelletaan kaikkiin kolmansiin osapuoliin, jotka osallistuvat siirrettyjen tietojen käsittelyyn sijainnistaan (Yhdysvalloissa tai muussa kolmannessa maassa) riippumatta samoin kuin silloin, kun alkuperäinen kolmantena osapuolena toimiva vastaanottaja itse siirtää kyseisiä tietoja toiselle kolmantena osapuolena olevalle vastaanottajalle esimerkiksi alihankintana teetettävää käsittelyä varten. Kaikissa tapauksissa kolmantena osapuolena olevan vastaanottajan kanssa tehdyssä sopimuksessa on määrättävä siitä, että kyseinen osapuoli ilmoittaa Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvalle organisaatiolle, jos se toteaa, ettei se voi enää täyttää tätä vaatimusta. Kun tällaiseen toteamukseen on päädytty, kolmannen osapuolen on lopetettava tietojen käsittely tai ryhdyttävä muihin kohtuullisiin ja asianmukaisiin toimiin tilanteen korjaamiseksi (32). Kun periaatteiden noudattamiseen liittyviä ongelmia esiintyy (alihankinnan) käsittelyketjussa, Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan organisaation, joka toimii henkilötietojen rekisterinpitäjänä, on todistettava, että se ei ole vastuussa vahingon aiheuttaneesta tapahtumasta, tai muuten se joutuu vastuuseen muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen mukaisesti. Lisäsuojatoimia sovelletaan, kun tietoja siirretään edelleen edustajana toimivalle kolmannelle osapuolelle (33). |
| --- | --- |

(29)

Velvollisuutta tarjota periaatteissa vaadittua vastaava suoja sovelletaan kaikkiin kolmansiin osapuoliin, jotka osallistuvat siirrettyjen tietojen käsittelyyn sijainnistaan (Yhdysvalloissa tai muussa kolmannessa maassa) riippumatta samoin kuin silloin, kun alkuperäinen kolmantena osapuolena toimiva vastaanottaja itse siirtää kyseisiä tietoja toiselle kolmantena osapuolena olevalle vastaanottajalle esimerkiksi alihankintana teetettävää käsittelyä varten. Kaikissa tapauksissa kolmantena osapuolena olevan vastaanottajan kanssa tehdyssä sopimuksessa on määrättävä siitä, että kyseinen osapuoli ilmoittaa Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvalle organisaatiolle, jos se toteaa, ettei se voi enää täyttää tätä vaatimusta. Kun tällaiseen toteamukseen on päädytty, kolmannen osapuolen on lopetettava tietojen käsittely tai ryhdyttävä muihin kohtuullisiin ja asianmukaisiin toimiin tilanteen korjaamiseksi (32). Kun periaatteiden noudattamiseen liittyviä ongelmia esiintyy (alihankinnan) käsittelyketjussa, Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan organisaation, joka toimii henkilötietojen rekisterinpitäjänä, on todistettava, että se ei ole vastuussa vahingon aiheuttaneesta tapahtumasta, tai muuten se joutuu vastuuseen muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen mukaisesti. Lisäsuojatoimia sovelletaan, kun tietoja siirretään edelleen edustajana toimivalle kolmannelle osapuolelle (33).

32

muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen

33

2.2   EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn avoimuus, hallinto ja valvonta

EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn avoimuus, hallinto ja valvonta

| (30) | EU:n ja Yhdysvaltojen välisessä Privacy Shield -järjestelyssä määrätään valvonta- ja täytäntöönpanomekanismeista, jotta voidaan tarkastaa ja varmistaa, että oman varmennuksen antaneet yhdysvaltalaiset yritykset noudattavat järjestelyn periaatteita ja että mahdolliseen periaatteiden noudattamatta jättämiseen puututaan. Nämä mekanismit on esitetty järjestelyn periaatteissa (liite II) ja kauppaministeriön (liite I), liittovaltion kauppakomission (liite IV) ja liikenneministeriön (liite V) antamissa sitoumuksissa. |
| --- | --- |

(30)

EU:n ja Yhdysvaltojen välisessä Privacy Shield -järjestelyssä määrätään valvonta- ja täytäntöönpanomekanismeista, jotta voidaan tarkastaa ja varmistaa, että oman varmennuksen antaneet yhdysvaltalaiset yritykset noudattavat järjestelyn periaatteita ja että mahdolliseen periaatteiden noudattamatta jättämiseen puututaan. Nämä mekanismit on esitetty järjestelyn periaatteissa (liite II) ja kauppaministeriön (liite I), liittovaltion kauppakomission (liite IV) ja liikenneministeriön (liite V) antamissa sitoumuksissa.

| (31) | EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi asianomaisten osapuolten, kuten rekisteröityjen, tiedonviejien ja kansallisten tietosuojaviranomaisten, on voitava tunnistaa järjestelyn periaatteita noudattavat organisaatiot. Sen vuoksi Yhdysvaltojen kauppaministeriö on sitoutunut pitämään yllä ja saattamaan yleisön saataville luettelon organisaatioista, jotka ovat ilmoittaneet noudattavansa järjestelyn periaatteita ja jotka kuuluvat ainakin yhden tämän päätöksen liitteissä I ja II tarkoitetun täytäntöönpanoviranomaisen toimivallan piiriin, jäljempänä ’Privacy Shield -luettelo’ (34). Kauppaministeriö päivittää luettelon organisaatioiden vuosittain antamien uudelleenvarmennusten perusteella ja aina kun organisaatio peruuttaa osallistumisensa EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen Privacy Shield -järjestelyyn tai se poistetaan järjestelyn piiristä. Se myös ylläpitää ja saattaa yleisön saataville virallisen luettelon organisaatioista, jotka on poistettu luettelosta, ja ilmoittaa kussakin tapauksessa poistamisen syyn. Lisäksi se luo linkin Privacy Shield -järjestelyyn liittyvistä liittovaltion kauppakomission käsittelemistä tapauksista laadittuun luetteloon, jota ylläpidetään kauppakomission verkkosivustolla. |
| --- | --- |

(31)

EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi asianomaisten osapuolten, kuten rekisteröityjen, tiedonviejien ja kansallisten tietosuojaviranomaisten, on voitava tunnistaa järjestelyn periaatteita noudattavat organisaatiot. Sen vuoksi Yhdysvaltojen kauppaministeriö on sitoutunut pitämään yllä ja saattamaan yleisön saataville luettelon organisaatioista, jotka ovat ilmoittaneet noudattavansa järjestelyn periaatteita ja jotka kuuluvat ainakin yhden tämän päätöksen liitteissä I ja II tarkoitetun täytäntöönpanoviranomaisen toimivallan piiriin, jäljempänä ’Privacy Shield -luettelo’ (34). Kauppaministeriö päivittää luettelon organisaatioiden vuosittain antamien uudelleenvarmennusten perusteella ja aina kun organisaatio peruuttaa osallistumisensa EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen Privacy Shield -järjestelyyn tai se poistetaan järjestelyn piiristä. Se myös ylläpitää ja saattaa yleisön saataville virallisen luettelon organisaatioista, jotka on poistettu luettelosta, ja ilmoittaa kussakin tapauksessa poistamisen syyn. Lisäksi se luo linkin Privacy Shield -järjestelyyn liittyvistä liittovaltion kauppakomission käsittelemistä tapauksista laadittuun luetteloon, jota ylläpidetään kauppakomission verkkosivustolla.

34

| (32) | Kauppaministeriö julkaisee sekä Privacy Shield -luettelon että uudelleenvarmennukset erityisellä verkkosivustolla. Oman varmennuksen antaneiden organisaatioiden on puolestaan ilmoitettava ministeriön verkkosivuilla olevan luettelon internetosoite. Lisäksi organisaation tietosuojaperiaatteissa, jos ne ovat saatavilla verkossa, on oltava hyperlinkki Privacy Shield -verkkosivustolle sekä hyperlinkki sellaisen riippumattoman muutoksenhakumekanismin verkkosivustolle tai valituslomakkeeseen, joka voi tutkia ratkaisemattomat valitukset. Kauppaministeriö tarkastaa järjestelmällisesti järjestelyyn osallistuvan organisaation varmennuksen ja uudelleenvarmennuksen yhteydessä, että kyseisen organisaation tietosuojaperiaatteet ovat järjestelyn periaatteiden mukaiset. |
| --- | --- |

(32)

Kauppaministeriö julkaisee sekä Privacy Shield -luettelon että uudelleenvarmennukset erityisellä verkkosivustolla. Oman varmennuksen antaneiden organisaatioiden on puolestaan ilmoitettava ministeriön verkkosivuilla olevan luettelon internetosoite. Lisäksi organisaation tietosuojaperiaatteissa, jos ne ovat saatavilla verkossa, on oltava hyperlinkki Privacy Shield -verkkosivustolle sekä hyperlinkki sellaisen riippumattoman muutoksenhakumekanismin verkkosivustolle tai valituslomakkeeseen, joka voi tutkia ratkaisemattomat valitukset. Kauppaministeriö tarkastaa järjestelmällisesti järjestelyyn osallistuvan organisaation varmennuksen ja uudelleenvarmennuksen yhteydessä, että kyseisen organisaation tietosuojaperiaatteet ovat järjestelyn periaatteiden mukaiset.

| (33) | Organisaatiot, jotka ovat toistuvasti jättäneet noudattamatta järjestelyn periaatteita, poistetaan Privacy Shield -luettelosta ja niiden on palautettava tai poistettava henkilötiedot, jotka ne ovat vastaanottaneet EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa. Muissa luettelosta poistamista koskevissa tapauksissa, esimerkiksi silloin kun organisaatio vetäytyy vapaaehtoisesti järjestelystä tai ei anna uutta varmennusta, organisaatio voi säilyttää henkilötiedot, jos se vahvistaa kauppaministeriölle vuosittain sitoumuksensa jatkaa periaatteiden soveltamista tai tarjoaa riittävän suojan henkilötiedoille muiden hyväksyttyjen keinojen avulla (esimerkiksi käyttämällä sopimusta, joka vastaa täysin komission hyväksymien vakiomuotoisten sopimuslausekkeiden vaatimuksia). Tällöin organisaation on nimettävä organisaatiossaan yhteyspiste kaikkia Privacy Shield -järjestelyyn liittyviä kysymyksiä varten. |
| --- | --- |

(33)

Organisaatiot, jotka ovat toistuvasti jättäneet noudattamatta järjestelyn periaatteita, poistetaan Privacy Shield -luettelosta ja niiden on palautettava tai poistettava henkilötiedot, jotka ne ovat vastaanottaneet EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa. Muissa luettelosta poistamista koskevissa tapauksissa, esimerkiksi silloin kun organisaatio vetäytyy vapaaehtoisesti järjestelystä tai ei anna uutta varmennusta, organisaatio voi säilyttää henkilötiedot, jos se vahvistaa kauppaministeriölle vuosittain sitoumuksensa jatkaa periaatteiden soveltamista tai tarjoaa riittävän suojan henkilötiedoille muiden hyväksyttyjen keinojen avulla (esimerkiksi käyttämällä sopimusta, joka vastaa täysin komission hyväksymien vakiomuotoisten sopimuslausekkeiden vaatimuksia). Tällöin organisaation on nimettävä organisaatiossaan yhteyspiste kaikkia Privacy Shield -järjestelyyn liittyviä kysymyksiä varten.

| (34) | Kauppaministeriö valvoo organisaatioita, jotka eivät ole enää EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn jäseniä, koska ne ovat joko vapaaehtoisesti vetäytyneet järjestelystä tai koska niiden antaman varmennuksen voimassaolo on päättynyt, sen selvittämiseksi, aikovatko ne palauttaa, poistaa tai säilyttää (35) aikaisemmin järjestelyn puitteissa saamansa henkilötiedot. Jos organisaatiot säilyttävät nämä tiedot, niiden on jatkettava järjestelyn periaatteiden soveltamista. Jos kauppaministeriö on poistanut organisaatiot järjestelystä, koska ne ovat jatkuvasti jättäneet noudattamatta järjestelyn periaatteita, se varmistaa, että nämä organisaatiot palauttavat tai poistavat järjestelyn puitteissa saamansa henkilötiedot. |
| --- | --- |

(34)

Kauppaministeriö valvoo organisaatioita, jotka eivät ole enää EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn jäseniä, koska ne ovat joko vapaaehtoisesti vetäytyneet järjestelystä tai koska niiden antaman varmennuksen voimassaolo on päättynyt, sen selvittämiseksi, aikovatko ne palauttaa, poistaa tai säilyttää (35) aikaisemmin järjestelyn puitteissa saamansa henkilötiedot. Jos organisaatiot säilyttävät nämä tiedot, niiden on jatkettava järjestelyn periaatteiden soveltamista. Jos kauppaministeriö on poistanut organisaatiot järjestelystä, koska ne ovat jatkuvasti jättäneet noudattamatta järjestelyn periaatteita, se varmistaa, että nämä organisaatiot palauttavat tai poistavat järjestelyn puitteissa saamansa henkilötiedot.

35

| (35) | Jos organisaatio jostain syystä jättäytyy EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn ulkopuolelle, sen on poistettava kaikki julkiset lausumat, jotka antaisivat ymmärtää, että se osallistuu edelleen Privacy Shield -järjestelyyn tai että se on oikeutettu järjestelyn etuihin, erityisesti kaikki sen julkaistuissa tietosuojaperiaatteissa olevat viittaukset Privacy Shield -järjestelyyn. Lisäksi kauppaministeriö etsii aktiivisesti järjestelyyn osallistumista koskevia totuudenvastaisia väitteitä ja puuttuu niihin myös entisten jäsenten tapauksessa (36). Liittovaltion kauppakomissio, liikenneministeriö tai muut asiaankuuluvat Yhdysvaltojen täytäntöönpanoviranomaiset voivat ryhtyä toimiin sellaisten virheellisten tietojen johdosta, jotka organisaatio on antanut yleisölle harhaanjohtavien lausumien tai käytäntöjen muodossa järjestelyn periaatteiden noudattamisesta; kauppaministeriölle toimitetut väärät tiedot voivat johtaa toimiin totuudenvastaisia lausuntoja koskevan lain (False Statements Act, 18 U.S.C. § 1001) nojalla (37). |
| --- | --- |

(35)

Jos organisaatio jostain syystä jättäytyy EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn ulkopuolelle, sen on poistettava kaikki julkiset lausumat, jotka antaisivat ymmärtää, että se osallistuu edelleen Privacy Shield -järjestelyyn tai että se on oikeutettu järjestelyn etuihin, erityisesti kaikki sen julkaistuissa tietosuojaperiaatteissa olevat viittaukset Privacy Shield -järjestelyyn. Lisäksi kauppaministeriö etsii aktiivisesti järjestelyyn osallistumista koskevia totuudenvastaisia väitteitä ja puuttuu niihin myös entisten jäsenten tapauksessa (36). Liittovaltion kauppakomissio, liikenneministeriö tai muut asiaankuuluvat Yhdysvaltojen täytäntöönpanoviranomaiset voivat ryhtyä toimiin sellaisten virheellisten tietojen johdosta, jotka organisaatio on antanut yleisölle harhaanjohtavien lausumien tai käytäntöjen muodossa järjestelyn periaatteiden noudattamisesta; kauppaministeriölle toimitetut väärät tiedot voivat johtaa toimiin totuudenvastaisia lausuntoja koskevan lain (False Statements Act, 18 U.S.C. § 1001) nojalla (37).

36

37

| (36) | Kauppaministeriö valvoo viran puolesta totuudenvastaisia väitteitä osallistumisesta Privacy Shield -järjestelyyn tai Privacy Shield -varmennusmerkin epäasianmukaista käyttöä, ja tietosuojaviranomaiset voivat ottaa yhteyttä ministeriön yhteyspisteeseen, jotta organisaation toimintaa voitaisiin tarkastella. Jos organisaatio on vetäytynyt EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä Privacy Shield -järjestelystä tai laiminlyönyt uudelleenvarmennuksen taikka se poistetaan Privacy Shield -luettelosta, kauppaministeriö varmistaa jatkuvasti, että organisaatio on poistanut julkaistuista tietosuojaperiaatteistaan kaikki sellaiset viittaukset Privacy Shield -järjestelyyn, jotka antaisivat ymmärtää sen osallistuvan edelleen järjestelyyn, ja jos organisaatio jatkaa totuudenvastaisten väitteiden esittämistä, kauppaministeriö voi viedä asian liittovaltion kauppakomission, liikenneministeriön tai muun toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi mahdollisia täytäntöönpanotoimia varten. Se myös lähettää kyselylomakkeet niille organisaatioille, joiden omat varmennukset raukeavat tai jotka ovat vapaaehtoisesti vetäytyneet EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä Privacy Shield -järjestelystä, sen tarkistamiseksi, aikooko organisaatio palauttaa tai poistaa Privacy Shield -järjestelyn puitteissa saamansa henkilötiedot tai aikooko se jatkaa järjestelyn periaatteiden soveltamista kyseisiin henkilötietoihin, ja jos henkilötiedot aiotaan säilyttää, kuka organisaatiossa toimii yhteyspisteenä järjestelyyn liittyvissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

(36)

Kauppaministeriö valvoo viran puolesta totuudenvastaisia väitteitä osallistumisesta Privacy Shield -järjestelyyn tai Privacy Shield -varmennusmerkin epäasianmukaista käyttöä, ja tietosuojaviranomaiset voivat ottaa yhteyttä ministeriön yhteyspisteeseen, jotta organisaation toimintaa voitaisiin tarkastella. Jos organisaatio on vetäytynyt EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä Privacy Shield -järjestelystä tai laiminlyönyt uudelleenvarmennuksen taikka se poistetaan Privacy Shield -luettelosta, kauppaministeriö varmistaa jatkuvasti, että organisaatio on poistanut julkaistuista tietosuojaperiaatteistaan kaikki sellaiset viittaukset Privacy Shield -järjestelyyn, jotka antaisivat ymmärtää sen osallistuvan edelleen järjestelyyn, ja jos organisaatio jatkaa totuudenvastaisten väitteiden esittämistä, kauppaministeriö voi viedä asian liittovaltion kauppakomission, liikenneministeriön tai muun toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi mahdollisia täytäntöönpanotoimia varten. Se myös lähettää kyselylomakkeet niille organisaatioille, joiden omat varmennukset raukeavat tai jotka ovat vapaaehtoisesti vetäytyneet EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä Privacy Shield -järjestelystä, sen tarkistamiseksi, aikooko organisaatio palauttaa tai poistaa Privacy Shield -järjestelyn puitteissa saamansa henkilötiedot tai aikooko se jatkaa järjestelyn periaatteiden soveltamista kyseisiin henkilötietoihin, ja jos henkilötiedot aiotaan säilyttää, kuka organisaatiossa toimii yhteyspisteenä järjestelyyn liittyvissä kysymyksissä.

| (37) | Kauppaministeriö tarkastaa viran puolesta jatkuvasti (38), esimerkiksi lähettämällä yksityiskohtaisia kyselylomakkeita, että oman varmennuksen antaneet organisaatiot noudattavat sovellettavia periaatteita. Se tekee järjestelmällisesti tarkastuksia myös silloin, kun se on saanut tietyn (aiheellisen) valituksen, kun organisaatio ei anna tyydyttävää vastausta sen tiedusteluihin tai kun on uskottavia todisteita siitä, että organisaatio ei ehkä noudata järjestelyn periaatteita. Tarvittaessa kauppaministeriö myös kuulee tietosuojaviranomaisia tällaisista periaatteiden noudattamista koskevista tarkasteluista. |
| --- | --- |

(37)

Kauppaministeriö tarkastaa viran puolesta jatkuvasti (38), esimerkiksi lähettämällä yksityiskohtaisia kyselylomakkeita, että oman varmennuksen antaneet organisaatiot noudattavat sovellettavia periaatteita. Se tekee järjestelmällisesti tarkastuksia myös silloin, kun se on saanut tietyn (aiheellisen) valituksen, kun organisaatio ei anna tyydyttävää vastausta sen tiedusteluihin tai kun on uskottavia todisteita siitä, että organisaatio ei ehkä noudata järjestelyn periaatteita. Tarvittaessa kauppaministeriö myös kuulee tietosuojaviranomaisia tällaisista periaatteiden noudattamista koskevista tarkasteluista.

38

2.3   Oikeussuojakeinot, valitusten käsittely ja täytäntöönpano

Oikeussuojakeinot, valitusten käsittely ja täytäntöönpano

| (38) | EU:n ja Yhdysvaltojen välisessä Privacy Shield -järjestelyyn sisältyvässä muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteessa edellytetään, että organisaatiot tarjoavat sellaisille henkilöille mahdollisuuden muutoksenhakuun, joihin järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättäminen on vaikuttanut. Näin EU:n rekisteröidyillä on mahdollisuus tehdä valitus, kun yhdysvaltalaiset oman varmennuksen antaneet yritykset eivät noudata periaatteita, ja saada valitukset ratkaistua, tarvittaessa päätöksellä, jossa määrätään tehokkaasta korjaustoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(38)

EU:n ja Yhdysvaltojen välisessä Privacy Shield -järjestelyyn sisältyvässä muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteessa edellytetään, että organisaatiot tarjoavat sellaisille henkilöille mahdollisuuden muutoksenhakuun, joihin järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättäminen on vaikuttanut. Näin EU:n rekisteröidyillä on mahdollisuus tehdä valitus, kun yhdysvaltalaiset oman varmennuksen antaneet yritykset eivät noudata periaatteita, ja saada valitukset ratkaistua, tarvittaessa päätöksellä, jossa määrätään tehokkaasta korjaustoimenpiteestä.

muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteessa

| (39) | Oman varmennuksen osana organisaatioiden on täytettävä muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen vaatimukset ottamalla käyttöön tehokkaat ja helposti saatavilla olevat riippumattomat muutoksenhakumenettelyt, jotta kunkin henkilön valitukset ja riitatapaukset voidaan tutkia ja ratkaista nopeasti ilman kyseiselle henkilölle aiheutuvia kuluja. |
| --- | --- |

(39)

Oman varmennuksen osana organisaatioiden on täytettävä muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen vaatimukset ottamalla käyttöön tehokkaat ja helposti saatavilla olevat riippumattomat muutoksenhakumenettelyt, jotta kunkin henkilön valitukset ja riitatapaukset voidaan tutkia ja ratkaista nopeasti ilman kyseiselle henkilölle aiheutuvia kuluja.

| (40) | Organisaatiot voivat valita joko unionissa tai Yhdysvalloissa sijaitsevan riippumattoman muutoksenhakumenettelyn. Tähän sisältyy mahdollisuus sitoutua vapaaehtoisesti yhteistyöhön EU:n tietosuojaviranomaisten kanssa. Tällaista mahdollisuutta ei kuitenkaan ole silloin, kun organisaatiot käsittelevät henkilöstötietoja, jolloin yhteistyö tietosuojaviranomaisten kanssa on pakollista. Muita vaihtoehtoja ovat riippumaton vaihtoehtoinen riitojenratkaisu ja yksityisen sektorin kehittämät yksityisyydensuojaohjelmat, joiden säännöt sisältävät järjestelyn periaatteet. Viimeksi mainittuihin on sisällyttävä tehokkaat täytäntöönpanomekanismit muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen mukaisesti. Organisaatioiden on korjattava mahdolliset periaatteiden noudattamatta jättämistä koskevat ongelmat. Niiden on myös vahvistettava, että ne kuuluvat liittovaltion kauppakomission, liikenneministeriön tai jonkin muun Yhdysvaltojen toimivaltaisen lakisääteisen elimen tutkinta- ja täytäntöönpanovallan piiriin. |
| --- | --- |

(40)

Organisaatiot voivat valita joko unionissa tai Yhdysvalloissa sijaitsevan riippumattoman muutoksenhakumenettelyn. Tähän sisältyy mahdollisuus sitoutua vapaaehtoisesti yhteistyöhön EU:n tietosuojaviranomaisten kanssa. Tällaista mahdollisuutta ei kuitenkaan ole silloin, kun organisaatiot käsittelevät henkilöstötietoja, jolloin yhteistyö tietosuojaviranomaisten kanssa on pakollista. Muita vaihtoehtoja ovat riippumaton vaihtoehtoinen riitojenratkaisu ja yksityisen sektorin kehittämät yksityisyydensuojaohjelmat, joiden säännöt sisältävät järjestelyn periaatteet. Viimeksi mainittuihin on sisällyttävä tehokkaat täytäntöönpanomekanismit muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen mukaisesti. Organisaatioiden on korjattava mahdolliset periaatteiden noudattamatta jättämistä koskevat ongelmat. Niiden on myös vahvistettava, että ne kuuluvat liittovaltion kauppakomission, liikenneministeriön tai jonkin muun Yhdysvaltojen toimivaltaisen lakisääteisen elimen tutkinta- ja täytäntöönpanovallan piiriin.

yksityisyydensuojaohjelmat

| (41) | Näin ollen Privacy Shield -järjestely tarjoaa rekisteröidyille useita mahdollisuuksia käyttää oikeuksiaan ja tehdä valituksia, kun oman varmennuksen antaneet yhdysvaltalaiset yritykset eivät noudata järjestelyn periaatteita, sekä saada valituksensa ratkaistua, tarvittaessa päätöksellä, jossa määrätään tehokkaasta korjaustoimenpiteestä. Henkilöt voivat tehdä valituksen suoraan organisaatiolle, organisaation nimeämälle riippumattomalle riitojenratkaisuelimelle, kansallisille tietosuojaviranomaisille tai liittovaltion kauppakomissiolle. |
| --- | --- |

(41)

Näin ollen Privacy Shield -järjestely tarjoaa rekisteröidyille useita mahdollisuuksia käyttää oikeuksiaan ja tehdä valituksia, kun oman varmennuksen antaneet yhdysvaltalaiset yritykset eivät noudata järjestelyn periaatteita, sekä saada valituksensa ratkaistua, tarvittaessa päätöksellä, jossa määrätään tehokkaasta korjaustoimenpiteestä. Henkilöt voivat tehdä valituksen suoraan organisaatiolle, organisaation nimeämälle riippumattomalle riitojenratkaisuelimelle, kansallisille tietosuojaviranomaisille tai liittovaltion kauppakomissiolle.

| (42) | Jos valitusta ei ole voitu ratkaista millään näistä muutoksenhaku- tai täytäntöönpanomekanismeilla, henkilöillä on myös oikeus turvautua Privacy Shield -paneelin sitovaan välimiesmenettelyyn (tämän päätöksen liitteen II liite 1). Lukuun ottamatta välimiespaneelia, joka edellyttää, että kaikki tietyt oikeussuojakeinot on jo käytetty, henkilöt voivat vapaasti turvautua mihin tahansa valitsemaansa oikeussuojakeinoon tai niihin kaikkiin eikä niiden tarvitse valita yhtä mekanismia toisen sijaan tai käyttää niitä tietyssä järjestyksessä. On kuitenkin viisaampaa noudattaa tiettyä loogista järjestystä, kuten jäljempänä esitetään. |
| --- | --- |

(42)

Jos valitusta ei ole voitu ratkaista millään näistä muutoksenhaku- tai täytäntöönpanomekanismeilla, henkilöillä on myös oikeus turvautua Privacy Shield -paneelin sitovaan välimiesmenettelyyn (tämän päätöksen liitteen II liite 1). Lukuun ottamatta välimiespaneelia, joka edellyttää, että kaikki tietyt oikeussuojakeinot on jo käytetty, henkilöt voivat vapaasti turvautua mihin tahansa valitsemaansa oikeussuojakeinoon tai niihin kaikkiin eikä niiden tarvitse valita yhtä mekanismia toisen sijaan tai käyttää niitä tietyssä järjestyksessä. On kuitenkin viisaampaa noudattaa tiettyä loogista järjestystä, kuten jäljempänä esitetään.

| (43) | Ensinnäkin EU:n rekisteröidyt voivat saattaa järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämiseen liittyvät tapaukset käsiteltäväksi ottamalla suoraan yhteyttä kyseiseen yhdysvaltalaiseen oman varmennuksen antaneeseen yritykseen. Valitusten käsittelyn helpottamiseksi organisaation on otettava käyttöön tehokas oikeussuojamekanismi. Organisaation tietosuojaperiaatteissa on sen vuoksi ilmoitettava selvästi yhteyspiste, joka on joko organisaatiossa tai sen ulkopuolella ja joka käsittelee valitukset (mukaan lukien unionissa mahdollisesti sijaitsevat asiaankuuluvat elimet, jotka voivat vastata tiedusteluihin tai valituksiin), ja riippumattomat valitusten käsittelymekanismit. |
| --- | --- |

(43)

Ensinnäkin EU:n rekisteröidyt voivat saattaa järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämiseen liittyvät tapaukset käsiteltäväksi ottamalla suoraan yhteyttä kyseiseen yhdysvaltalaiseen oman varmennuksen antaneeseen yritykseen. Valitusten käsittelyn helpottamiseksi organisaation on otettava käyttöön tehokas oikeussuojamekanismi. Organisaation tietosuojaperiaatteissa on sen vuoksi ilmoitettava selvästi yhteyspiste, joka on joko organisaatiossa tai sen ulkopuolella ja joka käsittelee valitukset (mukaan lukien unionissa mahdollisesti sijaitsevat asiaankuuluvat elimet, jotka voivat vastata tiedusteluihin tai valituksiin), ja riippumattomat valitusten käsittelymekanismit.

yhdysvaltalaiseen oman varmennuksen antaneeseen yritykseen

| (44) | Saatuaan valituksen joko suoraan kyseiseltä henkilöltä tai kauppaministeriöltä, kun tietosuojaviranomaiset ovat siirtäneet asian käsittelyn sille, organisaation on toimitettava vastaus EU:n rekisteröidylle 45 päivän kuluessa. Vastauksessa on arvioitava valituksen aiheellisuus ja annettava tiedot siitä, miten organisaatio aikoo korjata ongelman. Samoin organisaatioiden on vastattava viipymättä järjestelyn periaatteiden noudattamiseen liittyviin tiedusteluihin ja muihin tietopyyntöihin, jotka on tehnyt Yhdysvaltojen kauppaministeriö tai tietosuojaviranomainen (39) (jos organisaatio on sitoutunut tekemään yhteistyötä tietosuojaviranomaisten kanssa). Organisaatioiden on säilytettävä dokumentaatio tietosuojaperiaatteidensa täytäntöönpanosta ja esitettävä ne pyynnöstä riippumattomalle muutoksenhakumekanismille tai liittovaltion kauppakomissiolle (tai muulle Yhdysvaltojen viranomaiselle, jolla on toimivalta tutkia sopimattomia ja vilpillisiä käytäntöjä), tutkinnan tai periaatteiden noudattamatta jättämistä koskevan valituksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(44)

Saatuaan valituksen joko suoraan kyseiseltä henkilöltä tai kauppaministeriöltä, kun tietosuojaviranomaiset ovat siirtäneet asian käsittelyn sille, organisaation on toimitettava vastaus EU:n rekisteröidylle 45 päivän kuluessa. Vastauksessa on arvioitava valituksen aiheellisuus ja annettava tiedot siitä, miten organisaatio aikoo korjata ongelman. Samoin organisaatioiden on vastattava viipymättä järjestelyn periaatteiden noudattamiseen liittyviin tiedusteluihin ja muihin tietopyyntöihin, jotka on tehnyt Yhdysvaltojen kauppaministeriö tai tietosuojaviranomainen (39) (jos organisaatio on sitoutunut tekemään yhteistyötä tietosuojaviranomaisten kanssa). Organisaatioiden on säilytettävä dokumentaatio tietosuojaperiaatteidensa täytäntöönpanosta ja esitettävä ne pyynnöstä riippumattomalle muutoksenhakumekanismille tai liittovaltion kauppakomissiolle (tai muulle Yhdysvaltojen viranomaiselle, jolla on toimivalta tutkia sopimattomia ja vilpillisiä käytäntöjä), tutkinnan tai periaatteiden noudattamatta jättämistä koskevan valituksen yhteydessä.

39

| (45) | Toiseksi henkilöt voivat esittää valituksen suoraan (joko Yhdysvalloissa tai unionissa olevalle) riippumattomalle riitojenratkaisuelimelle, jonka organisaatio on nimittänyt tutkimaan ja ratkaisemaan yksittäiset valitukset (elleivät ne ole ilmeisen perusteettomia tai aiheettomia) ja tarjoamaan asianmukaisen ja ilmaisen muutoksenhakumenettelyn. Tällaisen elimen määräämien seuraamusten ja oikeussuojakeinojen on oltava riittävän tiukkoja sen varmistamiseksi, että organisaatiot noudattavat järjestelyn periaatteita ja peruuttavat tai korjaavat periaatteiden noudattamatta jättämisestä aiheutuvat vaikutukset ja olosuhteista riippuen lopettavat henkilötietojen jatkokäsittelyn ja/tai poistavat ne. Lisäksi on julkistettava periaatteiden noudattamatta jättämistä koskevat havainnot. Organisaation nimeämien riippumattomien riitojenratkaisuelimien on sisällytettävä niiden julkisille verkkosivuille asiaankuuluvat tiedot, jotka koskevat EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyä ja niiden sen puitteissa tarjoamia palveluja. Niiden on julkaistava vuosittain vuosikertomus, jossa esitetään näitä palveluja koskevat kootut tilastot (40). |
| --- | --- |

(45)

Toiseksi henkilöt voivat esittää valituksen suoraan (joko Yhdysvalloissa tai unionissa olevalle) riippumattomalle riitojenratkaisuelimelle, jonka organisaatio on nimittänyt tutkimaan ja ratkaisemaan yksittäiset valitukset (elleivät ne ole ilmeisen perusteettomia tai aiheettomia) ja tarjoamaan asianmukaisen ja ilmaisen muutoksenhakumenettelyn. Tällaisen elimen määräämien seuraamusten ja oikeussuojakeinojen on oltava riittävän tiukkoja sen varmistamiseksi, että organisaatiot noudattavat järjestelyn periaatteita ja peruuttavat tai korjaavat periaatteiden noudattamatta jättämisestä aiheutuvat vaikutukset ja olosuhteista riippuen lopettavat henkilötietojen jatkokäsittelyn ja/tai poistavat ne. Lisäksi on julkistettava periaatteiden noudattamatta jättämistä koskevat havainnot. Organisaation nimeämien riippumattomien riitojenratkaisuelimien on sisällytettävä niiden julkisille verkkosivuille asiaankuuluvat tiedot, jotka koskevat EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyä ja niiden sen puitteissa tarjoamia palveluja. Niiden on julkaistava vuosittain vuosikertomus, jossa esitetään näitä palveluja koskevat kootut tilastot (40).

riippumattomalle riitojenratkaisuelimelle

40

| (46) | Periaatteiden noudattamista koskevien tarkastelumenettelyjen osana kauppaministeriö varmistaa, että oman varmennuksen antaneet yhdysvaltalaiset yritykset ovat todella rekisteröityneet niihin riippumattomiin muutoksenhakumekanismeihin, joihin ne väittävät rekisteröityneensä. Organisaatioiden ja vastuussa olevien riippumattomien muutoksenhakumekanismien on vastattava nopeasti Privacy Shield -järjestelyä koskeviin kauppaministeriön tiedusteluihin ja tietopyyntöihin. |
| --- | --- |

(46)

Periaatteiden noudattamista koskevien tarkastelumenettelyjen osana kauppaministeriö varmistaa, että oman varmennuksen antaneet yhdysvaltalaiset yritykset ovat todella rekisteröityneet niihin riippumattomiin muutoksenhakumekanismeihin, joihin ne väittävät rekisteröityneensä. Organisaatioiden ja vastuussa olevien riippumattomien muutoksenhakumekanismien on vastattava nopeasti Privacy Shield -järjestelyä koskeviin kauppaministeriön tiedusteluihin ja tietopyyntöihin.

| (47) | Jos organisaatio ei noudata riitojenratkaisu- tai itsesääntelyelimen päätöstä, tämän on ilmoitettava sovellettavien periaatteiden noudattamatta jättämisestä kauppaministeriölle ja liittovaltion kauppakomissiolle (tai muulle Yhdysvaltojen viranomaiselle, jolla on toimivalta tutkia sopimattomia ja vilpillisiä käytäntöjä) tai toimivaltaiselle tuomioistuimelle (41). Jos organisaatio kieltäytyy noudattamasta jonkin yksityisyyden suojan itsesääntelystä vastaavan tahon, riippumattoman riitojenratkaisuelimen tai valtiollisen elimen lopullista päätöstä tai jos tällainen elin katsoo, että organisaatio jättää toistuvasti järjestelyn periaatteet noudattamatta, se katsotaan periaatteiden jatkuvaksi noudattamatta jättämiseksi. Tämän seurauksena organisaatio poistetaan luettelosta, kun kauppaministeriö on ilmoittanut tästä kyseiselle organisaatiolle 30 päivää ennen ja antanut periaatteita rikkoneelle organisaatiolle mahdollisuuden esittää vastineensa (42). Jos organisaatio luettelosta poistamisen jälkeen väittää edelleen osallistuvansa Privacy Shield -järjestelyyn, kauppaministeriö siirtää asian liittovaltion kauppakomission tai muun toimivaltaisen viraston käsiteltäväksi (43). |
| --- | --- |

(47)

Jos organisaatio ei noudata riitojenratkaisu- tai itsesääntelyelimen päätöstä, tämän on ilmoitettava sovellettavien periaatteiden noudattamatta jättämisestä kauppaministeriölle ja liittovaltion kauppakomissiolle (tai muulle Yhdysvaltojen viranomaiselle, jolla on toimivalta tutkia sopimattomia ja vilpillisiä käytäntöjä) tai toimivaltaiselle tuomioistuimelle (41). Jos organisaatio kieltäytyy noudattamasta jonkin yksityisyyden suojan itsesääntelystä vastaavan tahon, riippumattoman riitojenratkaisuelimen tai valtiollisen elimen lopullista päätöstä tai jos tällainen elin katsoo, että organisaatio jättää toistuvasti järjestelyn periaatteet noudattamatta, se katsotaan periaatteiden jatkuvaksi noudattamatta jättämiseksi. Tämän seurauksena organisaatio poistetaan luettelosta, kun kauppaministeriö on ilmoittanut tästä kyseiselle organisaatiolle 30 päivää ennen ja antanut periaatteita rikkoneelle organisaatiolle mahdollisuuden esittää vastineensa (42). Jos organisaatio luettelosta poistamisen jälkeen väittää edelleen osallistuvansa Privacy Shield -järjestelyyn, kauppaministeriö siirtää asian liittovaltion kauppakomission tai muun toimivaltaisen viraston käsiteltäväksi (43).

41

42

43

| (48) | Kolmanneksi henkilöt voivat tehdä valituksen myös kansalliselle tietosuojaviranomaiselle. Organisaatiot ovat velvollisia tekemään yhteistyötä, kun tietosuojaviranomaiset tutkivat valituksia ja tekevät niitä koskevia päätöksiä, joko silloin, kun valitus koskee työsuhteen yhteydessä kerättyjä henkilöstötietojen käsittelyä tai kun asianomainen organisaatio on vapaaehtoisesti suostunut tietosuojaviranomaisten valvontaan. Organisaatioiden on erityisesti vastattava tiedusteluihin, noudatettava tietosuojaviranomaisen antama lausuntoa, mukaan lukien korjaavat tai korvaavat toimenpiteet, ja toimitettava tietosuojaviranomaiselle kirjallinen vahvistus siitä, että kyseiset toimenpiteet on toteutettu. |
| --- | --- |

(48)

Kolmanneksi henkilöt voivat tehdä valituksen myös kansalliselle tietosuojaviranomaiselle. Organisaatiot ovat velvollisia tekemään yhteistyötä, kun tietosuojaviranomaiset tutkivat valituksia ja tekevät niitä koskevia päätöksiä, joko silloin, kun valitus koskee työsuhteen yhteydessä kerättyjä henkilöstötietojen käsittelyä tai kun asianomainen organisaatio on vapaaehtoisesti suostunut tietosuojaviranomaisten valvontaan. Organisaatioiden on erityisesti vastattava tiedusteluihin, noudatettava tietosuojaviranomaisen antama lausuntoa, mukaan lukien korjaavat tai korvaavat toimenpiteet, ja toimitettava tietosuojaviranomaiselle kirjallinen vahvistus siitä, että kyseiset toimenpiteet on toteutettu.

tietosuojaviranomaiselle

| (49) | Tietosuojaviranomaisten lausunto toimitetaan unionin tasoisen epävirallisen tietosuojaviranomaisten paneelin kautta, mikä auttaa yhtenäisen ja johdonmukaisen lähestymistavan varmistamisessa tietyn valituksen osalta (44). Lausunto annetaan, kun kiistan molemmilla osapuolilla on ollut asianmukainen tilaisuus esittää haluamansa huomiot ja todistusaineisto. Paneeli antaa lausunnon niin nopeasti kuin asianmukainen menettely sallii ja yleensä 60 päivän kuluessa valituksen vastaanottamisesta. Jos organisaatio ei noudata lausuntoa 25 päivän kuluessa niiden antamisesta eikä anna mitään tyydyttävää selitystä viivästykselle, paneeli ilmoittaa aikomuksestaan joko saattaa asia kauppakomissiolle (tai muulle toimivaltaiselle yhdysvaltalaiselle täytäntöönpanoviranomaiselle) tai katsoa, että yhteistyötä koskevaa sitoumusta on rikottu vakavasti. Ensimmäisessä tapauksessa tämä voi johtaa FTC-lain (tai vastaavan säädöksen) 5 §:n mukaisiin täytäntöönpanotoimiin. Toisessa tapauksessa paneeli ilmoittaa asiasta kauppaministeriölle, joka katsoo, että jos organisaatio kieltäytyy noudattamasta tietosuojaviranomaisten paneelin lausuntoa, kyseessä on periaatteiden jatkuva noudattamatta jättäminen. Tällöin organisaatio poistetaan Privacy Shield -luettelosta. |
| --- | --- |

(49)

Tietosuojaviranomaisten lausunto toimitetaan unionin tasoisen epävirallisen tietosuojaviranomaisten paneelin kautta, mikä auttaa yhtenäisen ja johdonmukaisen lähestymistavan varmistamisessa tietyn valituksen osalta (44). Lausunto annetaan, kun kiistan molemmilla osapuolilla on ollut asianmukainen tilaisuus esittää haluamansa huomiot ja todistusaineisto. Paneeli antaa lausunnon niin nopeasti kuin asianmukainen menettely sallii ja yleensä 60 päivän kuluessa valituksen vastaanottamisesta. Jos organisaatio ei noudata lausuntoa 25 päivän kuluessa niiden antamisesta eikä anna mitään tyydyttävää selitystä viivästykselle, paneeli ilmoittaa aikomuksestaan joko saattaa asia kauppakomissiolle (tai muulle toimivaltaiselle yhdysvaltalaiselle täytäntöönpanoviranomaiselle) tai katsoa, että yhteistyötä koskevaa sitoumusta on rikottu vakavasti. Ensimmäisessä tapauksessa tämä voi johtaa FTC-lain (tai vastaavan säädöksen) 5 §:n mukaisiin täytäntöönpanotoimiin. Toisessa tapauksessa paneeli ilmoittaa asiasta kauppaministeriölle, joka katsoo, että jos organisaatio kieltäytyy noudattamasta tietosuojaviranomaisten paneelin lausuntoa, kyseessä on periaatteiden jatkuva noudattamatta jättäminen. Tällöin organisaatio poistetaan Privacy Shield -luettelosta.

44

| (50) | Jos tietosuojaviranomainen, jolle valitus on osoitettu, ei ole toteuttanut toimenpiteitä tai ne ovat riittämättömiä valituksen käsittelemiseksi, valituksen tekijällä on mahdollisuus hakea muutosta toimenpiteiden tai niiden puuttumisen johdosta kyseisen jäsenvaltion kansallisissa tuomioistuimissa. |
| --- | --- |

(50)

Jos tietosuojaviranomainen, jolle valitus on osoitettu, ei ole toteuttanut toimenpiteitä tai ne ovat riittämättömiä valituksen käsittelemiseksi, valituksen tekijällä on mahdollisuus hakea muutosta toimenpiteiden tai niiden puuttumisen johdosta kyseisen jäsenvaltion kansallisissa tuomioistuimissa.

| (51) | Henkilöt voivat tehdä valituksen tietosuojaviranomaisille myös silloin, kun tietosuojaviranomaisten paneelia ei ole nimetty organisaation riitojenratkaisuelimeksi. Näissä tapauksissa tietosuojaviranomainen voi saattaa tällaiset valitukset joko Yhdysvaltojen kauppaministeriön tai liittovaltion kauppakomission käsiteltäväksi. Yhteistyön helpottamiseksi ja lisäämiseksi tapauksissa, joissa on kyse henkilöiden tekemistä valituksista tai joissa Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio ei ole noudattanut periaatteita, kauppaministeriö perustaa erityisen yhteyspisteen pitämään yhteyttä tietosuojaviranomaisiin ja avustamaan niitä tutkimuksissa, jotka koskevat järjestelyn periaatteiden noudattamista organisaatiossa (45). Samoin liittovaltion kauppakomissio on sitoutunut perustamaan yhteyspisteen (46) ja avustamaan tietosuojaviranomaisia tutkimuksissa Yhdysvaltojen verkkoturvallisuuslain (U.S. SAFE WEB Act) (47) mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

Henkilöt voivat tehdä valituksen tietosuojaviranomaisille myös silloin, kun tietosuojaviranomaisten paneelia ei ole nimetty organisaation riitojenratkaisuelimeksi. Näissä tapauksissa tietosuojaviranomainen voi saattaa tällaiset valitukset joko Yhdysvaltojen kauppaministeriön tai liittovaltion kauppakomission käsiteltäväksi. Yhteistyön helpottamiseksi ja lisäämiseksi tapauksissa, joissa on kyse henkilöiden tekemistä valituksista tai joissa Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio ei ole noudattanut periaatteita, kauppaministeriö perustaa erityisen yhteyspisteen pitämään yhteyttä tietosuojaviranomaisiin ja avustamaan niitä tutkimuksissa, jotka koskevat järjestelyn periaatteiden noudattamista organisaatiossa (45). Samoin liittovaltion kauppakomissio on sitoutunut perustamaan yhteyspisteen (46) ja avustamaan tietosuojaviranomaisia tutkimuksissa Yhdysvaltojen verkkoturvallisuuslain (U.S. SAFE WEB Act) (47) mukaisesti.

45

46

47

| (52) | Neljänneksi kauppaministeriö on sitoutunut vastaanottamaan, tarkastamaan ja parhaansa mukaan käsittelemään valitukset organisaatioista, jotka eivät ole noudattaneet järjestelyn periaatteita. Tätä varten kauppaministeriö laatii tietosuojaviranomaisille erityismenettelyt, joiden puitteissa valitukset siirretään erityiselle yhteyspisteelle, niitä seurataan ja niiden johdosta toteutetaan lisätoimia yritysten kanssa ratkaisun löytymisen helpottamiseksi. Yksittäisten valitusten käsittelyn jouduttamiseksi yhteyspiste toimii suoraan asiaankuuluvan tietosuojaviranomaisen kanssa sovellettavien periaatteiden noudattamista koskevissa kysymyksissä ja erityisesti ilmoittaa tälle valitusten käsittelyn etenemisestä enintään 90 päivän kuluessa siitä, kun asia on siirretty käsiteltäväksi. Tämä antaa rekisteröidyille mahdollisuuden tehdä valitus suoraan kansalliselle tietosuojaviranomaiselle, kun yhdysvaltalaiset oman varmennuksen antaneet yritykset eivät noudata sovellettavia periaatteita, ja saada valitus siirrettyä Yhdysvaltojen kauppaministeriölle, joka on EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyä hallinnoiva viranomainen. Kauppaministeriö on myös sitoutunut laatimaan EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn toimintaa koskevan vuotuisen tarkastelun yhteydessä kertomuksen, jossa sen vuoden aikana saamia valituksia analysoidaan kootussa muodossa (48). |
| --- | --- |

(52)

Neljänneksi kauppaministeriö on sitoutunut vastaanottamaan, tarkastamaan ja parhaansa mukaan käsittelemään valitukset organisaatioista, jotka eivät ole noudattaneet järjestelyn periaatteita. Tätä varten kauppaministeriö laatii tietosuojaviranomaisille erityismenettelyt, joiden puitteissa valitukset siirretään erityiselle yhteyspisteelle, niitä seurataan ja niiden johdosta toteutetaan lisätoimia yritysten kanssa ratkaisun löytymisen helpottamiseksi. Yksittäisten valitusten käsittelyn jouduttamiseksi yhteyspiste toimii suoraan asiaankuuluvan tietosuojaviranomaisen kanssa sovellettavien periaatteiden noudattamista koskevissa kysymyksissä ja erityisesti ilmoittaa tälle valitusten käsittelyn etenemisestä enintään 90 päivän kuluessa siitä, kun asia on siirretty käsiteltäväksi. Tämä antaa rekisteröidyille mahdollisuuden tehdä valitus suoraan kansalliselle tietosuojaviranomaiselle, kun yhdysvaltalaiset oman varmennuksen antaneet yritykset eivät noudata sovellettavia periaatteita, ja saada valitus siirrettyä Yhdysvaltojen kauppaministeriölle, joka on EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyä hallinnoiva viranomainen. Kauppaministeriö on myös sitoutunut laatimaan EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn toimintaa koskevan vuotuisen tarkastelun yhteydessä kertomuksen, jossa sen vuoden aikana saamia valituksia analysoidaan kootussa muodossa (48).

48

| (53) | Jos kauppaministeriö toteaa viran puolesta tehtyjen tarkastusten, valitusten tai muiden tietojen perusteella, että organisaatio on jatkuvasti jättänyt noudattamatta järjestelyn periaatteita, se poistaa tällaisen organisaation Privacy Shield -luettelosta. Jos organisaatio kieltäytyy noudattamasta minkä tahansa yksityisyyden suojan itsesääntelystä vastaavan tahon, riippumattoman riitojenratkaisuelimen tai valtiollisen elimen, mukaan lukien tietosuojaviranomainen, lopullista päätöstä, se katsotaan periaatteiden jatkuvaksi noudattamatta jättämiseksi. |
| --- | --- |

(53)

Jos kauppaministeriö toteaa viran puolesta tehtyjen tarkastusten, valitusten tai muiden tietojen perusteella, että organisaatio on jatkuvasti jättänyt noudattamatta järjestelyn periaatteita, se poistaa tällaisen organisaation Privacy Shield -luettelosta. Jos organisaatio kieltäytyy noudattamasta minkä tahansa yksityisyyden suojan itsesääntelystä vastaavan tahon, riippumattoman riitojenratkaisuelimen tai valtiollisen elimen, mukaan lukien tietosuojaviranomainen, lopullista päätöstä, se katsotaan periaatteiden jatkuvaksi noudattamatta jättämiseksi.

| (54) | Viidenneksi Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan organisaation on kuuluttava Yhdysvaltojen viranomaisten, erityisesti liittovaltion kauppakomission (Federal Trade Commission, FTC) (49) tutkinta- ja täytäntöönpanovallan piiriin, jotta voidaan tehokkaasti varmistaa periaatteiden noudattaminen. Liittovaltion kauppakomissio asettaa etusijalle sellaiset järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämistä koskevat tapaukset, jotka on saatu riippumattomilta riitojenratkaisu- tai itsesääntelyelimiltä, kauppaministeriöltä ja tietosuojaviranomaisilta (jotka toimivat joko omasta aloitteestaan tai valitusten perusteella), sen määrittämiseksi, onko FTC-lain 5 §:ää rikottu (50). Liittovaltion kauppakomissio on sitoutunut luomaan vakiomuotoisen siirtomenettelyn, nimeämään yhteyspisteen tietosuojaviranomaisten sille tekemille siirroille ja vaihtamaan tietoja siirroista. Lisäksi se ottaa suoraan vastaan henkilöiden tekemiä valituksia ja toteuttaa Privacy Shield -järjestelyyn liittyviä tutkimuksia omasta aloitteestaan, erityisesti osana yksityisyyden suojaa koskevia laajempia tutkimuksiaan. |
| --- | --- |

(54)

Viidenneksi Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan organisaation on kuuluttava Yhdysvaltojen viranomaisten, erityisesti liittovaltion kauppakomission (Federal Trade Commission, FTC) (49) tutkinta- ja täytäntöönpanovallan piiriin, jotta voidaan tehokkaasti varmistaa periaatteiden noudattaminen. Liittovaltion kauppakomissio asettaa etusijalle sellaiset järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämistä koskevat tapaukset, jotka on saatu riippumattomilta riitojenratkaisu- tai itsesääntelyelimiltä, kauppaministeriöltä ja tietosuojaviranomaisilta (jotka toimivat joko omasta aloitteestaan tai valitusten perusteella), sen määrittämiseksi, onko FTC-lain 5 §:ää rikottu (50). Liittovaltion kauppakomissio on sitoutunut luomaan vakiomuotoisen siirtomenettelyn, nimeämään yhteyspisteen tietosuojaviranomaisten sille tekemille siirroille ja vaihtamaan tietoja siirroista. Lisäksi se ottaa suoraan vastaan henkilöiden tekemiä valituksia ja toteuttaa Privacy Shield -järjestelyyn liittyviä tutkimuksia omasta aloitteestaan, erityisesti osana yksityisyyden suojaa koskevia laajempia tutkimuksiaan.

49

50

| (55) | Liittovaltion kauppakomissio voi toteuttaa täytäntöönpanotoimia antamalla hallinnollisia määräyksiä (”suostumusmääräys”, consent order), ja se valvoo järjestelmällisesti tällaisten määräysten noudattamista. Jos organisaatio ei noudata määräyksiä, liittovaltion kauppakomissio voi viedä asian toimivaltaisen tuomioistuimen käsiteltäväksi hakeakseen siviilioikeudellisia seuraamuksia ja muita korjaavia toimenpiteitä, mukaan lukien seuraamukset lainvastaisen toiminnan aiheuttamasta vahingosta. Vaihtoehtoisesti liittovaltion kauppakomissio voi pyytää suoraan alustavaa tai pysyvää kieltotuomiota tai muita korjaavia toimenpiteitä liittovaltion tuomioistuimessa. Privacy Shield -järjestelyyn kuuluvalle organisaatiolle annettuun suostumusmääräykseen liittyy omatoimista raportointia koskevia säännöksiä (51), ja organisaatioiden on julkaistava kaikki liittovaltion kauppakomissiolle toimitettuun, periaatteiden noudattamista koskevaan kertomukseen tai arviointikertomukseen sisältyvät, Privacy Shield -järjestelyyn liittyvät osuudet. Lisäksi liittovaltion kauppakomissio pitää verkossa yllä luetteloa yrityksistä, joille on annettu kauppakomission tai tuomioistuimen määräys Privacy Shield -järjestelyyn liittyvissä tapauksissa. |
| --- | --- |

(55)

Liittovaltion kauppakomissio voi toteuttaa täytäntöönpanotoimia antamalla hallinnollisia määräyksiä (”suostumusmääräys”, consent order), ja se valvoo järjestelmällisesti tällaisten määräysten noudattamista. Jos organisaatio ei noudata määräyksiä, liittovaltion kauppakomissio voi viedä asian toimivaltaisen tuomioistuimen käsiteltäväksi hakeakseen siviilioikeudellisia seuraamuksia ja muita korjaavia toimenpiteitä, mukaan lukien seuraamukset lainvastaisen toiminnan aiheuttamasta vahingosta. Vaihtoehtoisesti liittovaltion kauppakomissio voi pyytää suoraan alustavaa tai pysyvää kieltotuomiota tai muita korjaavia toimenpiteitä liittovaltion tuomioistuimessa. Privacy Shield -järjestelyyn kuuluvalle organisaatiolle annettuun suostumusmääräykseen liittyy omatoimista raportointia koskevia säännöksiä (51), ja organisaatioiden on julkaistava kaikki liittovaltion kauppakomissiolle toimitettuun, periaatteiden noudattamista koskevaan kertomukseen tai arviointikertomukseen sisältyvät, Privacy Shield -järjestelyyn liittyvät osuudet. Lisäksi liittovaltion kauppakomissio pitää verkossa yllä luetteloa yrityksistä, joille on annettu kauppakomission tai tuomioistuimen määräys Privacy Shield -järjestelyyn liittyvissä tapauksissa.

51

| (56) | Kuudenneksi, jos valitusta ei ole ratkaistu tyydyttävästi minkään muun oikeussuojamekanismin avulla, EU:n rekisteröity voi turvautua viimesijaisena muutoksenhakumekanismina toimivan Privacy Shield -paneelin sitovaan välimiesmenettelyyn. Organisaatioiden on ilmoitettava henkilöille, että nämä voivat tietyin edellytyksin pyytää sitovaa välimiesmenettelyä, ja niillä on velvollisuus esittää vastineensa, kun henkilö on turvautunut tähän mahdollisuuteen toimittamalla ilmoituksen asianomaiselle organisaatiolle (52). |
| --- | --- |

(56)

Kuudenneksi, jos valitusta ei ole ratkaistu tyydyttävästi minkään muun oikeussuojamekanismin avulla, EU:n rekisteröity voi turvautua viimesijaisena muutoksenhakumekanismina toimivan Privacy Shield -paneelin sitovaan välimiesmenettelyyn. Organisaatioiden on ilmoitettava henkilöille, että nämä voivat tietyin edellytyksin pyytää sitovaa välimiesmenettelyä, ja niillä on velvollisuus esittää vastineensa, kun henkilö on turvautunut tähän mahdollisuuteen toimittamalla ilmoituksen asianomaiselle organisaatiolle (52).

Privacy Shield -paneelin

52

| (57) | Välimiespaneeli koostuu vähintään 20:stä välimiehestä, jotka kauppaministeriö ja komissio ovat nimittäneet heidän riippumattomuutensa, nuhteettomuutensa ja Yhdysvaltojen yksityisyyden suojaa koskevasta lainsäädännöstä ja unionin tietosuojalainsäädännöstä saamansa kokemuksen perusteella. Kunkin yksittäisen kiistan osalta osapuolet valitsevat välimiehistä yhden välimiehen tai kolmen välimiehen paneelin (53). Menettelyssä sovelletaan tavanomaisia välimiesmenettelysääntöjä, joista kauppaministeriö ja komissio sopivat. Nämä säännöt täydentävät jo laadittua kehystä, joka sisältää useita tämän mekanismin käyttömahdollisuuksia parantavia piirteitä EU:n rekisteröityjen kannalta: i) kansallinen tietosuojaviranomainen voi avustaa rekisteröityä tämän valmistellessa vaatimustaan paneelin käsiteltäväksi; ii) vaikka välimiesmenettely tapahtuu Yhdysvalloissa, EU:n rekisteröidyt voivat osallistua menettelyyn video- tai puhelinneuvottelun avulla, josta ei aiheudu henkilölle kustannuksia; iii) vaikka välimiesmenettelyssä käytettävä kieli on tavallisesti englanti, istunto voidaan yleensä tulkata ja aineisto kääntää (54) perustellusta pyynnöstä ilman että tästä aiheutuu rekisteröidylle kustannuksia; iv) vaikka kunkin osapuolen on maksettava omat asianajopalkkionsa, kauppaministeriö perustaa Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvien organisaatioiden vuotuisista rahoitusosuuksista rahaston, josta katetaan välimiesmenettelyn tukikelpoiset kustannukset sellaiseen enimmäismäärään asti, jonka Yhdysvaltojen viranomaiset määrittävät komissiota kuultuaan. |
| --- | --- |

(57)

Välimiespaneeli koostuu vähintään 20:stä välimiehestä, jotka kauppaministeriö ja komissio ovat nimittäneet heidän riippumattomuutensa, nuhteettomuutensa ja Yhdysvaltojen yksityisyyden suojaa koskevasta lainsäädännöstä ja unionin tietosuojalainsäädännöstä saamansa kokemuksen perusteella. Kunkin yksittäisen kiistan osalta osapuolet valitsevat välimiehistä yhden välimiehen tai kolmen välimiehen paneelin (53). Menettelyssä sovelletaan tavanomaisia välimiesmenettelysääntöjä, joista kauppaministeriö ja komissio sopivat. Nämä säännöt täydentävät jo laadittua kehystä, joka sisältää useita tämän mekanismin käyttömahdollisuuksia parantavia piirteitä EU:n rekisteröityjen kannalta: i) kansallinen tietosuojaviranomainen voi avustaa rekisteröityä tämän valmistellessa vaatimustaan paneelin käsiteltäväksi; ii) vaikka välimiesmenettely tapahtuu Yhdysvalloissa, EU:n rekisteröidyt voivat osallistua menettelyyn video- tai puhelinneuvottelun avulla, josta ei aiheudu henkilölle kustannuksia; iii) vaikka välimiesmenettelyssä käytettävä kieli on tavallisesti englanti, istunto voidaan yleensä tulkata ja aineisto kääntää (54) perustellusta pyynnöstä ilman että tästä aiheutuu rekisteröidylle kustannuksia; iv) vaikka kunkin osapuolen on maksettava omat asianajopalkkionsa, kauppaministeriö perustaa Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvien organisaatioiden vuotuisista rahoitusosuuksista rahaston, josta katetaan välimiesmenettelyn tukikelpoiset kustannukset sellaiseen enimmäismäärään asti, jonka Yhdysvaltojen viranomaiset määrittävät komissiota kuultuaan.

53

54

| (58) | Privacy Shield -paneelilla on valtuudet määrätä yksilökohtaisesta, ei-rahallisesta kompensaatiosta (individual-specific, non-monetary equitable relief) (55), joka on tarpeen järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämisen korjaamiseksi. Vaikka paneeli ottaa päätöstä tehdessään huomioon muut Privacy Shield -mekanismien perusteella toteutetut korjaavat toimenpiteet, henkilöt voivat silti turvautua välimiesmenettelyyn, jos ne pitävät näitä muita toimenpiteitä riittämättöminä. Näin EU:n rekisteröidyt voivat vedota välimiesmenettelyyn kaikissa tapauksissa, joissa Yhdysvaltojen toimivaltaisten viranomaisten (esimerkiksi liittovaltion kauppakomission) toiminnan tai toimimatta jättämisen vuoksi valituksia ei ole ratkaistu tyydyttävästi. Välimiesmenettelyyn ei voida vedota, jos tietosuojaviranomaisella on toimivalta ratkaista vaade yhdysvaltalaisen oman varmennuksen antaneen yrityksen osalta, toisin sanoen tapauksissa, joissa organisaatio on joko velvollinen tekemään yhteistyötä tietosuojaviranomaisten kanssa ja noudattamaan ohjeita työsuhteen yhteydessä kerättyjen henkilöstötietojen käsittelyn osalta tai on vapaaehtoisesti sitoutunut tekemään niin. Henkilöt voivat panna välimiesoikeuden päätöksen täytäntöön Yhdysvaltojen tuomioistuimissa liittovaltion välimiesmenettelystä annetun lain (Federal Arbitration Act) nojalla, ja varmistaa siten, että heidän käytössään on oikeussuojakeinoja, jos yritys ei noudata päätöstä. |
| --- | --- |

(58)

Privacy Shield -paneelilla on valtuudet määrätä yksilökohtaisesta, ei-rahallisesta kompensaatiosta (individual-specific, non-monetary equitable relief) (55), joka on tarpeen järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämisen korjaamiseksi. Vaikka paneeli ottaa päätöstä tehdessään huomioon muut Privacy Shield -mekanismien perusteella toteutetut korjaavat toimenpiteet, henkilöt voivat silti turvautua välimiesmenettelyyn, jos ne pitävät näitä muita toimenpiteitä riittämättöminä. Näin EU:n rekisteröidyt voivat vedota välimiesmenettelyyn kaikissa tapauksissa, joissa Yhdysvaltojen toimivaltaisten viranomaisten (esimerkiksi liittovaltion kauppakomission) toiminnan tai toimimatta jättämisen vuoksi valituksia ei ole ratkaistu tyydyttävästi. Välimiesmenettelyyn ei voida vedota, jos tietosuojaviranomaisella on toimivalta ratkaista vaade yhdysvaltalaisen oman varmennuksen antaneen yrityksen osalta, toisin sanoen tapauksissa, joissa organisaatio on joko velvollinen tekemään yhteistyötä tietosuojaviranomaisten kanssa ja noudattamaan ohjeita työsuhteen yhteydessä kerättyjen henkilöstötietojen käsittelyn osalta tai on vapaaehtoisesti sitoutunut tekemään niin. Henkilöt voivat panna välimiesoikeuden päätöksen täytäntöön Yhdysvaltojen tuomioistuimissa liittovaltion välimiesmenettelystä annetun lain (Federal Arbitration Act) nojalla, ja varmistaa siten, että heidän käytössään on oikeussuojakeinoja, jos yritys ei noudata päätöstä.

55

| (59) | Seitsemänneksi, jos organisaatio ei kunnioita sitoumustaan noudattaa järjestelyn periaatteita ja julkaistuja tietosuojaperiaatteita, muita oikeussuojakeinoja voi olla käytettävissä Yhdysvaltojen osavaltioiden lainsäädännön nojalla tapauksissa, joissa on kyse vahingonkorvauslainsäädännön (tort law) mukaisista korjaavista toimenpiteistä tai harhaanjohtavista lausumista, sopimattomista tai vilpillisistä toimista tai käytännöistä taikka sopimusrikkomuksista. |
| --- | --- |

(59)

Seitsemänneksi, jos organisaatio ei kunnioita sitoumustaan noudattaa järjestelyn periaatteita ja julkaistuja tietosuojaperiaatteita, muita oikeussuojakeinoja voi olla käytettävissä Yhdysvaltojen osavaltioiden lainsäädännön nojalla tapauksissa, joissa on kyse vahingonkorvauslainsäädännön (tort law) mukaisista korjaavista toimenpiteistä tai harhaanjohtavista lausumista, sopimattomista tai vilpillisistä toimista tai käytännöistä taikka sopimusrikkomuksista.

| (60) | Lisäksi jos tietosuojaviranomainen EU:n rekisteröidyn esittämän vaateen saatuaan katsoo, että henkilötietoja siirretään Yhdysvalloissa sijaitsevalle organisaatiolle EU:n tietosuojalainsäädännön vastaisesti, mukaan lukien tapaukset, joissa EU:n tiedonviejällä on syytä uskoa, että organisaatio ei noudata järjestelyn periaatteita, se voi myös käyttää toimivaltaansa suhteessa tiedonviejään ja tarvittaessa määrätä, että tietojen siirto on keskeytettävä. |
| --- | --- |

(60)

Lisäksi jos tietosuojaviranomainen EU:n rekisteröidyn esittämän vaateen saatuaan katsoo, että henkilötietoja siirretään Yhdysvalloissa sijaitsevalle organisaatiolle EU:n tietosuojalainsäädännön vastaisesti, mukaan lukien tapaukset, joissa EU:n tiedonviejällä on syytä uskoa, että organisaatio ei noudata järjestelyn periaatteita, se voi myös käyttää toimivaltaansa suhteessa tiedonviejään ja tarvittaessa määrätä, että tietojen siirto on keskeytettävä.

| (61) | Tässä jaksossa esitettyjen tietojen perusteella komissio katsoo, että Yhdysvaltojen kauppaministeriön hyväksymät järjestelyn periaatteet varmistavat sellaisen henkilötietojen suojan tason, joka olennaisilta osin vastaa direktiivissä 95/46/EY vahvistetuissa aineellisoikeudellisissa perusperiaatteissa taattua tasoa. |
| --- | --- |

(61)

Tässä jaksossa esitettyjen tietojen perusteella komissio katsoo, että Yhdysvaltojen kauppaministeriön hyväksymät järjestelyn periaatteet varmistavat sellaisen henkilötietojen suojan tason, joka olennaisilta osin vastaa direktiivissä 95/46/EY vahvistetuissa aineellisoikeudellisissa perusperiaatteissa taattua tasoa.

| (62) | Lisäksi järjestelyn periaatteiden tehokas soveltaminen taataan läpinäkyvillä velvoitteilla ja Privacy Shield -järjestelyn hallinnolla ja periaatteiden noudattamista koskevilla tarkastelumenettelyillä, joista huolehtii kauppaministeriö. |
| --- | --- |

(62)

Lisäksi järjestelyn periaatteiden tehokas soveltaminen taataan läpinäkyvillä velvoitteilla ja Privacy Shield -järjestelyn hallinnolla ja periaatteiden noudattamista koskevilla tarkastelumenettelyillä, joista huolehtii kauppaministeriö.

| (63) | Lisäksi komissio katsoo, että kokonaisuutena tarkasteltuna Privacy Shield -järjestelyyn kuuluvien valvonta-, muutoksenhaku- ja täytäntöönpanomekanismien avulla voidaan havaita tapaukset, joissa järjestelyyn liittynyt organisaatio rikkoo järjestelyn periaatteita, ja rangaista niistä käytännössä ja tarjota oikeussuojakeinoja rekisteröidylle, jotta tämä voi tutustua itseään koskeviin henkilötietoihin ja saada nämä tiedot oikaistuiksi tai poistetuiksi. |
| --- | --- |

(63)

Lisäksi komissio katsoo, että kokonaisuutena tarkasteltuna Privacy Shield -järjestelyyn kuuluvien valvonta-, muutoksenhaku- ja täytäntöönpanomekanismien avulla voidaan havaita tapaukset, joissa järjestelyyn liittynyt organisaatio rikkoo järjestelyn periaatteita, ja rangaista niistä käytännössä ja tarjota oikeussuojakeinoja rekisteröidylle, jotta tämä voi tutustua itseään koskeviin henkilötietoihin ja saada nämä tiedot oikaistuiksi tai poistetuiksi.

3.   YHDYSVALTALAISTEN VIRANOMAISTEN PÄÄSY EU:N JA YHDYSVALTOJEN VÄLISEN PRIVACY SHIELD -JÄRJESTELYN PUITTEISSA SIIRRETTYIHIN HENKILÖTIETOIHIN JA NIIDEN KÄYTTÖ

YHDYSVALTALAISTEN VIRANOMAISTEN PÄÄSY EU:N JA YHDYSVALTOJEN VÄLISEN PRIVACY SHIELD -JÄRJESTELYN PUITTEISSA SIIRRETTYIHIN HENKILÖTIETOIHIN JA NIIDEN KÄYTTÖ

| (64) | Kuten liitteen II I.5 kohdasta ilmenee, järjestelyn periaatteiden noudattamista rajoitetaan siinä määrin kuin se on tarpeen kansallisen turvallisuuden, yleisen edun tai lainvalvonnan vaatimusten vuoksi. |
| --- | --- |

(64)

Kuten liitteen II I.5 kohdasta ilmenee, järjestelyn periaatteiden noudattamista rajoitetaan siinä määrin kuin se on tarpeen kansallisen turvallisuuden, yleisen edun tai lainvalvonnan vaatimusten vuoksi.

| (65) | Komissio on arvioinut Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaiset rajoitukset ja suojatoimet siltä osin kuin on kyse yhdysvaltalaisten viranomaisten pääsystä EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyihin henkilötietoihin ja niiden käytöstä kansallisen turvallisuuden, lainvalvonnan ja muiden yleisen edun mukaisten tarkoitusten nimissä. Lisäksi Yhdysvaltojen hallitus on toimittanut komissiolle kansallisen tiedusteluviraston johtajan (Office of the Director of National Intelligence, ODNI) (56) kautta yksityiskohtaisia lausumia ja sitoumuksia, jotka sisältyvät tämän päätöksen liitteeseen VI. Yhdysvaltojen hallitus on myös ulkoministerin allekirjoittamalla ja tämän päätöksen liitteessä III olevalla kirjeellä sitoutunut luomaan uuden valvontamekanismin, joka liittyy tietoihin pääsyyn kansallisen turvallisuuden vuoksi, eli tiedusteluyhteisöstä riippumattoman, tietosuojasta vastaavan oikeusasiamiehen viran. Lisäksi tämän päätöksen liitteeseen VII sisältyvässä Yhdysvaltojen oikeusministeriön lausumassa kuvataan rajoituksia ja suojatoimia, joita sovelletaan viranomaisten pääsyyn tietoihin ja niiden käyttöön lainvalvonnan ja muiden yleisen edun mukaisten tarkoitusten nimissä. Avoimuuden lisäämiseksi ja näiden sitoumusten oikeudellisen luonteen huomioon ottamiseksi jokainen lueteltu ja tämän päätöksen liitteenä oleva asiakirja julkaistaan Yhdysvaltojen Federal Register -lehdessä. |
| --- | --- |

(65)

Komissio on arvioinut Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaiset rajoitukset ja suojatoimet siltä osin kuin on kyse yhdysvaltalaisten viranomaisten pääsystä EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyihin henkilötietoihin ja niiden käytöstä kansallisen turvallisuuden, lainvalvonnan ja muiden yleisen edun mukaisten tarkoitusten nimissä. Lisäksi Yhdysvaltojen hallitus on toimittanut komissiolle kansallisen tiedusteluviraston johtajan (Office of the Director of National Intelligence, ODNI) (56) kautta yksityiskohtaisia lausumia ja sitoumuksia, jotka sisältyvät tämän päätöksen liitteeseen VI. Yhdysvaltojen hallitus on myös ulkoministerin allekirjoittamalla ja tämän päätöksen liitteessä III olevalla kirjeellä sitoutunut luomaan uuden valvontamekanismin, joka liittyy tietoihin pääsyyn kansallisen turvallisuuden vuoksi, eli tiedusteluyhteisöstä riippumattoman, tietosuojasta vastaavan oikeusasiamiehen viran. Lisäksi tämän päätöksen liitteeseen VII sisältyvässä Yhdysvaltojen oikeusministeriön lausumassa kuvataan rajoituksia ja suojatoimia, joita sovelletaan viranomaisten pääsyyn tietoihin ja niiden käyttöön lainvalvonnan ja muiden yleisen edun mukaisten tarkoitusten nimissä. Avoimuuden lisäämiseksi ja näiden sitoumusten oikeudellisen luonteen huomioon ottamiseksi jokainen lueteltu ja tämän päätöksen liitteenä oleva asiakirja julkaistaan Yhdysvaltojen Federal Register -lehdessä.

56

| (66) | Jäljempänä selvitetään tarkemmin komission päätelmiä rajoituksista, jotka koskevat yhdysvaltalaisten viranomaisten pääsyä Euroopan unionista Yhdysvaltoihin siirrettyihin henkilötietoihin ja niiden käyttöä sekä tehokkaan oikeussuojan olemassaoloa. |
| --- | --- |

(66)

Jäljempänä selvitetään tarkemmin komission päätelmiä rajoituksista, jotka koskevat yhdysvaltalaisten viranomaisten pääsyä Euroopan unionista Yhdysvaltoihin siirrettyihin henkilötietoihin ja niiden käyttöä sekä tehokkaan oikeussuojan olemassaoloa.

3.1.   Yhdysvaltalaisten viranomaisten pääsy tietoihin ja niiden käyttö kansallisen turvallisuuden nimissä

Yhdysvaltalaisten viranomaisten pääsy tietoihin ja niiden käyttö kansallisen turvallisuuden nimissä

| (67) | Komission analyysi osoittaa, että Yhdysvaltojen lainsäädäntö sisältää useita rajoituksia EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyihin tietoihin pääsylle ja niiden käytölle kansallisen turvallisuuden nimissä sekä valvontamekanismeja ja oikeussuojakeinoja, jotka tarjoavat riittävät suojatoimet tietojen suojaamiseksi tehokkaasti laittomalta pääsyltä ja väärinkäytösten riskiltä (57). Tätä oikeudellista kehystä on vahvistettu huomattavasti vuoden 2013 jälkeen, jolloin komissio julkaisi kaksi tiedonantoa, kuten jäljempänä esitetään (ks. johdanto-osan 7 kappale). |
| --- | --- |

(67)

Komission analyysi osoittaa, että Yhdysvaltojen lainsäädäntö sisältää useita rajoituksia EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyihin tietoihin pääsylle ja niiden käytölle kansallisen turvallisuuden nimissä sekä valvontamekanismeja ja oikeussuojakeinoja, jotka tarjoavat riittävät suojatoimet tietojen suojaamiseksi tehokkaasti laittomalta pääsyltä ja väärinkäytösten riskiltä (57). Tätä oikeudellista kehystä on vahvistettu huomattavasti vuoden 2013 jälkeen, jolloin komissio julkaisi kaksi tiedonantoa, kuten jäljempänä esitetään (ks. johdanto-osan 7 kappale).

57

3.1.1   Rajoitukset

Rajoitukset

| (68) | Yhdysvaltojen perustuslain mukaan kansallisen turvallisuuden varmistaminen kuuluu presidentin toimivaltaan armeijan ylipäällikkönä ja ylimpänä toimeenpanevana viranomaisena, ja ulkomaantiedustelun osalta presidentti johtaa Yhdysvaltojen ulkoasioita (58). Vaikka kongressilla on valtuudet asettaa rajoituksia, minkä se onkin tehnyt monessa suhteessa, presidentti voi näissä rajoissa johtaa Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisön toimintaa erityisesti toimeenpanoasetusten (Executive Orders) tai presidentin määräysten (Presidential Directives) avulla. Tätä sovelletaan tietenkin myös niillä aloilla, joilla ei ole kongressin antamia ohjeita. Tällä hetkellä kaksi keskeistä oikeudellista välinettä tässä yhteydessä ovat toimeenpanoasetus 12333 (”toimeenpanoasetus (E.O.) 12333”) (59) ja presidentin määräys ”Presidential Policy Directive 28”. |
| --- | --- |

(68)

Yhdysvaltojen perustuslain mukaan kansallisen turvallisuuden varmistaminen kuuluu presidentin toimivaltaan armeijan ylipäällikkönä ja ylimpänä toimeenpanevana viranomaisena, ja ulkomaantiedustelun osalta presidentti johtaa Yhdysvaltojen ulkoasioita (58). Vaikka kongressilla on valtuudet asettaa rajoituksia, minkä se onkin tehnyt monessa suhteessa, presidentti voi näissä rajoissa johtaa Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisön toimintaa erityisesti toimeenpanoasetusten (Executive Orders) tai presidentin määräysten (Presidential Directives) avulla. Tätä sovelletaan tietenkin myös niillä aloilla, joilla ei ole kongressin antamia ohjeita. Tällä hetkellä kaksi keskeistä oikeudellista välinettä tässä yhteydessä ovat toimeenpanoasetus 12333 (”toimeenpanoasetus (E.O.) 12333”) (59) ja presidentin määräys ”Presidential Policy Directive 28”.

58

59

| (69) | Presidentin määräyksessä PPD-28 (Presidential Policy Directive 28), joka annettiin 17 päivänä tammikuuta 2014, asetetaan useita rajoituksia signaalitiedustelutoiminnalle (60). Kyseinen määräys sitoo Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisia (61) ja pysyy voimassa Yhdysvaltojen hallinnossa tapahtuvista muutoksista huolimatta (62). PPD-28 on erityisen tärkeä ei-yhdysvaltalaisille henkilöille, myös EU:n rekisteröidyille. Siinä säädetään muun muassa, että:






  a) | tietojen keruun signaalitiedustelun avulla on perustuttava säädökseen tai presidentin hyväksyntään ja se on suoritettava Yhdysvaltojen perustuslain (erityisesti sen neljännen lisäyksen) ja Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

(69)

Presidentin määräyksessä PPD-28 (Presidential Policy Directive 28), joka annettiin 17 päivänä tammikuuta 2014, asetetaan useita rajoituksia signaalitiedustelutoiminnalle (60). Kyseinen määräys sitoo Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisia (61) ja pysyy voimassa Yhdysvaltojen hallinnossa tapahtuvista muutoksista huolimatta (62). PPD-28 on erityisen tärkeä ei-yhdysvaltalaisille henkilöille, myös EU:n rekisteröidyille. Siinä säädetään muun muassa, että:

60

61

62

a)

tietojen keruun signaalitiedustelun avulla on perustuttava säädökseen tai presidentin hyväksyntään ja se on suoritettava Yhdysvaltojen perustuslain (erityisesti sen neljännen lisäyksen) ja Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaisesti;

| b) | kaikkia henkilöitä olisi kohdeltava ihmisarvoisesti ja kunnioittavasti, riippumatta heidän kansalaisuudestaan tai siitä, missä he mahdollisesti asuvat; |
| --- | --- |

b)

kaikkia henkilöitä olisi kohdeltava ihmisarvoisesti ja kunnioittavasti, riippumatta heidän kansalaisuudestaan tai siitä, missä he mahdollisesti asuvat;

| c) | kaikki henkilöt ovat oikeutettuja yksityisyyden suojaan heidän henkilötietojensa käsittelyssä; |
| --- | --- |

c)

kaikki henkilöt ovat oikeutettuja yksityisyyden suojaan heidän henkilötietojensa käsittelyssä;

| d) | yksityisyyden suoja ja kansalaisvapaudet muodostavat olennaisen osan Yhdysvaltojen signaalitiedustelutoiminnan suunnittelussa; |
| --- | --- |

d)

yksityisyyden suoja ja kansalaisvapaudet muodostavat olennaisen osan Yhdysvaltojen signaalitiedustelutoiminnan suunnittelussa;

| e) | Yhdysvaltojen signaalitiedustelutoiminnassa on sen vuoksi huomioitava asianmukaiset suojatoimet kaikkien henkilöiden henkilötietojen osalta riippumatta heidän kansallisuudestaan tai siitä, missä he mahdollisesti asuvat. |
| --- | --- |

e)

Yhdysvaltojen signaalitiedustelutoiminnassa on sen vuoksi huomioitava asianmukaiset suojatoimet kaikkien henkilöiden henkilötietojen osalta riippumatta heidän kansallisuudestaan tai siitä, missä he mahdollisesti asuvat.

| (70) | PPD-28:n mukaan signaalitiedustelutietoja voidaan kerätä ainoastaan, jos tarkoituksena on ulkomaantiedustelu tai vastatiedustelu kansallisen tai ministeriötason tehtävien tukemiseksi, ei mihinkään muuhun tarkoitukseen (esim. kilpailuedun antamiseksi yhdysvaltalaisille yhtiöille). Tältä osin ODNI selittää, että tiedusteluyhteisön toimijoiden ”olisi vaadittava, että keruun olisi mahdollisuuksien mukaan keskityttävä tiettyihin ulkomaisiin tiedustelukohteisiin tai -aiheisiin erottelutekijöiden avulla (esim. erityiset viestintävälineet, valintakriteerit ja tunnisteet)” (63). Lisäksi lausumat varmistavat, että tiedustelutietojen keräämistä koskevien päätösten tekemistä ei jätetä yksittäisten tiedustelupalvelun edustajien harkintavaltaan, vaan niihin sovelletaan sellaisia toimintaperiaatteita ja menettelytapoja, jotka Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisön eri toimijoiden (virastot) on otettava käyttöön PPD-28:n panemiseksi täytäntöön (64). Tämän vuoksi asianmukaisten valintakriteerien tutkiminen ja määrittäminen tapahtuu yleisen kansallisia tiedusteluprioriteetteja koskevan kehyksen (National Intelligence Priorities Framework) puitteissa. Näin varmistetaan, että korkean tason poliittiset päättäjät asettavat tiedustelun painopisteet ja että niitä tarkistetaan säännöllisesti, jotta ne vastaavat ajankohtaisia kansallisia turvallisuusuhkia, ja että niissä otetaan huomioon mahdolliset riskit, myös ne, jotka kohdistuvat yksityisyyden suojaan (65). Tämän perusteella viraston henkilöstö tutkii ja määrittelee erityiset valintakriteerit, joiden avulla on tarkoitus kerätä painopisteitä vastaavia ulkomaantiedustelutietoja (66). Valintakriteerejä on tarkistettava säännöllisesti, jotta nähdään, tarjoavatko ne edelleen arvokasta tiedustelutietoa painopisteiden mukaisesti (67). |
| --- | --- |

(70)

PPD-28:n mukaan signaalitiedustelutietoja voidaan kerätä ainoastaan, jos tarkoituksena on ulkomaantiedustelu tai vastatiedustelu kansallisen tai ministeriötason tehtävien tukemiseksi, ei mihinkään muuhun tarkoitukseen (esim. kilpailuedun antamiseksi yhdysvaltalaisille yhtiöille). Tältä osin ODNI selittää, että tiedusteluyhteisön toimijoiden ”olisi vaadittava, että keruun olisi mahdollisuuksien mukaan keskityttävä tiettyihin ulkomaisiin tiedustelukohteisiin tai -aiheisiin erottelutekijöiden avulla (esim. erityiset viestintävälineet, valintakriteerit ja tunnisteet)” (63). Lisäksi lausumat varmistavat, että tiedustelutietojen keräämistä koskevien päätösten tekemistä ei jätetä yksittäisten tiedustelupalvelun edustajien harkintavaltaan, vaan niihin sovelletaan sellaisia toimintaperiaatteita ja menettelytapoja, jotka Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisön eri toimijoiden (virastot) on otettava käyttöön PPD-28:n panemiseksi täytäntöön (64). Tämän vuoksi asianmukaisten valintakriteerien tutkiminen ja määrittäminen tapahtuu yleisen kansallisia tiedusteluprioriteetteja koskevan kehyksen (National Intelligence Priorities Framework) puitteissa. Näin varmistetaan, että korkean tason poliittiset päättäjät asettavat tiedustelun painopisteet ja että niitä tarkistetaan säännöllisesti, jotta ne vastaavat ajankohtaisia kansallisia turvallisuusuhkia, ja että niissä otetaan huomioon mahdolliset riskit, myös ne, jotka kohdistuvat yksityisyyden suojaan (65). Tämän perusteella viraston henkilöstö tutkii ja määrittelee erityiset valintakriteerit, joiden avulla on tarkoitus kerätä painopisteitä vastaavia ulkomaantiedustelutietoja (66). Valintakriteerejä on tarkistettava säännöllisesti, jotta nähdään, tarjoavatko ne edelleen arvokasta tiedustelutietoa painopisteiden mukaisesti (67).

63

64

65

66

67

| (71) | Lisäksi PPD-28:ssa olevat vaatimukset, joiden mukaan tiedusteluaineiston keruun on aina (68) oltava ”mahdollisimman räätälöityä” ja että tiedusteluyhteisön on asetettava etusijalle muiden tietojen saatavuus ja asianmukaiset ja toteuttamiskelpoiset vaihtoehdot (69), ovat kohdennetun keruun priorisointia valikoimattoman keruun sijaan koskevan yleissäännön mukaiset. ODNIn antaman vakuutuksen mukaan näillä vaatimuksilla varmistetaan erityisesti, että valikoimaton keruu ei ole ”laajamittaista” eikä ”kohdentamatonta” ja että poikkeus ei mene säännön edelle (70). |
| --- | --- |

(71)

Lisäksi PPD-28:ssa olevat vaatimukset, joiden mukaan tiedusteluaineiston keruun on aina (68) oltava ”mahdollisimman räätälöityä” ja että tiedusteluyhteisön on asetettava etusijalle muiden tietojen saatavuus ja asianmukaiset ja toteuttamiskelpoiset vaihtoehdot (69), ovat kohdennetun keruun priorisointia valikoimattoman keruun sijaan koskevan yleissäännön mukaiset. ODNIn antaman vakuutuksen mukaan näillä vaatimuksilla varmistetaan erityisesti, että valikoimaton keruu ei ole ”laajamittaista” eikä ”kohdentamatonta” ja että poikkeus ei mene säännön edelle (70).

68

69

70

| (72) | Vaikka PPD-28:n mukaan tiedusteluyhteisön toimijoiden on joskus tietyissä olosuhteissa kerättävä valikoimattomia signaalitiedustelutietoja esimerkiksi havaitakseen ja arvioidakseen uusia tai kehittyviä uhkia, siinä ohjataan nämä toimijat antamaan etusija vaihtoehdoille, jotka mahdollistavat kohdennetun signaalitiedustelun (71). Tästä seuraa, että valikoimatonta keruuta suoritetaan vain, jos kohdennettu keruu erottelutekijöitä (ts. tiettyyn kohteeseen liittyvä tunniste, kuten kohteen sähköpostiosoite tai puhelinnumero) käyttämällä ei ole mahdollista ”teknisistä tai toiminnallisista syistä” (72). Tämä koskee sekä tapaa, jolla signaalitiedustelutiedot kerätään, että sitä, mitä todellisuudessa kerätään (72). |
| --- | --- |

(72)

Vaikka PPD-28:n mukaan tiedusteluyhteisön toimijoiden on joskus tietyissä olosuhteissa kerättävä valikoimattomia signaalitiedustelutietoja esimerkiksi havaitakseen ja arvioidakseen uusia tai kehittyviä uhkia, siinä ohjataan nämä toimijat antamaan etusija vaihtoehdoille, jotka mahdollistavat kohdennetun signaalitiedustelun (71). Tästä seuraa, että valikoimatonta keruuta suoritetaan vain, jos kohdennettu keruu erottelutekijöitä (ts. tiettyyn kohteeseen liittyvä tunniste, kuten kohteen sähköpostiosoite tai puhelinnumero) käyttämällä ei ole mahdollista ”teknisistä tai toiminnallisista syistä” (72). Tämä koskee sekä tapaa, jolla signaalitiedustelutiedot kerätään, että sitä, mitä todellisuudessa kerätään (72).

71

72

72

| (73) | ODNIn lausumien mukaan tiedusteluyhteisö pyrkii rajoittamaan keruuta ”mahdollisimman paljon” myös silloin, kun se ei voi käyttää erityisiä tunnisteita keruun kohdentamiseksi. Tämän varmistamiseksi se ”soveltaa suodattimia ja muita teknisiä keinoja keskittääkseen keruun niihin välineisiin, jotka todennäköisesti sisältävät ulkomaantiedustelun kannalta arvokasta viestintätietoa” (ja näin ollen vastaavat Yhdysvaltojen poliittisten päättäjien esittämiä vaatimuksia edellä johdanto-osan 70 kappaleessa kuvatun prosessin mukaisesti). Tämän seurauksena valikoimatonta keruuta kohdennetaan vähintään kahdella tavalla. Ensinnäkin sen on aina liityttävä tiettyihin ulkomaantiedustelun tavoitteisiin (esim. signaalitiedustelutietojen hankkimiseksi tietyllä alueella toimivan terroristiryhmän toiminnasta) ja keskityttävä sellaisen viestinnän keruuseen, jolla on tämä yhteys. ODNIn vakuutusten mukaan tämä näkyy siitä, että ”Yhdysvaltojen signaalitiedustelutoiminta koskee vain murto-osaa internetviestinnästä” (73). Toiseksi ODNIn lausumissa selitetään, että käytettävät suodattimet ja muut tekniset keinot suunnitellaan niin, että keruu keskitetään mahdollisimman tarkasti, jotta varmistetaan, että kerätyn ”merkityksettömän tiedon” määrä on mahdollisimman pieni. |
| --- | --- |

(73)

ODNIn lausumien mukaan tiedusteluyhteisö pyrkii rajoittamaan keruuta ”mahdollisimman paljon” myös silloin, kun se ei voi käyttää erityisiä tunnisteita keruun kohdentamiseksi. Tämän varmistamiseksi se ”soveltaa suodattimia ja muita teknisiä keinoja keskittääkseen keruun niihin välineisiin, jotka todennäköisesti sisältävät ulkomaantiedustelun kannalta arvokasta viestintätietoa” (ja näin ollen vastaavat Yhdysvaltojen poliittisten päättäjien esittämiä vaatimuksia edellä johdanto-osan 70 kappaleessa kuvatun prosessin mukaisesti). Tämän seurauksena valikoimatonta keruuta kohdennetaan vähintään kahdella tavalla. Ensinnäkin sen on aina liityttävä tiettyihin ulkomaantiedustelun tavoitteisiin (esim. signaalitiedustelutietojen hankkimiseksi tietyllä alueella toimivan terroristiryhmän toiminnasta) ja keskityttävä sellaisen viestinnän keruuseen, jolla on tämä yhteys. ODNIn vakuutusten mukaan tämä näkyy siitä, että ”Yhdysvaltojen signaalitiedustelutoiminta koskee vain murto-osaa internetviestinnästä” (73). Toiseksi ODNIn lausumissa selitetään, että käytettävät suodattimet ja muut tekniset keinot suunnitellaan niin, että keruu keskitetään mahdollisimman tarkasti, jotta varmistetaan, että kerätyn ”merkityksettömän tiedon” määrä on mahdollisimman pieni.

73

| (74) | Myös silloin kun Yhdysvallat pitää tarpeellisena kerätä valikoimattomia signaalitiedustelutietoja johdanto-osan 70–73 kappaleessa esitettyjen edellytysten mukaisesti, määräyksessä PPD-28 rajoitetaan tällaisten tietojen käyttö erityiseen luetteloon, johon sisältyy kuusi kansalliseen turvallisuuteen liittyvää käyttötarkoitusta, kaikkien henkilöiden yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien suojelemiseksi heidän kansalaisuudestaan tai asuinpaikastaan riippumatta (74). Näihin sallittuihin käyttötarkoituksiin kuuluvat toimenpiteet, joiden avulla voidaan havaita ja torjua uhkia, jotka johtuvat vakoilusta, terrorismista, joukkotuhoaseista, tai uhkia, jotka kohdistuvat verkkoturvallisuuteen, asevoimiin tai sotilashenkilöstöön, samoin kuin kansainvälisen rikollisuuden uhkia, jotka liittyvät muihin viiteen käyttötarkoitukseen. Niitä tarkistetaan vähintään vuosittain. Yhdysvaltojen hallituksen lausumien mukaan tiedusteluyhteisön toimijat ovat vahvistaneet analysoimattomiin signaalitiedustelutietoihin liittyviä pyyntöjä koskevia analyyttisiä menetelmiään ja standardejaan, jotta ne olisivat näiden vaatimusten mukaisia; kohdennettujen pyyntöjen käyttö ”varmistaa, että vain ne tiedot, joilla on mahdollisesti tiedusteluarvoa, esitetään analyytikoille tutkittavaksi” (75). |
| --- | --- |

(74)

Myös silloin kun Yhdysvallat pitää tarpeellisena kerätä valikoimattomia signaalitiedustelutietoja johdanto-osan 70–73 kappaleessa esitettyjen edellytysten mukaisesti, määräyksessä PPD-28 rajoitetaan tällaisten tietojen käyttö erityiseen luetteloon, johon sisältyy kuusi kansalliseen turvallisuuteen liittyvää käyttötarkoitusta, kaikkien henkilöiden yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien suojelemiseksi heidän kansalaisuudestaan tai asuinpaikastaan riippumatta (74). Näihin sallittuihin käyttötarkoituksiin kuuluvat toimenpiteet, joiden avulla voidaan havaita ja torjua uhkia, jotka johtuvat vakoilusta, terrorismista, joukkotuhoaseista, tai uhkia, jotka kohdistuvat verkkoturvallisuuteen, asevoimiin tai sotilashenkilöstöön, samoin kuin kansainvälisen rikollisuuden uhkia, jotka liittyvät muihin viiteen käyttötarkoitukseen. Niitä tarkistetaan vähintään vuosittain. Yhdysvaltojen hallituksen lausumien mukaan tiedusteluyhteisön toimijat ovat vahvistaneet analysoimattomiin signaalitiedustelutietoihin liittyviä pyyntöjä koskevia analyyttisiä menetelmiään ja standardejaan, jotta ne olisivat näiden vaatimusten mukaisia; kohdennettujen pyyntöjen käyttö ”varmistaa, että vain ne tiedot, joilla on mahdollisesti tiedusteluarvoa, esitetään analyytikoille tutkittavaksi” (75).

74

75

| (75) | Nämä rajoitukset ovat erityisen tärkeitä EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa toimitettujen henkilötietojen kannalta erityisesti tapauksissa, joissa henkilötietojen keruu oli tarkoitus suorittaa Yhdysvaltojen ulkopuolella, mukaan lukien niiden siirtäminen transatlanttisia kaapeleita pitkin unionista Yhdysvaltoihin. Kuten Yhdysvaltojen viranomaiset ovat ODNIn lausumissa vahvistaneet, tällaiseen tietojen keruuseen sovelletaan kyseisissä lausumissa esitettyjä rajoituksia ja suojatoimia, myös niitä, jotka on vahvistettu PPD-28:ssa (76). |
| --- | --- |

(75)

Nämä rajoitukset ovat erityisen tärkeitä EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa toimitettujen henkilötietojen kannalta erityisesti tapauksissa, joissa henkilötietojen keruu oli tarkoitus suorittaa Yhdysvaltojen ulkopuolella, mukaan lukien niiden siirtäminen transatlanttisia kaapeleita pitkin unionista Yhdysvaltoihin. Kuten Yhdysvaltojen viranomaiset ovat ODNIn lausumissa vahvistaneet, tällaiseen tietojen keruuseen sovelletaan kyseisissä lausumissa esitettyjä rajoituksia ja suojatoimia, myös niitä, jotka on vahvistettu PPD-28:ssa (76).

76

| (76) | Vaikka näitä periaatteita ei olekaan ilmaistu kyseisin oikeudellisin termein, niissä otetaan huomioon tarpeellisuutta ja suhteellisuutta koskevien periaatteiden keskeinen sisältö. Kohdennettu tietojenkeruu on selvästi etusijalla, kun taas valikoimaton keruu rajoittuu (poikkeuksellisiin) tilanteisiin, joissa kohdennettu keruu ei ole mahdollinen teknisistä tai toiminnallisista syistä. Myös silloin kun valikoimatonta keruuta ei voida välttää, tällaisten tietojen myöhempi ”käyttö” tietoihin pääsyn kautta rajoittuu tiukasti tiettyihin, kansalliseen turvallisuuteen liittyviin laillisiin tarkoituksiin (77). |
| --- | --- |

(76)

Vaikka näitä periaatteita ei olekaan ilmaistu kyseisin oikeudellisin termein, niissä otetaan huomioon tarpeellisuutta ja suhteellisuutta koskevien periaatteiden keskeinen sisältö. Kohdennettu tietojenkeruu on selvästi etusijalla, kun taas valikoimaton keruu rajoittuu (poikkeuksellisiin) tilanteisiin, joissa kohdennettu keruu ei ole mahdollinen teknisistä tai toiminnallisista syistä. Myös silloin kun valikoimatonta keruuta ei voida välttää, tällaisten tietojen myöhempi ”käyttö” tietoihin pääsyn kautta rajoittuu tiukasti tiettyihin, kansalliseen turvallisuuteen liittyviin laillisiin tarkoituksiin (77).

valikoimatonta keruuta

rajoittuu tiukasti

77

| (77) | Nämä vaatimukset sitovat koko tiedusteluyhteisöä, koska ne sisältyvät presidentin ylimpänä toimeenpanevana viranomaisena antamaan määräykseen, ja ne on pantu täytäntöön sellaisten viraston sääntöjen ja menettelyjen avulla, joilla yleiset periaatteet muunnetaan päivittäisiä toimintoja koskeviksi erityisohjeiksi. Vaikka PPD-28 ei sido kongressia, kongressi on itse toteuttanut toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että henkilötietojen keruu Yhdysvalloissa ja niihin pääsy on kohdennettua, eikä sitä toteuteta ”yleiseltä pohjalta”. |
| --- | --- |

(77)

Nämä vaatimukset sitovat koko tiedusteluyhteisöä, koska ne sisältyvät presidentin ylimpänä toimeenpanevana viranomaisena antamaan määräykseen, ja ne on pantu täytäntöön sellaisten viraston sääntöjen ja menettelyjen avulla, joilla yleiset periaatteet muunnetaan päivittäisiä toimintoja koskeviksi erityisohjeiksi. Vaikka PPD-28 ei sido kongressia, kongressi on itse toteuttanut toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että henkilötietojen keruu Yhdysvalloissa ja niihin pääsy on kohdennettua, eikä sitä toteuteta ”yleiseltä pohjalta”.

| (78) | Saatavilla olevien tietojen, kuten Yhdysvaltojen hallitukselta saatujen lausumien, perusteella voidaan todeta, että Yhdysvaltojen tiedusteluvirastot voivat sen jälkeen, kun tiedot on siirretty Yhdysvalloissa sijaitseville organisaatioille, jotka ovat antaneet oman varmennuksen EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa, pyytää henkilötietoja ainoastaan silloin (78), kun pyyntö on ulkomaantiedustelun valvontaa koskevan lain (Foreign Intelligence Surveillance Act, FISA) mukainen tai sen on tehnyt Yhdysvaltojen liittovaltion poliisi (Federal Bureau of Investigation, FBI) niin sanotun kansallista turvallisuutta koskevan kirjeen (National Security Letter, NSL) (79) perusteella. FISA-laki sisältää useita oikeusperustoja, joita voidaan käyttää EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyjen, EU:n rekisteröityjä koskevien henkilötietojen keräämiseksi ja käsittelemiseksi. Näitä oikeusperustoja ovat FISA-lain 104 § (80), joka kattaa perinteisen yksilöllisen sähköisen valvonnan, ja 402 § (81), joka käsittelee lähtevän ja saapuvan teleliikenteen tietojen tallennusjärjestelmien (pen registers, trap and trace devices) asennusta. Muut kaksi keskeistä välinettä ovat FISA-lain 501 § (entinen U.S. PATRIOT ACT -lain 215 §) ja 702 § (82). |
| --- | --- |

(78)

Saatavilla olevien tietojen, kuten Yhdysvaltojen hallitukselta saatujen lausumien, perusteella voidaan todeta, että Yhdysvaltojen tiedusteluvirastot voivat sen jälkeen, kun tiedot on siirretty Yhdysvalloissa sijaitseville organisaatioille, jotka ovat antaneet oman varmennuksen EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa, pyytää henkilötietoja ainoastaan silloin (78), kun pyyntö on ulkomaantiedustelun valvontaa koskevan lain (Foreign Intelligence Surveillance Act, FISA) mukainen tai sen on tehnyt Yhdysvaltojen liittovaltion poliisi (Federal Bureau of Investigation, FBI) niin sanotun kansallista turvallisuutta koskevan kirjeen (National Security Letter, NSL) (79) perusteella. FISA-laki sisältää useita oikeusperustoja, joita voidaan käyttää EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyjen, EU:n rekisteröityjä koskevien henkilötietojen keräämiseksi ja käsittelemiseksi. Näitä oikeusperustoja ovat FISA-lain 104 § (80), joka kattaa perinteisen yksilöllisen sähköisen valvonnan, ja 402 § (81), joka käsittelee lähtevän ja saapuvan teleliikenteen tietojen tallennusjärjestelmien (pen registers, trap and trace devices) asennusta. Muut kaksi keskeistä välinettä ovat FISA-lain 501 § (entinen U.S. PATRIOT ACT -lain 215 §) ja 702 § (82).

78

79

80

81

82

| (79) | Tältä osin USA FREEDOM Act -laissa, joka annettiin 2 päivänä kesäkuuta 2015, kielletään valikoimattomien tietojen kerääminen FISA-lain 402 §:n (lähtevän ja saapuvan teleliikenteen tietojen tallennusjärjestelmien käyttölupa), FISA-lain 501 §:n (aikaisemmin U.S. PATRIOT ACT -lain 215 §) (83) ja NSL-kirjeiden perusteella. Sen sijaan siinä vaaditaan erityisten valintakriteerien käyttöä (84). |
| --- | --- |

(79)

Tältä osin USA FREEDOM Act -laissa, joka annettiin 2 päivänä kesäkuuta 2015, kielletään valikoimattomien tietojen kerääminen FISA-lain 402 §:n (lähtevän ja saapuvan teleliikenteen tietojen tallennusjärjestelmien käyttölupa), FISA-lain 501 §:n (aikaisemmin U.S. PATRIOT ACT -lain 215 §) (83) ja NSL-kirjeiden perusteella. Sen sijaan siinä vaaditaan erityisten valintakriteerien käyttöä (84).

83

84

| (80) | Vaikka FISA-laki sisältää muita oikeusperustoja kansalliselle tiedustelutoiminnalle, myös signaalitiedustelulle, komission arviointi osoittaa, että julkisten viranomaisten toimet rajoitetaan myös näissä oikeusperustoissa EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyjen henkilötietojen osalta tietojen kohdennettuun keruuseen ja niihin pääsyyn. |
| --- | --- |

(80)

Vaikka FISA-laki sisältää muita oikeusperustoja kansalliselle tiedustelutoiminnalle, myös signaalitiedustelulle, komission arviointi osoittaa, että julkisten viranomaisten toimet rajoitetaan myös näissä oikeusperustoissa EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyjen henkilötietojen osalta tietojen kohdennettuun keruuseen ja niihin pääsyyn.

| (81) | Tämä on selvää kun on kyse perinteisestä yksilöllisestä sähköisestä valvonnasta FISA-lain 104 §:n nojalla (85). FISA-lain 702 §:n, joka muodostaa perustan kahdelle tärkeälle Yhdysvaltojen tiedusteluvirastojen tiedusteluohjelmalle (PRISM, UPSTREAM), mukaan tiedonhaut suoritetaan kohdennetusti käyttämällä yksittäisiä valintakriteerejä, joilla yksilöidään tietyt viestintävälineet, kuten kohteen sähköpostiosoite tai puhelinnumero, mutta ei avainkäsitteitä tai kohteena olevien henkilöiden nimiä (86). Kuten Privacy and Civil Liberties Oversight Board (PCLOB) on huomauttanut, 702 §:n mukaisen valvonnan ”kohteena ovat tietyt [ei-yhdysvaltalaiset] henkilöt, jotka on määritetty yksilöllisesti” (87). Päättymislausekkeen vuoksi FISA-lain 702 §:ää on tarkasteltava uudelleen vuonna 2017, jolloin komission on arvioitava EU:n rekisteröityjen käytettävissä olevia suojatoimia. |
| --- | --- |

(81)

Tämä on selvää kun on kyse perinteisestä yksilöllisestä sähköisestä valvonnasta FISA-lain 104 §:n nojalla (85). FISA-lain 702 §:n, joka muodostaa perustan kahdelle tärkeälle Yhdysvaltojen tiedusteluvirastojen tiedusteluohjelmalle (PRISM, UPSTREAM), mukaan tiedonhaut suoritetaan kohdennetusti käyttämällä yksittäisiä valintakriteerejä, joilla yksilöidään tietyt viestintävälineet, kuten kohteen sähköpostiosoite tai puhelinnumero, mutta ei avainkäsitteitä tai kohteena olevien henkilöiden nimiä (86). Kuten Privacy and Civil Liberties Oversight Board (PCLOB) on huomauttanut, 702 §:n mukaisen valvonnan ”kohteena ovat tietyt [ei-yhdysvaltalaiset] henkilöt, jotka on määritetty yksilöllisesti” (87). Päättymislausekkeen vuoksi FISA-lain 702 §:ää on tarkasteltava uudelleen vuonna 2017, jolloin komission on arvioitava EU:n rekisteröityjen käytettävissä olevia suojatoimia.

85

86

87

| (82) | Lisäksi Yhdysvaltojen hallitus on lausumissaan antanut Euroopan komissiolle nimenomaisen vakuutuksen siitä, että Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisö ”ei harjoita kehenkään, esimerkiksi tavallisiin unionin kansalaisiin, kohdistuvaa kohdentamatonta valvontaa” (88). Yhdysvalloissa kerättyjen henkilötietojen osalta tätä lausuntoa tukevat empiiriset todisteet, jotka osoittavat, että tietopyynnöt, jotka on tehty käyttämällä NSL-kirjettä tai FISA-lain mukaisesti joko yksittäin tai yhdessä, koskevat ainoastaan suhteellisen pientä määrää kohteita, kun tilannetta verrataan internetin yleiseen tietovirtaan (89). |
| --- | --- |

(82)

Lisäksi Yhdysvaltojen hallitus on lausumissaan antanut Euroopan komissiolle nimenomaisen vakuutuksen siitä, että Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisö ”ei harjoita kehenkään, esimerkiksi tavallisiin unionin kansalaisiin, kohdistuvaa kohdentamatonta valvontaa” (88). Yhdysvalloissa kerättyjen henkilötietojen osalta tätä lausuntoa tukevat empiiriset todisteet, jotka osoittavat, että tietopyynnöt, jotka on tehty käyttämällä NSL-kirjettä tai FISA-lain mukaisesti joko yksittäin tai yhdessä, koskevat ainoastaan suhteellisen pientä määrää kohteita, kun tilannetta verrataan internetin yleiseen tietovirtaan (89).

88

tietopyynnöt

89

| (83) | Kerättyihin tietoihin pääsyn ja tietoturvan osalta PPD-28:ssa edellytetään, että pääsy ”on rajoitettu vain luvan omaavaan henkilöstöön, joille tiedot ovat tarpeen tehtävänsä suorittamiseksi” ja että henkilötiedot ”on käsiteltävä ja säilytettävä arkaluonteisiin tietoihin sovellettavien suojatoimien mukaisesti sellaisissa olosuhteissa, jotka antavat riittävän suojan ja estävät sellaisilta henkilöiltä niihin pääsyn, joilla ei ole lupaa päästä tietoihin”. Tiedusteluhenkilöstö saa PPD-28:ssa vahvistettuja periaatteita koskevaa asianmukaista ja riittävää koulutusta (90). |
| --- | --- |

(83)

Kerättyihin tietoihin pääsyn ja tietoturvan osalta PPD-28:ssa edellytetään, että pääsy ”on rajoitettu vain luvan omaavaan henkilöstöön, joille tiedot ovat tarpeen tehtävänsä suorittamiseksi” ja että henkilötiedot ”on käsiteltävä ja säilytettävä arkaluonteisiin tietoihin sovellettavien suojatoimien mukaisesti sellaisissa olosuhteissa, jotka antavat riittävän suojan ja estävät sellaisilta henkilöiltä niihin pääsyn, joilla ei ole lupaa päästä tietoihin”. Tiedusteluhenkilöstö saa PPD-28:ssa vahvistettuja periaatteita koskevaa asianmukaista ja riittävää koulutusta (90).

pääsyn

tietoturvan

90

| (84) | Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisten keräämien, EU:n rekisteröityjen henkilötietojen säilyttämisestä ja edelleen levittämisestä PPD-28:ssa todetaan, että kaikkia henkilöitä (myös ei-yhdysvaltalaisia) olisi kohdeltava ihmisarvoisesti ja kunnioittavasti, että kaikki henkilöt ovat oikeutettuja yksityisyyden suojaan henkilötietojensa käsittelyssä ja että tiedusteluyhteisön toimijoiden on sen vuoksi laadittava politiikkoja, jotka tarjoavat tällaisille tiedoille asianmukaiset suojatoimet, jotka ”on kohtuudella suunniteltu niin, että ne minimoivat [tietojen] levittämisen ja säilyttämisen” (91). |
| --- | --- |

(84)

Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisten keräämien, EU:n rekisteröityjen henkilötietojen säilyttämisestä ja edelleen levittämisestä PPD-28:ssa todetaan, että kaikkia henkilöitä (myös ei-yhdysvaltalaisia) olisi kohdeltava ihmisarvoisesti ja kunnioittavasti, että kaikki henkilöt ovat oikeutettuja yksityisyyden suojaan henkilötietojensa käsittelyssä ja että tiedusteluyhteisön toimijoiden on sen vuoksi laadittava politiikkoja, jotka tarjoavat tällaisille tiedoille asianmukaiset suojatoimet, jotka ”on kohtuudella suunniteltu niin, että ne minimoivat [tietojen] levittämisen ja säilyttämisen” (91).

säilyttämisestä

levittämisestä

91

| (85) | Yhdysvaltojen hallituksen mukaan tämä kohtuusvaatimus tarkoittaa sitä, että tiedusteluyhteisön toimijoiden ei tarvitse ottaa käyttöön ”mitä tahansa teoriassa mahdollista toimenpidettä” vaan että niiden on ”tasapainotettava toimensa yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia koskevien oikeutettujen etujen suojelemiseksi signaalitiedustelutoiminnan käytännön vaatimusten kanssa” (92). Tältä osin ei-yhdysvaltalaisia henkilöitä kohdellaan samoin kuin yhdysvaltalaisia Yhdysvaltojen oikeusministerin hyväksymien menettelyjen perusteella (93). |
| --- | --- |

(85)

Yhdysvaltojen hallituksen mukaan tämä kohtuusvaatimus tarkoittaa sitä, että tiedusteluyhteisön toimijoiden ei tarvitse ottaa käyttöön ”mitä tahansa teoriassa mahdollista toimenpidettä” vaan että niiden on ”tasapainotettava toimensa yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia koskevien oikeutettujen etujen suojelemiseksi signaalitiedustelutoiminnan käytännön vaatimusten kanssa” (92). Tältä osin ei-yhdysvaltalaisia henkilöitä kohdellaan samoin kuin yhdysvaltalaisia Yhdysvaltojen oikeusministerin hyväksymien menettelyjen perusteella (93).

92

93

| (86) | Näiden sääntöjen mukaan tietoja säilytetään yleensä enintään viisi vuotta, ellei laissa ole erityissäännöstä tai ellei kansallisen tiedusteluviraston johtaja yksityisyyden suojaa koskevia kysymyksiä huolellisesti arvioituaan ja ODNIn kansalaisvapauksien suojasta vastaavan neuvonantajan samoin kuin viraston kansalaisvapauksiin liittyviä tehtäviä hoitavien virkamiesten näkemykset huomioon ottaen määrää, että tietojen säilyttämisen jatkaminen on kansallisen turvallisuuden edun mukaista (94). Tietojen levittäminen on rajattu tapauksiin, joissa tiedot ovat merkityksellisiä keruun tarkoituksen kannalta ja näin ollen ne vastaavat hyväksytyn ulkomaantiedustelun tai lainvalvonnan tiedontarvetta (95). |
| --- | --- |

(86)

Näiden sääntöjen mukaan tietoja säilytetään yleensä enintään viisi vuotta, ellei laissa ole erityissäännöstä tai ellei kansallisen tiedusteluviraston johtaja yksityisyyden suojaa koskevia kysymyksiä huolellisesti arvioituaan ja ODNIn kansalaisvapauksien suojasta vastaavan neuvonantajan samoin kuin viraston kansalaisvapauksiin liittyviä tehtäviä hoitavien virkamiesten näkemykset huomioon ottaen määrää, että tietojen säilyttämisen jatkaminen on kansallisen turvallisuuden edun mukaista (94). Tietojen levittäminen on rajattu tapauksiin, joissa tiedot ovat merkityksellisiä keruun tarkoituksen kannalta ja näin ollen ne vastaavat hyväksytyn ulkomaantiedustelun tai lainvalvonnan tiedontarvetta (95).

94

95

| (87) | Yhdysvaltojen hallituksen antamien vakuutusten mukaan henkilötietoja ei saa levittää pelkästään sillä perusteella, että asianomainen henkilö ei ole yhdysvaltalainen ja että ”ulkomaalaisen henkilön tavanomaiseen toimintaan kohdistuvaa signaalitiedustelua ei katsottaisi ulkomaantiedusteluksi, jota voitaisiin levittää tai säilyttää pysyvästi pelkästään tämän seikan perusteella, ellei se muutoin vastaa hyväksyttyä ulkomaantiedustelutiedon tarvetta” (96). |
| --- | --- |

(87)

Yhdysvaltojen hallituksen antamien vakuutusten mukaan henkilötietoja ei saa levittää pelkästään sillä perusteella, että asianomainen henkilö ei ole yhdysvaltalainen ja että ”ulkomaalaisen henkilön tavanomaiseen toimintaan kohdistuvaa signaalitiedustelua ei katsottaisi ulkomaantiedusteluksi, jota voitaisiin levittää tai säilyttää pysyvästi pelkästään tämän seikan perusteella, ellei se muutoin vastaa hyväksyttyä ulkomaantiedustelutiedon tarvetta” (96).

96

| (88) | Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että Yhdysvalloissa on käytössä sääntöjä, joilla pyritään rajoittamaan puuttumista kansallisen turvallisuuden nimissä sellaisten henkilöiden perusoikeuksiin, joiden henkilötietoja siirretään unionista Yhdysvaltoihin EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn nojalla, siihen mikä on ehdottomasti tarpeen oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(88)

Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että Yhdysvalloissa on käytössä sääntöjä, joilla pyritään rajoittamaan puuttumista kansallisen turvallisuuden nimissä sellaisten henkilöiden perusoikeuksiin, joiden henkilötietoja siirretään unionista Yhdysvaltoihin EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn nojalla, siihen mikä on ehdottomasti tarpeen oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi.

| (89) | Kuten edellä oleva analyysi osoittaa, Yhdysvaltojen lainsäädännössä varmistetaan, että valvonta- ja tarkkailutoimenpiteitä käytetään ainoastaan ulkomaantiedustelutiedon hankkimiseksi – mikä on oikeutettu poliittinen tavoite (97) – ja niitä räätälöidään mahdollisimman paljon. Erityisesti on huomattava, että valikoimaton keruu voidaan hyväksyä ainoastaan poikkeuksellisesti, jos kohdennettu keruu ei ole mahdollinen, ja siihen liitetään ylimääräisiä suojatoimia, joilla kerättyjen tietojen määrä ja niihin pääsy minimoidaan (pääsy on kohdennettava ja sallittava ainoastaan tiettyihin tarkoituksiin). |
| --- | --- |

(89)

Kuten edellä oleva analyysi osoittaa, Yhdysvaltojen lainsäädännössä varmistetaan, että valvonta- ja tarkkailutoimenpiteitä käytetään ainoastaan ulkomaantiedustelutiedon hankkimiseksi – mikä on oikeutettu poliittinen tavoite (97) – ja niitä räätälöidään mahdollisimman paljon. Erityisesti on huomattava, että valikoimaton keruu voidaan hyväksyä ainoastaan poikkeuksellisesti, jos kohdennettu keruu ei ole mahdollinen, ja siihen liitetään ylimääräisiä suojatoimia, joilla kerättyjen tietojen määrä ja niihin pääsy minimoidaan (pääsy on kohdennettava ja sallittava ainoastaan tiettyihin tarkoituksiin).

97

| (90) | Komission arvioinnin mukaan tämä vastaa unionin tuomioistuimen tuomiossa Schrems vahvistamaa standardia. Tuomion mukaan säännöstössä, jolla puututaan perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa taattuihin perusoikeuksiin, on säädettävä ”vähimmäisvaatimuksista” (98), minkä lisäksi tuomiossa todetaan, että ”siihen, mikä on ehdottomasti tarpeen, ei siis rajoitu säännöstö, jossa sallitaan yleisesti kaikkien henkilöiden, joiden henkilötiedot on siirretty unionista Yhdysvaltoihin, kaikkien henkilötietojen säilyttäminen tekemättä mitään erottelua, rajoitusta tai poikkeusta tavoiteltavan päämäärän mukaan ja säätämättä objektiivisesta perusteesta, jolla voitaisiin rajoittaa viranomaisten pääsyä tietoihin ja rajata niiden myöhempi käyttö tarkoituksiin, jotka ovat täsmällisiä, täysin rajallisia ja omiaan oikeuttamaan puuttumisen, jota niin henkilötietoihin pääsy kuin niiden käyttökin merkitsevät” (99). Rajoittamatonta kaikkien henkilöiden tietojen keruuta ja säilyttämistä ilman rajoituksia ei harrasteta, ei myöskään rajoittamatonta pääsyä tietoihin. Lisäksi komissiolle annetut lausumat, mukaan lukien vakuutus siitä, että Yhdysvaltojen signaalitiedustelutoiminta koskee vain murto-osaa internetviestinnästä, sulkevat pois mahdollisuuden ”yleisestä” pääsystä (100) sähköisen viestinnän sisältöön. |
| --- | --- |

(90)

Komission arvioinnin mukaan tämä vastaa unionin tuomioistuimen tuomiossa Schrems vahvistamaa standardia. Tuomion mukaan säännöstössä, jolla puututaan perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa taattuihin perusoikeuksiin, on säädettävä ”vähimmäisvaatimuksista” (98), minkä lisäksi tuomiossa todetaan, että ”siihen, mikä on ehdottomasti tarpeen, ei siis rajoitu säännöstö, jossa sallitaan yleisesti kaikkien henkilöiden, joiden henkilötiedot on siirretty unionista Yhdysvaltoihin, kaikkien henkilötietojen säilyttäminen tekemättä mitään erottelua, rajoitusta tai poikkeusta tavoiteltavan päämäärän mukaan ja säätämättä objektiivisesta perusteesta, jolla voitaisiin rajoittaa viranomaisten pääsyä tietoihin ja rajata niiden myöhempi käyttö tarkoituksiin, jotka ovat täsmällisiä, täysin rajallisia ja omiaan oikeuttamaan puuttumisen, jota niin henkilötietoihin pääsy kuin niiden käyttökin merkitsevät” (99). Rajoittamatonta kaikkien henkilöiden tietojen keruuta ja säilyttämistä ilman rajoituksia ei harrasteta, ei myöskään rajoittamatonta pääsyä tietoihin. Lisäksi komissiolle annetut lausumat, mukaan lukien vakuutus siitä, että Yhdysvaltojen signaalitiedustelutoiminta koskee vain murto-osaa internetviestinnästä, sulkevat pois mahdollisuuden ”yleisestä” pääsystä (100) sähköisen viestinnän sisältöön.

98

99

100

3.1.2   Tehokas oikeussuoja

Tehokas oikeussuoja

| (91) | Komissio on arvioinut sekä Yhdysvalloissa käytössä olevat valvontamekanismit siltä osin kuin on kyse Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisten puuttumisesta Yhdysvaltoihin siirrettyihin henkilötietoihin että EU:n rekisteröityjen käytettävissä olevat oikeussuojakeinot. |
| --- | --- |

(91)

Komissio on arvioinut sekä Yhdysvalloissa käytössä olevat valvontamekanismit siltä osin kuin on kyse Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisten puuttumisesta Yhdysvaltoihin siirrettyihin henkilötietoihin että EU:n rekisteröityjen käytettävissä olevat oikeussuojakeinot.

Valvonta

Valvonta

| (92) | Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisöön sovelletaan erilaisia tarkastelu- ja valvontamekanismeja, jotka kuuluvat valtionhallinnon kolmeen haaraan. Näitä ovat toimeenpanohaaran sisäiset ja ulkoiset elimet, useat kongressin valiokunnat sekä tuomioistuinvalvonta, viimeksi mainittu erityisesti ulkomaantiedustelun valvontaa koskevan lain (Foreign Intelligence Surveillance Act) soveltamisalaan kuuluvan toiminnan osalta. |
| --- | --- |

(92)

Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisöön sovelletaan erilaisia tarkastelu- ja valvontamekanismeja, jotka kuuluvat valtionhallinnon kolmeen haaraan. Näitä ovat toimeenpanohaaran sisäiset ja ulkoiset elimet, useat kongressin valiokunnat sekä tuomioistuinvalvonta, viimeksi mainittu erityisesti ulkomaantiedustelun valvontaa koskevan lain (Foreign Intelligence Surveillance Act) soveltamisalaan kuuluvan toiminnan osalta.

| (93) | Ensinnäkin toimeenpanohaaran sisällä valvotaan laajasti Yhdysvaltojen viranomaisten tiedustelutoimintaa. |
| --- | --- |

(93)

Ensinnäkin toimeenpanohaaran sisällä valvotaan laajasti Yhdysvaltojen viranomaisten tiedustelutoimintaa.

| (94) | PPD-28:n 4(a)(iv) kohdan mukaan tiedusteluyhteisön toimintaperiaatteisiin ja menettelytapoihin ”on sisällytettävä asianmukaisia toimenpiteitä, joilla helpotetaan henkilötietojen suojatoimien täytäntöönpanon valvontaa”; näihin toimenpiteisiin on kuuluttava säännölliset tarkastukset (101). |
| --- | --- |

(94)

PPD-28:n 4(a)(iv) kohdan mukaan tiedusteluyhteisön toimintaperiaatteisiin ja menettelytapoihin ”on sisällytettävä asianmukaisia toimenpiteitä, joilla helpotetaan henkilötietojen suojatoimien täytäntöönpanon valvontaa”; näihin toimenpiteisiin on kuuluttava säännölliset tarkastukset (101).

101

| (95) | Tältä osin on otettu käyttöön useita valvontakerroksia, mukaan lukien kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavat virkamiehet, valvontaviranomaiset, ODNIn kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaava toimisto (ODNI Civil Liberties and Privacy Office), PCLOB ja presidentin tiedusteluvalvontakomitea (President's Intelligence Oversight Board). Näitä valvontatehtäviä tukevat määräysten noudattamisesta vastaava henkilöstö kaikissa virastoissa (102). |
| --- | --- |

(95)

Tältä osin on otettu käyttöön useita valvontakerroksia, mukaan lukien kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavat virkamiehet, valvontaviranomaiset, ODNIn kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaava toimisto (ODNI Civil Liberties and Privacy Office), PCLOB ja presidentin tiedusteluvalvontakomitea (President's Intelligence Oversight Board). Näitä valvontatehtäviä tukevat määräysten noudattamisesta vastaava henkilöstö kaikissa virastoissa (102).

102

| (96) | Kuten Yhdysvaltojen hallitus on todennut (103), kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavia virkamiehiä, jotka vastaavat valvonnasta, on niissä ministeriöissä, joilla on tiedusteluvastuita, ja tiedusteluvirastoissa (104). Vaikka näiden viranomaisten toimivalta voi vaihdella jonkin verran perustana olevan lainsäädännön mukaan, ne yleensä kattavat menettelyjen valvonnan sen varmistamiseksi, että kyseessä oleva ministeriö/virasto ottaa asianmukaisesti huomioon yksityisyyden suojaan ja kansalaisvapauksiin liittyvät huolenaiheet ja että se on ottanut käyttöön asianmukaiset menettelyt, jotta voidaan käsitellä sellaisten henkilöiden valitukset, jotka katsovat, että heidän yksityisyyttään tai kansalaisvapauksiaan on loukattu (ja joissakin tapauksissa niillä voi olla esimerkiksi ODNIn tapaan toimivalta tutkia valituksia (105)). Ministeriön/viraston johtajan on puolestaan varmistettava, että virkamies saa kaikki tiedot ja pääsee tutustumaan kaikkeen aineistoon, joka on tarpeen hänen tehtävänsä suorittamiseksi. Kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavat virkamiehet raportoivat säännöllisesti kongressille ja PCLOBille muun muassa seuraavista: ministeriön/viraston vastaanottamien valitusten lukumäärä ja luonne sekä yhteenveto niihin annetuista päätöksistä, suoritetut arvioinnit ja tarkastelut ja virkamiehen toteuttamien toimien vaikutus (106). Kansallisten tietosuojaviranomaisten arvion mukaan kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavien virkamiesten suorittamaa sisäistä valvontaa voidaan pitää suhteellisen tehokkaana, vaikka tietosuojaviranomaisten mielestä kyseisten virkamiesten riippumattomuus ei ole vaaditulla tasolla (107). |
| --- | --- |

(96)

Kuten Yhdysvaltojen hallitus on todennut (103), kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavia virkamiehiä, jotka vastaavat valvonnasta, on niissä ministeriöissä, joilla on tiedusteluvastuita, ja tiedusteluvirastoissa (104). Vaikka näiden viranomaisten toimivalta voi vaihdella jonkin verran perustana olevan lainsäädännön mukaan, ne yleensä kattavat menettelyjen valvonnan sen varmistamiseksi, että kyseessä oleva ministeriö/virasto ottaa asianmukaisesti huomioon yksityisyyden suojaan ja kansalaisvapauksiin liittyvät huolenaiheet ja että se on ottanut käyttöön asianmukaiset menettelyt, jotta voidaan käsitellä sellaisten henkilöiden valitukset, jotka katsovat, että heidän yksityisyyttään tai kansalaisvapauksiaan on loukattu (ja joissakin tapauksissa niillä voi olla esimerkiksi ODNIn tapaan toimivalta tutkia valituksia (105)). Ministeriön/viraston johtajan on puolestaan varmistettava, että virkamies saa kaikki tiedot ja pääsee tutustumaan kaikkeen aineistoon, joka on tarpeen hänen tehtävänsä suorittamiseksi. Kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavat virkamiehet raportoivat säännöllisesti kongressille ja PCLOBille muun muassa seuraavista: ministeriön/viraston vastaanottamien valitusten lukumäärä ja luonne sekä yhteenveto niihin annetuista päätöksistä, suoritetut arvioinnit ja tarkastelut ja virkamiehen toteuttamien toimien vaikutus (106). Kansallisten tietosuojaviranomaisten arvion mukaan kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavien virkamiesten suorittamaa sisäistä valvontaa voidaan pitää suhteellisen tehokkaana, vaikka tietosuojaviranomaisten mielestä kyseisten virkamiesten riippumattomuus ei ole vaaditulla tasolla (107).

103

kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavia virkamiehiä

104

105

106

107

| (97) | Lisäksi kullakin tiedusteluyhteisön toimijalla on oma valvontaviranomaisensa (Inspector General), jonka tehtävänä on muun muassa valvoa ulkomaantiedustelua (108). Tähän sisältyy ODNIn yhteydessä oleva valvontaviranomaisen toimisto, jolla on kattava toimivalta koko tiedusteluyhteisön suhteen ja valtuudet tutkia valituksia tai tietoja, jotka koskevat väitteitä lainvastaisesta menettelystä tai toimivallan väärinkäytöstä ODNIn ja/tai tiedusteluyhteisön ohjelmien ja toimien yhteydessä (109). Valvontaviranomaiset muodostavat lakisääteisesti riippumattomia (110) yksikköjä, joiden tehtävänä on suorittaa tarkastuksia ja tutkimuksia, jotka koskevat kansalliseen tiedusteluun liittyviä, kyseessä olevan viraston ohjelmia ja niiden toteuttamia toimia, mukaan lukien valtaoikeuksien väärinkäyttö tai lain rikkominen (111). Niillä on oikeus saada käyttöönsä kaikki tiedot, raportit, tarkastusaineistot, arvioinnit, asiakirjat, työpaperit, suositukset tai muu asianmukainen aineisto, tarvittaessa haasteteitse, ja ne voivat ottaa todistajanlausuntoja (112). Vaikka valvontaviranomaiset voivat antaa vain ei-sitovia suosituksia korjaavista toimista, niiden raportit, mukaan lukien jatkotoimia (tai niiden puutetta) koskevat, julkistetaan ja lähetetään kongressille, joka voi tällä perusteella harjoittaa valvontatehtäväänsä (113). |
| --- | --- |

(97)

Lisäksi kullakin tiedusteluyhteisön toimijalla on oma valvontaviranomaisensa (Inspector General), jonka tehtävänä on muun muassa valvoa ulkomaantiedustelua (108). Tähän sisältyy ODNIn yhteydessä oleva valvontaviranomaisen toimisto, jolla on kattava toimivalta koko tiedusteluyhteisön suhteen ja valtuudet tutkia valituksia tai tietoja, jotka koskevat väitteitä lainvastaisesta menettelystä tai toimivallan väärinkäytöstä ODNIn ja/tai tiedusteluyhteisön ohjelmien ja toimien yhteydessä (109). Valvontaviranomaiset muodostavat lakisääteisesti riippumattomia (110) yksikköjä, joiden tehtävänä on suorittaa tarkastuksia ja tutkimuksia, jotka koskevat kansalliseen tiedusteluun liittyviä, kyseessä olevan viraston ohjelmia ja niiden toteuttamia toimia, mukaan lukien valtaoikeuksien väärinkäyttö tai lain rikkominen (111). Niillä on oikeus saada käyttöönsä kaikki tiedot, raportit, tarkastusaineistot, arvioinnit, asiakirjat, työpaperit, suositukset tai muu asianmukainen aineisto, tarvittaessa haasteteitse, ja ne voivat ottaa todistajanlausuntoja (112). Vaikka valvontaviranomaiset voivat antaa vain ei-sitovia suosituksia korjaavista toimista, niiden raportit, mukaan lukien jatkotoimia (tai niiden puutetta) koskevat, julkistetaan ja lähetetään kongressille, joka voi tällä perusteella harjoittaa valvontatehtäväänsä (113).

valvontaviranomaisensa

108

109

110

111

112

113

| (98) | Lisäksi yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien valvonnasta vastaavan lautakunnan (Privacy and Civil Liberties Oversight Board, PCLOB), joka on toimeenpanohaaraan kuuluva (114) puolueiden välinen, riippumaton viisijäseninen elin (115), jonka presidentti nimittää kuusivuotiskaudeksi ja jonka nimityksen senaatti hyväksyy, vastuualaan kuuluu terrorismin vastainen politiikka ja sen täytäntöönpano yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien suojelemiseksi. Tarkastellessaan tiedusteluyhteisön toimintaa kyseinen elin voi saada käyttöönsä kaikki asiaankuuluvat tiedot, raportit, tarkastusaineistot, arvioinnit, asiakirjat, työpaperit ja suositukset, mukaan lukien salaisiksi luokitellut tiedot, suorittaa haastatteluja ja kuulla todistajia. Se saa raportteja useiden liittovaltion ministeriöiden/virastojen (116) kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavilta virkamiehiltä, ja se voi antaa niille suosituksia. Lisäksi se raportoi säännöllisesti kongressin valiokunnille ja presidentille (117). PCLOBin tehtävänä on myös toimeksiantonsa puitteissa laatia arviointiraportti PPD-28:n täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(98)

Lisäksi yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien valvonnasta vastaavan lautakunnan (Privacy and Civil Liberties Oversight Board, PCLOB), joka on toimeenpanohaaraan kuuluva (114) puolueiden välinen, riippumaton viisijäseninen elin (115), jonka presidentti nimittää kuusivuotiskaudeksi ja jonka nimityksen senaatti hyväksyy, vastuualaan kuuluu terrorismin vastainen politiikka ja sen täytäntöönpano yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien suojelemiseksi. Tarkastellessaan tiedusteluyhteisön toimintaa kyseinen elin voi saada käyttöönsä kaikki asiaankuuluvat tiedot, raportit, tarkastusaineistot, arvioinnit, asiakirjat, työpaperit ja suositukset, mukaan lukien salaisiksi luokitellut tiedot, suorittaa haastatteluja ja kuulla todistajia. Se saa raportteja useiden liittovaltion ministeriöiden/virastojen (116) kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavilta virkamiehiltä, ja se voi antaa niille suosituksia. Lisäksi se raportoi säännöllisesti kongressin valiokunnille ja presidentille (117). PCLOBin tehtävänä on myös toimeksiantonsa puitteissa laatia arviointiraportti PPD-28:n täytäntöönpanosta.

114

115

116

117

| (99) | Lisäksi edellä mainittuja valvontamekanismeja täydentää tiedustelutoiminnan valvonnasta vastaava lautakunta (Intelligence Oversight Board), joka on perustettu presidentin tiedustelutoimintaa käsittelevän neuvoa-antavan lautakunnan osaksi ja joka valvoo, että Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaiset noudattavat perustuslakia ja kaikkia sovellettavia sääntöjä. |
| --- | --- |

(99)

Lisäksi edellä mainittuja valvontamekanismeja täydentää tiedustelutoiminnan valvonnasta vastaava lautakunta (Intelligence Oversight Board), joka on perustettu presidentin tiedustelutoimintaa käsittelevän neuvoa-antavan lautakunnan osaksi ja joka valvoo, että Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaiset noudattavat perustuslakia ja kaikkia sovellettavia sääntöjä.

tiedustelutoiminnan valvonnasta vastaava lautakunta

| (100) | Valvonnan helpottamiseksi tiedusteluyhteisön toimijoita kannustetaan suunnittelemaan tietojärjestelmiä, jotka mahdollistavat henkilötietoja koskevien tiedustelujen tai muiden hakujen seurannan, tallennuksen ja arvioinnin (118). Valvonnasta vastaavat ja sääntöjen noudattamista valvovat elimet tarkastavat säännöllisesti tiedusteluyhteisön toimijoiden käytännöt, joita ne soveltavat signaalitiedusteluun sisältyvien henkilötietojen suojaan, ja sen, noudattavatko toimijat kyseisiä menettelyjä (119). |
| --- | --- |

(100)

Valvonnan helpottamiseksi tiedusteluyhteisön toimijoita kannustetaan suunnittelemaan tietojärjestelmiä, jotka mahdollistavat henkilötietoja koskevien tiedustelujen tai muiden hakujen seurannan, tallennuksen ja arvioinnin (118). Valvonnasta vastaavat ja sääntöjen noudattamista valvovat elimet tarkastavat säännöllisesti tiedusteluyhteisön toimijoiden käytännöt, joita ne soveltavat signaalitiedusteluun sisältyvien henkilötietojen suojaan, ja sen, noudattavatko toimijat kyseisiä menettelyjä (119).

118

119

| (101) | Näitä valvontatehtäviä tuetaan myös vaatimuksilla raportoida laajasti tapauksista, joissa sääntöjä ei ole noudatettu. Erityisesti virastojen soveltamilla menettelyillä on varmistettava, että kun huomataan, että signaalitiedustelun avulla kerättyjen, mitä tahansa kansallisuutta olevan henkilön henkilötietoihin liittyy merkittävä sääntöjen noudattamiseen liittyvä ongelma, tässä ongelmasta on ilmoitettava välittömästi kyseisen tiedusteluyhteisön toimijan johtajalle, joka puolestaan ilmoittaa asiasta kansallisen tiedusteluviraston johtajalle, jonka on PPD-28:n nojalla päätettävä, tarvitaanko korjaavia toimia (120). Lisäksi toimeenpanoasetuksen (E.O.) 12333 mukaisesti kaikkien tiedusteluyhteisön toimijoiden on raportoitava tiedustelutoiminnan valvonnasta vastaavalle lautakunnalle sääntöjen noudattamatta jättämistä koskevat tapaukset (121). Näillä mekanismeilla varmistetaan, että asiaa käsitellään tiedusteluyhteisön korkeimmalla tasolla. Jos tapaus liittyy ei-yhdysvaltalaiseen henkilöön, kansallisen tiedusteluviraston johtajan on ulkoministeriä ja ilmoituksen tehneen yksikön tai viraston johtajaa kuultuaan päätettävä, olisiko ryhdyttävä toimenpiteisiin asiasta ilmoittamiseksi asianomaiselle ulkovaltojen hallitukselle niin, että suojellaan lähteitä, menetelmiä ja yhdysvaltalaista henkilöstöä (122). |
| --- | --- |

(101)

Näitä valvontatehtäviä tuetaan myös vaatimuksilla raportoida laajasti tapauksista, joissa sääntöjä ei ole noudatettu. Erityisesti virastojen soveltamilla menettelyillä on varmistettava, että kun huomataan, että signaalitiedustelun avulla kerättyjen, mitä tahansa kansallisuutta olevan henkilön henkilötietoihin liittyy merkittävä sääntöjen noudattamiseen liittyvä ongelma, tässä ongelmasta on ilmoitettava välittömästi kyseisen tiedusteluyhteisön toimijan johtajalle, joka puolestaan ilmoittaa asiasta kansallisen tiedusteluviraston johtajalle, jonka on PPD-28:n nojalla päätettävä, tarvitaanko korjaavia toimia (120). Lisäksi toimeenpanoasetuksen (E.O.) 12333 mukaisesti kaikkien tiedusteluyhteisön toimijoiden on raportoitava tiedustelutoiminnan valvonnasta vastaavalle lautakunnalle sääntöjen noudattamatta jättämistä koskevat tapaukset (121). Näillä mekanismeilla varmistetaan, että asiaa käsitellään tiedusteluyhteisön korkeimmalla tasolla. Jos tapaus liittyy ei-yhdysvaltalaiseen henkilöön, kansallisen tiedusteluviraston johtajan on ulkoministeriä ja ilmoituksen tehneen yksikön tai viraston johtajaa kuultuaan päätettävä, olisiko ryhdyttävä toimenpiteisiin asiasta ilmoittamiseksi asianomaiselle ulkovaltojen hallitukselle niin, että suojellaan lähteitä, menetelmiä ja yhdysvaltalaista henkilöstöä (122).

120

121

122

| (102) | Toiseksi näiden toimeenpanohaaran valvontamekanismien lisäksi Yhdysvaltojen kongressilla, erityisesti edustajainhuoneen ja senaatin tiedustelu- ja oikeusasioiden valiokunnilla, on kaikkeen Yhdysvaltojen harjoittamaan ulkomaantiedusteluun, myös signaalitiedusteluun, liittyviä valvontavelvoitteita. Kansallista turvallisuutta koskevan lain (National Security Act) mukaan ”presidentti varmistaa, että kongressin tiedusteluvaliokunnille tiedotetaan täysimääräisesti ja viipymättä Yhdysvaltojen tiedustelutoiminnasta, mukaan lukien tässä alaluvussa edellytetty merkittävä ennakoitu tiedustelutoiminta” (123). Samoin ”presidentti varmistaa, että kaikesta laittomasta tiedustelutoiminnasta ilmoitetaan viipymättä kongressin tiedusteluvaliokunnille samoin kuin mahdollisista korjaavista toimista, jotka on toteutettu tai jotka aiotaan toteuttaa laittoman toiminnan johdosta” (124). Näiden valiokuntien jäsenillä on pääsy sekä salaisiksi luokiteltuihin tietoihin että tiedustelumenetelmiin ja -ohjelmiin (125). |
| --- | --- |

(102)

Toiseksi näiden toimeenpanohaaran valvontamekanismien lisäksi Yhdysvaltojen kongressilla, erityisesti edustajainhuoneen ja senaatin tiedustelu- ja oikeusasioiden valiokunnilla, on kaikkeen Yhdysvaltojen harjoittamaan ulkomaantiedusteluun, myös signaalitiedusteluun, liittyviä valvontavelvoitteita. Kansallista turvallisuutta koskevan lain (National Security Act) mukaan ”presidentti varmistaa, että kongressin tiedusteluvaliokunnille tiedotetaan täysimääräisesti ja viipymättä Yhdysvaltojen tiedustelutoiminnasta, mukaan lukien tässä alaluvussa edellytetty merkittävä ennakoitu tiedustelutoiminta” (123). Samoin ”presidentti varmistaa, että kaikesta laittomasta tiedustelutoiminnasta ilmoitetaan viipymättä kongressin tiedusteluvaliokunnille samoin kuin mahdollisista korjaavista toimista, jotka on toteutettu tai jotka aiotaan toteuttaa laittoman toiminnan johdosta” (124). Näiden valiokuntien jäsenillä on pääsy sekä salaisiksi luokiteltuihin tietoihin että tiedustelumenetelmiin ja -ohjelmiin (125).

edustajainhuoneen ja senaatin tiedustelu- ja oikeusasioiden valiokunnilla

123

124

125

| (103) | Myöhemmillä säädöksillä on laajennettu ja tarkennettu raportointivaatimuksia, jotka koskevat sekä tiedusteluyhteisön toimijoita, asianomaisia valvontaviranomaisia että oikeusministeriä. Esimerkiksi FISA-laissa edellytetään, että oikeusministeri ”tiedottaa täysimääräisesti” tiettyjen kyseisen lain pykälien mukaisesti senaatin ja edustajainhuoneen tiedustelu- ja oikeusasioiden valiokunnille hallituksen toimista (126). Se edellyttää myös, että hallitus antaa kongressin valiokunnille jäljennökset ”kaikista ulkomaantiedustelun valvonnasta vastaavan tuomioistuimen (Foreign Intelligence Surveillance Court) tai ulkomaantiedustelun valvonnan muutoksenhakutuomioistuimen (Foreign Intelligence Surveillance Court of Review) päätöksistä, määräyksistä tai lausunnoista, joihin sisältyy [FISA-lain säännösten] merkittävää tulkintaa”. Erityisesti mitä tulee FISA-lain 702 §:n mukaiseen valvontaan, tällaista toimintaa valvotaan toimittamalla vaaditut raportit tiedustelu- ja oikeusasioiden valiokunnille sekä toteuttamalla säännöllisiä katsauksia ja kuulemisia. Näihin kuuluvat oikeusministerin puolivuotiskertomus, jossa esitellään FISA-lain 702 §:n soveltamista ja jossa ovat liitteenä erityisesti oikeusministeriön ja ODNIn selvitykset sääntöjen noudattamisesta ja kuvaus mahdollisista tapauksista, joissa sääntöjä ei ole noudatettu (127), ja oikeusministerin ja DNI:n erillinen puolivuosittainen arvio, jossa selvitetään kohdentamiseen ja minimointiin liittyvien menettelyjen noudattamista, mukaan lukien niiden menettelyjen noudattaminen, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tiedonkeruu liittyy perusteltuun ulkomaantiedustelutavoitteeseen (128). Kongressi saa myös valvontaviranomaisten kertomukset. Kyseisillä viranomaisilla on valtuudet arvioida, noudattavatko virastot kohdentamiseen ja minimointiin liittyviä menettelyjä sekä oikeusministerin ohjeita. |
| --- | --- |

(103)

Myöhemmillä säädöksillä on laajennettu ja tarkennettu raportointivaatimuksia, jotka koskevat sekä tiedusteluyhteisön toimijoita, asianomaisia valvontaviranomaisia että oikeusministeriä. Esimerkiksi FISA-laissa edellytetään, että oikeusministeri ”tiedottaa täysimääräisesti” tiettyjen kyseisen lain pykälien mukaisesti senaatin ja edustajainhuoneen tiedustelu- ja oikeusasioiden valiokunnille hallituksen toimista (126). Se edellyttää myös, että hallitus antaa kongressin valiokunnille jäljennökset ”kaikista ulkomaantiedustelun valvonnasta vastaavan tuomioistuimen (Foreign Intelligence Surveillance Court) tai ulkomaantiedustelun valvonnan muutoksenhakutuomioistuimen (Foreign Intelligence Surveillance Court of Review) päätöksistä, määräyksistä tai lausunnoista, joihin sisältyy [FISA-lain säännösten] merkittävää tulkintaa”. Erityisesti mitä tulee FISA-lain 702 §:n mukaiseen valvontaan, tällaista toimintaa valvotaan toimittamalla vaaditut raportit tiedustelu- ja oikeusasioiden valiokunnille sekä toteuttamalla säännöllisiä katsauksia ja kuulemisia. Näihin kuuluvat oikeusministerin puolivuotiskertomus, jossa esitellään FISA-lain 702 §:n soveltamista ja jossa ovat liitteenä erityisesti oikeusministeriön ja ODNIn selvitykset sääntöjen noudattamisesta ja kuvaus mahdollisista tapauksista, joissa sääntöjä ei ole noudatettu (127), ja oikeusministerin ja DNI:n erillinen puolivuosittainen arvio, jossa selvitetään kohdentamiseen ja minimointiin liittyvien menettelyjen noudattamista, mukaan lukien niiden menettelyjen noudattaminen, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tiedonkeruu liittyy perusteltuun ulkomaantiedustelutavoitteeseen (128). Kongressi saa myös valvontaviranomaisten kertomukset. Kyseisillä viranomaisilla on valtuudet arvioida, noudattavatko virastot kohdentamiseen ja minimointiin liittyviä menettelyjä sekä oikeusministerin ohjeita.

126

127

128

| (104) | Vuoden 2015 USA Freedom Act -lain mukaan Yhdysvaltojen hallituksen on vuosittain ilmoitettava kongressille (ja yleisölle) muun muassa haettujen ja myönnettyjen FISA-määräysten (FISA orders and directives) lukumäärä sekä arviot valvonnan kohteena olevien yhdysvaltalaisten ja ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden määrästä (129). Lisäksi laissa edellytetään, että kansallista turvallisuutta koskevien kirjeiden (NSL) määrästä annetaan julkinen raportti sekä yhdysvaltalaisten että ei-yhdysvaltalaisten osalta (samalla FISA-määräysten ja -sertifiointipäätösten sekä NSL-pyyntöjen vastaanottajat voivat antaa avoimuusraportin tietyin edellytyksin) (130). |
| --- | --- |

(104)

Vuoden 2015 USA Freedom Act -lain mukaan Yhdysvaltojen hallituksen on vuosittain ilmoitettava kongressille (ja yleisölle) muun muassa haettujen ja myönnettyjen FISA-määräysten (FISA orders and directives) lukumäärä sekä arviot valvonnan kohteena olevien yhdysvaltalaisten ja ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden määrästä (129). Lisäksi laissa edellytetään, että kansallista turvallisuutta koskevien kirjeiden (NSL) määrästä annetaan julkinen raportti sekä yhdysvaltalaisten että ei-yhdysvaltalaisten osalta (samalla FISA-määräysten ja -sertifiointipäätösten sekä NSL-pyyntöjen vastaanottajat voivat antaa avoimuusraportin tietyin edellytyksin) (130).

129

130

| (105) | Kolmanneksi ulkomaantiedustelun valvonnasta vastaava tuomioistuin (FISC) (131) voi tarkastella Yhdysvaltojen viranomaisten FISA-lakiin perustuvaa tiedustelutoimintaa ja joissain tapauksessa toimenpiteille on hankittava kyseisen tuomioistuimen ennakkohyväksyntä. FISC on riippumaton tuomioistuin (132), jonka päätöksistä voi valittaa ulkomaantiedustelun valvonnan muutoksenhakutuomioistuimelle (FISCR) (133) ja viimeksi Yhdysvaltojen korkeimmalle oikeudelle (134). Ennakkohyväksynnän saamiseksi pyynnön esittäneiden viranomaisten (FBI, NSA, CIA jne.) on toimitettava hakemusluonnos oikeusministeriön kansallisen turvallisuuden osaston lakimiehille, jotka tutkivat hakemuksen ja pyytävät tarvittaessa lisätietoja (135). Kun hakemus on valmis, se on hyväksytettävä oikeusministerillä, varaoikeusministerillä tai kansallisesta turvallisuudesta vastaavalla apulaisoikeusministerillä (136). Tämän jälkeen oikeusministeriö toimittaa hakemuksen FISC-tuomioistuimelle, joka arvioi sen ja tekee alustavan päätöksen siitä, miten asiassa edetään (137). Kuulemisessa FISC-tuomioistuimella on valtuudet ottaa todistajanlausuntoja, joihin voi sisältyä asiantuntijaneuvoja (138). |
| --- | --- |

(105)

Kolmanneksi ulkomaantiedustelun valvonnasta vastaava tuomioistuin (FISC) (131) voi tarkastella Yhdysvaltojen viranomaisten FISA-lakiin perustuvaa tiedustelutoimintaa ja joissain tapauksessa toimenpiteille on hankittava kyseisen tuomioistuimen ennakkohyväksyntä. FISC on riippumaton tuomioistuin (132), jonka päätöksistä voi valittaa ulkomaantiedustelun valvonnan muutoksenhakutuomioistuimelle (FISCR) (133) ja viimeksi Yhdysvaltojen korkeimmalle oikeudelle (134). Ennakkohyväksynnän saamiseksi pyynnön esittäneiden viranomaisten (FBI, NSA, CIA jne.) on toimitettava hakemusluonnos oikeusministeriön kansallisen turvallisuuden osaston lakimiehille, jotka tutkivat hakemuksen ja pyytävät tarvittaessa lisätietoja (135). Kun hakemus on valmis, se on hyväksytettävä oikeusministerillä, varaoikeusministerillä tai kansallisesta turvallisuudesta vastaavalla apulaisoikeusministerillä (136). Tämän jälkeen oikeusministeriö toimittaa hakemuksen FISC-tuomioistuimelle, joka arvioi sen ja tekee alustavan päätöksen siitä, miten asiassa edetään (137). Kuulemisessa FISC-tuomioistuimella on valtuudet ottaa todistajanlausuntoja, joihin voi sisältyä asiantuntijaneuvoja (138).

131

132

133

134

135

136

137

138

| (106) | FISC-tuomioistuimen (ja FISCR:n) tukena on viisihenkinen pysyvä paneeli. Sen jäsenillä on kokemusta kansalliseen turvallisuuteen ja kansalaisvapauksiin liittyvissä kysymyksissä (139). Tuomioistuin nimittää ryhmästä yhden toimimaan amicus curiaen ominaisuudessa tehtävänään avustaa määräystä tai muutoksenhakua koskevissa hakemuksissa, joissa tuomioistuimen mukaan on kyse lainsäädännön uudesta tai merkittävästä tulkinnasta, ellei tuomioistuin katso, että kyseinen nimitys ei ole asianmukainen (140). Tällä varmistetaan erityisesti, että yksityisyyden suojaan liittyvät näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon tuomioistuimen tekemässä arvioinnissa. Tuomioistuin voi myös nimittää yksittäisen henkilön tai organisaation toimimaan amicus curiaena, esimerkiksi toimimaan teknisenä asiantuntijana, kun se katsoo sen tarpeelliseksi, tai antaa yksittäiselle henkilölle tai organisaatiolle tämän hakemuksesta luvan saada esittää amicus curiae -kirjelmä (141). |
| --- | --- |

(106)

FISC-tuomioistuimen (ja FISCR:n) tukena on viisihenkinen pysyvä paneeli. Sen jäsenillä on kokemusta kansalliseen turvallisuuteen ja kansalaisvapauksiin liittyvissä kysymyksissä (139). Tuomioistuin nimittää ryhmästä yhden toimimaan amicus curiaen ominaisuudessa tehtävänään avustaa määräystä tai muutoksenhakua koskevissa hakemuksissa, joissa tuomioistuimen mukaan on kyse lainsäädännön uudesta tai merkittävästä tulkinnasta, ellei tuomioistuin katso, että kyseinen nimitys ei ole asianmukainen (140). Tällä varmistetaan erityisesti, että yksityisyyden suojaan liittyvät näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon tuomioistuimen tekemässä arvioinnissa. Tuomioistuin voi myös nimittää yksittäisen henkilön tai organisaation toimimaan amicus curiaena, esimerkiksi toimimaan teknisenä asiantuntijana, kun se katsoo sen tarpeelliseksi, tai antaa yksittäiselle henkilölle tai organisaatiolle tämän hakemuksesta luvan saada esittää amicus curiae -kirjelmä (141).

139

amicus curiaen

140

amicus curiaena

amicus curiae

141

| (107) | FISC-tuomioistuimen valvontatoimissa on eroavaisuuksia siltä osin kuin on kyse kahdesta FISA-lain mukaisesta valvontaa koskevasta lakisääteisestä luvasta, jotka ovat tärkeimmät EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn mukaisten tiedonsiirtojen kannalta. |
| --- | --- |

(107)

FISC-tuomioistuimen valvontatoimissa on eroavaisuuksia siltä osin kuin on kyse kahdesta FISA-lain mukaisesta valvontaa koskevasta lakisääteisestä luvasta, jotka ovat tärkeimmät EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn mukaisten tiedonsiirtojen kannalta.

| (108) | FISA-lain 501 §:ssä (142) sallitaan ”aineellisten esineiden (mukaan lukien kirjanpitokirjat, tiedostot, työpaperit, asiakirjat ja muu materiaali)” keruu. Kyseisen pykälän mukaan FISC-tuomioistuimelle toimitettavan hakemuksen on sisällettävä tosiasioita koskeva lausuma, joka osoittaa, että on perusteltua syytä uskoa, että etsityt aineelliset esineet ovat merkityksellisiä sellaisen luvallisen tutkimuksen kannalta (muu kuin uhka-arviointi), jonka tarkoituksena on hankkia ei-yhdysvaltalaista henkilöä koskevia ulkomaantiedustelutietoja tai suojautua kansainväliseltä terrorismilta tai laittomalta tiedustelutoiminnalta. Lisäksi hakemuksessa on oltava luettelo oikeusministerin hyväksymistä minimointimenettelyistä, jotka koskevat kerättyjen tietojen säilyttämistä ja levittämistä (143). |
| --- | --- |

(108)

FISA-lain 501 §:ssä (142) sallitaan ”aineellisten esineiden (mukaan lukien kirjanpitokirjat, tiedostot, työpaperit, asiakirjat ja muu materiaali)” keruu. Kyseisen pykälän mukaan FISC-tuomioistuimelle toimitettavan hakemuksen on sisällettävä tosiasioita koskeva lausuma, joka osoittaa, että on perusteltua syytä uskoa, että etsityt aineelliset esineet ovat merkityksellisiä sellaisen luvallisen tutkimuksen kannalta (muu kuin uhka-arviointi), jonka tarkoituksena on hankkia ei-yhdysvaltalaista henkilöä koskevia ulkomaantiedustelutietoja tai suojautua kansainväliseltä terrorismilta tai laittomalta tiedustelutoiminnalta. Lisäksi hakemuksessa on oltava luettelo oikeusministerin hyväksymistä minimointimenettelyistä, jotka koskevat kerättyjen tietojen säilyttämistä ja levittämistä (143).

142

143

| (109) | Sen sijaan FISC-tuomioistuin ei FISA-lain 702 §:n (144) nojalla anna lupaa yksittäisille valvontatoimenpiteille. Sen sijaan se hyväksyy valvontaohjelmia (kuten PRISM, UPSTREAM) oikeusministerin ja kansallisen tiedusteluviraston johtajan valmistelemien vuotuisten sertifiointihakemusten perusteella. FISA-lain 702 §:n mukaan ulkomaantiedustelutietojen hankinnan kohteena voi olla henkilöjä, joiden voidaan kohtuudella uskoa olevan Yhdysvaltojen ulkopuolella (145). Yhdysvaltojen kansallinen turvallisuusvirasto NSA suorittaa kohdentamisen kahdessa vaiheessa. Ensin NSA:n analyytikot tunnistavat ne ulkomailla olevat ei-yhdysvaltalaiset henkilöt, joiden valvonta johtaa analyytikkojen arvion mukaan sertifiointipäätöksessä määriteltyyn ulkomaantiedustelutietoon. Sen jälkeen kun henkilöt on tunnistettu ja heidän kohdentamisensa on hyväksytty NSA:n kattavassa arviointijärjestelmässä (146), kehitetään valintakriteerit ja sovelletaan niitä (”tasked selectors”). Näiden kriteerien avulla tunnistetaan kohteiden käyttämät viestintävälineet (esimerkiksi sähköpostiosoitteet) (147). Kuten edellä todettiin, FISC-tuomioistuimen antamiin sertifiointipäätöksiin ei sisälly tietoa kohteena olevista yksittäisistä ihmisistä, vaan niiden avulla yksilöidään ulkomaantiedustelutietojen luokat (148). Vaikka FISC-tuomioistuin ei arvioi todennäköisen syyn perusteella tai muulla tavalla, onko henkilöt kohdennettu asianmukaisesti ulkomaantiedustelutietojen hankkimiseksi (149), se valvoo, että ”hankinnan huomattavana tarkoituksena on hankkia ulkomaantiedustelutietoja” (150). Itse asiassa FISA-lain 702 §:n mukaan NSA voi kerätä Yhdysvaltojen ulkopuolella tietoja ei-yhdysvaltalaisista henkilöistä vain, jos voidaan kohtuudella olettaa, että tiettyä viestintävälinettä käytetään ulkomaantiedustelutiedon (esim. kansainväliseen terrorismiin, ydinaseiden levittämiseen tai vihamielisten tietoverkkojen toimintaan liittyvien tietojen) välittämiseen. Tällaisiin määrityksiin voidaan hakea muutosta tuomioistuimessa (151). Sertifioinneissa on myös otettava huomioon kohdentamista ja minimointia koskevat menettelyt (152). Oikeusministeri ja kansallisen tiedusteluviraston johtaja tarkastavat, että vaatimuksia noudatetaan, ja virastojen on raportoitava kaikista vaatimustenvastaisista tapauksista FISC-tuomioistuimelle (153) (sekä kongressille ja presidentin tiedustelutoiminnan valvonnasta vastaavalle lautakunnalle), joka tällä perusteella voi muuttaa lupaa (154). |
| --- | --- |

(109)

Sen sijaan FISC-tuomioistuin ei FISA-lain 702 §:n (144) nojalla anna lupaa yksittäisille valvontatoimenpiteille. Sen sijaan se hyväksyy valvontaohjelmia (kuten PRISM, UPSTREAM) oikeusministerin ja kansallisen tiedusteluviraston johtajan valmistelemien vuotuisten sertifiointihakemusten perusteella. FISA-lain 702 §:n mukaan ulkomaantiedustelutietojen hankinnan kohteena voi olla henkilöjä, joiden voidaan kohtuudella uskoa olevan Yhdysvaltojen ulkopuolella (145). Yhdysvaltojen kansallinen turvallisuusvirasto NSA suorittaa kohdentamisen kahdessa vaiheessa. Ensin NSA:n analyytikot tunnistavat ne ulkomailla olevat ei-yhdysvaltalaiset henkilöt, joiden valvonta johtaa analyytikkojen arvion mukaan sertifiointipäätöksessä määriteltyyn ulkomaantiedustelutietoon. Sen jälkeen kun henkilöt on tunnistettu ja heidän kohdentamisensa on hyväksytty NSA:n kattavassa arviointijärjestelmässä (146), kehitetään valintakriteerit ja sovelletaan niitä (”tasked selectors”). Näiden kriteerien avulla tunnistetaan kohteiden käyttämät viestintävälineet (esimerkiksi sähköpostiosoitteet) (147). Kuten edellä todettiin, FISC-tuomioistuimen antamiin sertifiointipäätöksiin ei sisälly tietoa kohteena olevista yksittäisistä ihmisistä, vaan niiden avulla yksilöidään ulkomaantiedustelutietojen luokat (148). Vaikka FISC-tuomioistuin ei arvioi todennäköisen syyn perusteella tai muulla tavalla, onko henkilöt kohdennettu asianmukaisesti ulkomaantiedustelutietojen hankkimiseksi (149), se valvoo, että ”hankinnan huomattavana tarkoituksena on hankkia ulkomaantiedustelutietoja” (150). Itse asiassa FISA-lain 702 §:n mukaan NSA voi kerätä Yhdysvaltojen ulkopuolella tietoja ei-yhdysvaltalaisista henkilöistä vain, jos voidaan kohtuudella olettaa, että tiettyä viestintävälinettä käytetään ulkomaantiedustelutiedon (esim. kansainväliseen terrorismiin, ydinaseiden levittämiseen tai vihamielisten tietoverkkojen toimintaan liittyvien tietojen) välittämiseen. Tällaisiin määrityksiin voidaan hakea muutosta tuomioistuimessa (151). Sertifioinneissa on myös otettava huomioon kohdentamista ja minimointia koskevat menettelyt (152). Oikeusministeri ja kansallisen tiedusteluviraston johtaja tarkastavat, että vaatimuksia noudatetaan, ja virastojen on raportoitava kaikista vaatimustenvastaisista tapauksista FISC-tuomioistuimelle (153) (sekä kongressille ja presidentin tiedustelutoiminnan valvonnasta vastaavalle lautakunnalle), joka tällä perusteella voi muuttaa lupaa (154).

144

145

146

147

148

149

150

151

152

153

154

| (110) | Lisäksi FISC-tuomioistuimen valvonnan tehostamiseksi Yhdysvaltojen viranomaiset ovat luvanneet panna täytäntöön PCLOBin suosituksen, jonka mukaan kyseiselle tuomioistuimelle toimitetaan asiakirjat 702 §:n mukaisista kohdentamispäätöksistä, mukaan lukien satunnaisotannalla poimittu otos käyttöön otetuista valintakriteereistä, jotta se voi arvioida, miten ulkomaantiedustelun tarkoitusta koskeva vaatimus täytetään käytännössä (155). Yhdysvaltojen viranomaiset ovat myös hyväksyneet ja toteuttaneet toimenpiteitä tarkoituksenaan tarkistaa NSA:n kohdentamismenettelyjä dokumentoidakseen paremmin kohdentamispäätöksien perustana olevat ulkomaantiedusteluun liittyvät syyt (156). |
| --- | --- |

(110)

Lisäksi FISC-tuomioistuimen valvonnan tehostamiseksi Yhdysvaltojen viranomaiset ovat luvanneet panna täytäntöön PCLOBin suosituksen, jonka mukaan kyseiselle tuomioistuimelle toimitetaan asiakirjat 702 §:n mukaisista kohdentamispäätöksistä, mukaan lukien satunnaisotannalla poimittu otos käyttöön otetuista valintakriteereistä, jotta se voi arvioida, miten ulkomaantiedustelun tarkoitusta koskeva vaatimus täytetään käytännössä (155). Yhdysvaltojen viranomaiset ovat myös hyväksyneet ja toteuttaneet toimenpiteitä tarkoituksenaan tarkistaa NSA:n kohdentamismenettelyjä dokumentoidakseen paremmin kohdentamispäätöksien perustana olevat ulkomaantiedusteluun liittyvät syyt (156).

155

156

Oikeussuojakeinot

Oikeussuojakeinot

| (111) | EU:n rekisteröityjen käytettävissä on useita Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaisia keinoja, jos he ovat huolissaan siitä, että Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisön toimijat ovat mahdollisesti käsitelleet (keränneet, saaneet käyttöönsä jne.) heidän henkilötietojaan, ja siitä, onko tässä tapauksessa noudatettu Yhdysvaltojen lainsäädännössä sovellettuja rajoituksia. Nämä keinot liittyvät erityisesti kolmeen alaan: FISA-lakiin perustuva tietoihin pääsy; henkilötietojen tahallinen, laiton käyttö hallituksen virkamiesten toimesta; ja tietoihin pääsy Freedom of Information Act -lain (FOIA) nojalla (157). |
| --- | --- |

(111)

EU:n rekisteröityjen käytettävissä on useita Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaisia keinoja, jos he ovat huolissaan siitä, että Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisön toimijat ovat mahdollisesti käsitelleet (keränneet, saaneet käyttöönsä jne.) heidän henkilötietojaan, ja siitä, onko tässä tapauksessa noudatettu Yhdysvaltojen lainsäädännössä sovellettuja rajoituksia. Nämä keinot liittyvät erityisesti kolmeen alaan: FISA-lakiin perustuva tietoihin pääsy; henkilötietojen tahallinen, laiton käyttö hallituksen virkamiesten toimesta; ja tietoihin pääsy Freedom of Information Act -lain (FOIA) nojalla (157).

157

| (112) | Ensinnäkin ulkomaantiedustelun valvontaa koskevassa laissa säädetään useista korjaavista toimenpiteistä, jotka ovat myös ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden käytettävissä, laittoman sähköisen valvonnan riitauttamiseksi (158). Tähän sisältyy henkilöiden mahdollisuus nostaa Yhdysvaltoja vastaan siviilikanne rahamääräisen vahingonkorvauksen saamiseksi, kun heitä koskevia tietoja on laittomasti ja tahallisesti käytetty tai luovutettu (159); nostaa Yhdysvaltojen hallituksen virkamiehiä vastaan kanne niiden henkilökohtaisessa ominaisuudessa (”lain varjolla”) rahamääräisen vahingonkorvauksen saamiseksi (160); ja riitauttaa valvonnan laillisuus (ja vaatia tietojen hävittämistä) siinä tapauksessa, että Yhdysvaltojen hallitus aikoo käyttää tai luovuttaa mitä tahansa sähköisessä valvonnassa hankittuja tai siitä johdettuja tietoja kyseistä henkilöä vastaan oikeudellisessa tai hallinnollisessa menettelyssä Yhdysvalloissa (161). |
| --- | --- |

(112)

Ensinnäkin ulkomaantiedustelun valvontaa koskevassa laissa säädetään useista korjaavista toimenpiteistä, jotka ovat myös ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden käytettävissä, laittoman sähköisen valvonnan riitauttamiseksi (158). Tähän sisältyy henkilöiden mahdollisuus nostaa Yhdysvaltoja vastaan siviilikanne rahamääräisen vahingonkorvauksen saamiseksi, kun heitä koskevia tietoja on laittomasti ja tahallisesti käytetty tai luovutettu (159); nostaa Yhdysvaltojen hallituksen virkamiehiä vastaan kanne niiden henkilökohtaisessa ominaisuudessa (”lain varjolla”) rahamääräisen vahingonkorvauksen saamiseksi (160); ja riitauttaa valvonnan laillisuus (ja vaatia tietojen hävittämistä) siinä tapauksessa, että Yhdysvaltojen hallitus aikoo käyttää tai luovuttaa mitä tahansa sähköisessä valvonnassa hankittuja tai siitä johdettuja tietoja kyseistä henkilöä vastaan oikeudellisessa tai hallinnollisessa menettelyssä Yhdysvalloissa (161).

158

159

160

161

| (113) | Toiseksi Yhdysvaltojen hallitus esitti komissiolle useita muita keinoja, joita EU:n rekisteröidyt voisivat käyttää ryhtyäkseen oikeudellisiin toimenpiteisiin hallituksen virkamiehiä vastaan, kun hallituksen virkamiehet ovat lainvastaisesti päässeet henkilötietoihin tai käyttäneet niitä, myös väitettyihin kansalliseen turvallisuuteen liittyviin tarkoituksiin (eli Computer Fraud and Abuse Act (162); Electronic Communications Privacy Act (163); ja Right to Financial Privacy Act (164)). Kaikki nämä kanneperusteet koskevat tiettyjä tietoja, kohteita ja/tai pääsylajeja (esim. tietokoneen etäyhteys internetin kautta) ja tietyin edellytyksin (esim. tarkoituksellinen/tahallinen toiminta, virkatehtävien ulkopuolinen toiminta, aiheutunut vahinko) (165). Hallintomenettelylaki (Administrative Procedure Act, 5 U.S.C. § 702) tarjoaa yleisemmän oikeussuojakeinon, jonka mukaan ”henkilöllä, jonka oikeuksia on loukattu viraston toiminnan seurauksena tai johon viraston toiminta vaikuttaa haitallisesti tai jonka etua on loukattu” on oikeus hakea muutosta tuomioistuimesta. Tähän sisältyy mahdollisuus pyytää tuomioistuinta ”toteamaan lainvastaiseksi ja kumoamaan viraston sellaiset toimet, havainnot ja päätelmät, joiden katsotaan olevan [...] mielivaltaisia, epämääräisiä, harkintavallan väärinkäyttöä tai muuten lainvastaisia” (166). |
| --- | --- |

(113)

Toiseksi Yhdysvaltojen hallitus esitti komissiolle useita muita keinoja, joita EU:n rekisteröidyt voisivat käyttää ryhtyäkseen oikeudellisiin toimenpiteisiin hallituksen virkamiehiä vastaan, kun hallituksen virkamiehet ovat lainvastaisesti päässeet henkilötietoihin tai käyttäneet niitä, myös väitettyihin kansalliseen turvallisuuteen liittyviin tarkoituksiin (eli Computer Fraud and Abuse Act (162); Electronic Communications Privacy Act (163); ja Right to Financial Privacy Act (164)). Kaikki nämä kanneperusteet koskevat tiettyjä tietoja, kohteita ja/tai pääsylajeja (esim. tietokoneen etäyhteys internetin kautta) ja tietyin edellytyksin (esim. tarkoituksellinen/tahallinen toiminta, virkatehtävien ulkopuolinen toiminta, aiheutunut vahinko) (165). Hallintomenettelylaki (Administrative Procedure Act, 5 U.S.C. § 702) tarjoaa yleisemmän oikeussuojakeinon, jonka mukaan ”henkilöllä, jonka oikeuksia on loukattu viraston toiminnan seurauksena tai johon viraston toiminta vaikuttaa haitallisesti tai jonka etua on loukattu” on oikeus hakea muutosta tuomioistuimesta. Tähän sisältyy mahdollisuus pyytää tuomioistuinta ”toteamaan lainvastaiseksi ja kumoamaan viraston sellaiset toimet, havainnot ja päätelmät, joiden katsotaan olevan [...] mielivaltaisia, epämääräisiä, harkintavallan väärinkäyttöä tai muuten lainvastaisia” (166).

162

163

164

165

166

| (114) | Lopuksi on todettava, että Yhdysvaltojen hallitus on viitannut FOIAan, jota ei-yhdysvaltalaiset henkilöt voivat käyttää keinona saada käyttöönsä liittovaltion virastoissa olevia asiakirjoja, myös silloin, kun niihin sisältyy kyseisen henkilön henkilötietoja (167). FOIAn painopisteen vuoksi yksittäiset henkilöt eivät voi sen nojalla ryhtyä toimenpiteisiin henkilötietoihin pääsyä vastaan, vaikka henkilöt voisivatkin periaatteessa saada sen perusteella käyttöönsä tietoja, jotka ovat kansallisten tiedusteluvirastojen hallussa. Kuitenkin mahdollisuudet vaikuttavat tältä osin rajallisilta, koska virastot voivat olla paljastamatta tietoja, jotka kuuluvat tiettyjen lueteltujen poikkeusten piiriin, mukaan lukien pääsy luokiteltuihin kansallista turvallisuutta koskeviin tietoihin sekä lainvalvonnassa tehtyjen tutkimusten tietoihin (168). On kuitenkin huomattava, että henkilöt voivat riitauttaa kansallisten tiedusteluvirastojen tällaisten poikkeusten käytön, sillä ne voivat hakea muutosta sekä hallintoviranomaiselta että tuomioistuimelta. |
| --- | --- |

(114)

Lopuksi on todettava, että Yhdysvaltojen hallitus on viitannut FOIAan, jota ei-yhdysvaltalaiset henkilöt voivat käyttää keinona saada käyttöönsä liittovaltion virastoissa olevia asiakirjoja, myös silloin, kun niihin sisältyy kyseisen henkilön henkilötietoja (167). FOIAn painopisteen vuoksi yksittäiset henkilöt eivät voi sen nojalla ryhtyä toimenpiteisiin henkilötietoihin pääsyä vastaan, vaikka henkilöt voisivatkin periaatteessa saada sen perusteella käyttöönsä tietoja, jotka ovat kansallisten tiedusteluvirastojen hallussa. Kuitenkin mahdollisuudet vaikuttavat tältä osin rajallisilta, koska virastot voivat olla paljastamatta tietoja, jotka kuuluvat tiettyjen lueteltujen poikkeusten piiriin, mukaan lukien pääsy luokiteltuihin kansallista turvallisuutta koskeviin tietoihin sekä lainvalvonnassa tehtyjen tutkimusten tietoihin (168). On kuitenkin huomattava, että henkilöt voivat riitauttaa kansallisten tiedusteluvirastojen tällaisten poikkeusten käytön, sillä ne voivat hakea muutosta sekä hallintoviranomaiselta että tuomioistuimelta.

167

168

| (115) | Vaikka henkilöiden, myös EU:n rekisteröityjen, käytettävissä on tämän vuoksi useita oikeussuojakeinoja, kun he ovat olleet laittoman (sähköisen) valvonnan kohteena kansallisen turvallisuuden nimissä, on kuitenkin selvää, että tämä ei koske eräitä Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisten käytössä olevia oikeusperustoja (esim. toimeenpanoasetus (E.O.) 12333). Lisäksi on todettava, että vaikka periaatteessa ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden käytettävissä on oikeussuojakeinoja, esimerkiksi kun on kyse FISAn mukaisesta valvonnasta, käytössä olevat kanneperusteet ovat vähäiset (169) ja henkilöiden (myös yhdysvaltalaisten) nostamat kanteet jätetään tutkimatta, jos ne eivät pysty osoittamaan kanneoikeuttaan (170). Tämä rajoittaa pääsyä yleisiin tuomioistuimiin (171). |
| --- | --- |

(115)

Vaikka henkilöiden, myös EU:n rekisteröityjen, käytettävissä on tämän vuoksi useita oikeussuojakeinoja, kun he ovat olleet laittoman (sähköisen) valvonnan kohteena kansallisen turvallisuuden nimissä, on kuitenkin selvää, että tämä ei koske eräitä Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisten käytössä olevia oikeusperustoja (esim. toimeenpanoasetus (E.O.) 12333). Lisäksi on todettava, että vaikka periaatteessa ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden käytettävissä on oikeussuojakeinoja, esimerkiksi kun on kyse FISAn mukaisesta valvonnasta, käytössä olevat kanneperusteet ovat vähäiset (169) ja henkilöiden (myös yhdysvaltalaisten) nostamat kanteet jätetään tutkimatta, jos ne eivät pysty osoittamaan kanneoikeuttaan (170). Tämä rajoittaa pääsyä yleisiin tuomioistuimiin (171).

169

170

171

| (116) | Tarjotakseen kaikille EU:n rekisteröidyille ylimääräisen oikeussuojakeinon, Yhdysvaltojen hallitus on päättänyt perustaa uuden oikeusasiamiesmekanismin, kuten tämän päätöksen liitteessä III olevassa Yhdysvaltojen ulkoministerin kirjeessä komissiolle esitetään. Tämän järjestelmän perustana on PPD-28:n perusteella nimettävä johtava koordinaattori (valtiosihteeri), joka toimii ulkoministeriössä yhteyspisteenä ja jonka kautta ulkomaiset hallitukset voivat esittää Yhdysvaltojen signaalitiedustelua koskevia kysymyksiä, mutta oikeusasiamiehen tehtävä menee tätä alkuperäistä suunnitelmaa huomattavasti pidemmälle. |
| --- | --- |

(116)

Tarjotakseen kaikille EU:n rekisteröidyille ylimääräisen oikeussuojakeinon, Yhdysvaltojen hallitus on päättänyt perustaa uuden oikeusasiamiesmekanismin, kuten tämän päätöksen liitteessä III olevassa Yhdysvaltojen ulkoministerin kirjeessä komissiolle esitetään. Tämän järjestelmän perustana on PPD-28:n perusteella nimettävä johtava koordinaattori (valtiosihteeri), joka toimii ulkoministeriössä yhteyspisteenä ja jonka kautta ulkomaiset hallitukset voivat esittää Yhdysvaltojen signaalitiedustelua koskevia kysymyksiä, mutta oikeusasiamiehen tehtävä menee tätä alkuperäistä suunnitelmaa huomattavasti pidemmälle.

| (117) | Yhdysvaltojen hallituksen sitoumusten mukaan oikeusasiamiesmekanismi takaa etenkin, että yksittäiset valitukset tutkitaan ja käsitellään asianmukaisesti ja että henkilöt saavat riippumattoman vahvistuksen sille, että Yhdysvaltojen lakeja on noudatettu, tai jos tällaisia lakeja on rikottu, että noudattamatta jättäminen on korjattu (172). Mekanismiin kuuluu tietosuojasta vastaava oikeusasiamies eli alivaltiosihteeri ja muuta henkilöstöä sekä muita toimivaltaisia valvontaelimiä, jotka valvovat tiedusteluyhteisön eri toimijoita, joiden yhteistyöhön oikeusasiamies tukeutuu valituksia käsitellessään. Varsinkin silloin, kun henkilön kysymys koskee sitä, onko valvonta ja tarkkailu Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaista, oikeusasiamies voi tukeutua riippumattomiin valvontaelimiin, joilla on tutkintavaltuudet (kuten ministeriöiden ja virastojen valvontaviranomaiset tai PCLOB). Kussakin tapauksessa ulkoministeri varmistaa, että oikeusasiamiehen käytettävissä on keinot sen varmistamiseksi, että sen vastaukset henkilöiden pyyntöihin perustuvat kaikkiin tarvittaviin tietoihin. |
| --- | --- |

(117)

Yhdysvaltojen hallituksen sitoumusten mukaan oikeusasiamiesmekanismi takaa etenkin, että yksittäiset valitukset tutkitaan ja käsitellään asianmukaisesti ja että henkilöt saavat riippumattoman vahvistuksen sille, että Yhdysvaltojen lakeja on noudatettu, tai jos tällaisia lakeja on rikottu, että noudattamatta jättäminen on korjattu (172). Mekanismiin kuuluu tietosuojasta vastaava oikeusasiamies eli alivaltiosihteeri ja muuta henkilöstöä sekä muita toimivaltaisia valvontaelimiä, jotka valvovat tiedusteluyhteisön eri toimijoita, joiden yhteistyöhön oikeusasiamies tukeutuu valituksia käsitellessään. Varsinkin silloin, kun henkilön kysymys koskee sitä, onko valvonta ja tarkkailu Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaista, oikeusasiamies voi tukeutua riippumattomiin valvontaelimiin, joilla on tutkintavaltuudet (kuten ministeriöiden ja virastojen valvontaviranomaiset tai PCLOB). Kussakin tapauksessa ulkoministeri varmistaa, että oikeusasiamiehen käytettävissä on keinot sen varmistamiseksi, että sen vastaukset henkilöiden pyyntöihin perustuvat kaikkiin tarvittaviin tietoihin.

172

| (118) | Tämän yhdistelmärakenteen avulla oikeusasiamiesmekanismi takaa riippumattoman valvonnan ja oikeussuojakeinot. Lisäksi yhteistyö muiden valvontaelinten kanssa varmistaa, että käytettävissä on tarvittavaa asiantuntemusta. Se, että mekanismi velvoittaa oikeusasiamiehen vahvistamaan, onko sovellettavia periaatteita noudatettu tai miten noudattamatta jättämistä koskeva tilanne korjataan, heijastaa Yhdysvaltojen hallituksen sitoumusta käsitellä ja ratkaista EU:n kansalaisten tekemät valitukset. |
| --- | --- |

(118)

Tämän yhdistelmärakenteen avulla oikeusasiamiesmekanismi takaa riippumattoman valvonnan ja oikeussuojakeinot. Lisäksi yhteistyö muiden valvontaelinten kanssa varmistaa, että käytettävissä on tarvittavaa asiantuntemusta. Se, että mekanismi velvoittaa oikeusasiamiehen vahvistamaan, onko sovellettavia periaatteita noudatettu tai miten noudattamatta jättämistä koskeva tilanne korjataan, heijastaa Yhdysvaltojen hallituksen sitoumusta käsitellä ja ratkaista EU:n kansalaisten tekemät valitukset.

| (119) | Ensinnäkin toisin kuin puhtaasti hallitusten välisessä järjestelmässä oikeusasiamies vastaanottaa yksittäisiä valituksia ja vastaa niihin. Valitukset voidaan osoittaa jäsenvaltioissa oleville kansallisten turvallisuuspalveluiden ja/tai viranomaisten suorittamien henkilötietojen käsittelyn valvonnasta vastaaville viranomaisille, jotka toimittavat valitukset EU:n keskitetylle elimelle, josta ne siirretään edelleen Privacy Shield -järjestelyn oikeusasiamiehelle (173). Tämä hyödyttää EU:n kansalaisia, jotka voivat kääntyä lähellä olevan kansallisen viranomaisen puoleen omalla kielellään. Tämän viranomaisen tehtävänä on tukea henkilöä, joka esittää oikeusasiamiehelle pyynnön, joka sisältää perustiedot ja jota voidaan siten pitää ”täydellisenä”. Henkilön ei tarvitse osoittaa, että Yhdysvaltojen hallitus on todella päässyt hänen henkilötietoihinsa käsiksi signaalitiedustelun kautta. |
| --- | --- |

(119)

Ensinnäkin toisin kuin puhtaasti hallitusten välisessä järjestelmässä oikeusasiamies vastaanottaa yksittäisiä valituksia ja vastaa niihin. Valitukset voidaan osoittaa jäsenvaltioissa oleville kansallisten turvallisuuspalveluiden ja/tai viranomaisten suorittamien henkilötietojen käsittelyn valvonnasta vastaaville viranomaisille, jotka toimittavat valitukset EU:n keskitetylle elimelle, josta ne siirretään edelleen Privacy Shield -järjestelyn oikeusasiamiehelle (173). Tämä hyödyttää EU:n kansalaisia, jotka voivat kääntyä lähellä olevan kansallisen viranomaisen puoleen omalla kielellään. Tämän viranomaisen tehtävänä on tukea henkilöä, joka esittää oikeusasiamiehelle pyynnön, joka sisältää perustiedot ja jota voidaan siten pitää ”täydellisenä”. Henkilön ei tarvitse osoittaa, että Yhdysvaltojen hallitus on todella päässyt hänen henkilötietoihinsa käsiksi signaalitiedustelun kautta.

173

| (120) | Toiseksi Yhdysvaltojen hallitus sitoutuu varmistamaan, että oikeusasiamies voi tehtävissään tukeutua muiden Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaisten valvonnasta ja sääntöjen noudattamisesta vastaavien mekanismien kanssa tehtävään yhteistyöhön. Tähän osallistuvat toisinaan kansalliset tiedusteluviranomaiset, erityisesti silloin, kun pyynnön on tulkittava koskevan oikeutta tutustua asiakirjoihin tiedonvapautta koskevan FOIA-lain nojalla. Muissa tapauksissa, erityisesti silloin kun pyynnöt koskevat valvonnan yhteensopivuutta Yhdysvaltojen lainsäädännön kanssa, tällaiseen yhteistyöhön osallistuu riippumattomia valvontaelimiä (esim. virastojen/ministeriöiden valvontaviranomaiset), joiden vastuulla ja toimivallassa on perusteellisen tutkinnan suorittaminen (ja erityisesti heillä on mahdollisuus tutustua kaikkiin asiaa koskeviin asiakirjoihin ja valtuudet pyytää tietoja ja lausuntoja) ja ryhtyä toimenpiteisiin, jos sovellettavia periaatteita ei noudateta (174). Oikeusasiamies voi siirtää asioita myös PCLOBin käsiteltäväksi (175). Jos jokin näistä valvontaelimistä toteaa, että periaatteita ei ole noudatettu, kyseisen tiedusteluyhteisön toimijan (esim. tiedusteluviraston) on korjattava tilanne, sillä vain siten oikeusasiamies voi antaa Yhdysvaltojen hallituksen sitoumuksen mukaisen ”positiivisen” vastauksen henkilölle (toisin sanoen sen, että mahdollinen noudattamatta jättäminen on korjattu). Yhteistyön osana oikeusasiamiehelle myös ilmoitetaan tutkinnan tuloksesta, ja oikeusasiamiehellä on käytettävissään keinot varmistaa, että se saa kaikki tarvittavat tiedot vastauksensa laatimiseksi. |
| --- | --- |

(120)

Toiseksi Yhdysvaltojen hallitus sitoutuu varmistamaan, että oikeusasiamies voi tehtävissään tukeutua muiden Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaisten valvonnasta ja sääntöjen noudattamisesta vastaavien mekanismien kanssa tehtävään yhteistyöhön. Tähän osallistuvat toisinaan kansalliset tiedusteluviranomaiset, erityisesti silloin, kun pyynnön on tulkittava koskevan oikeutta tutustua asiakirjoihin tiedonvapautta koskevan FOIA-lain nojalla. Muissa tapauksissa, erityisesti silloin kun pyynnöt koskevat valvonnan yhteensopivuutta Yhdysvaltojen lainsäädännön kanssa, tällaiseen yhteistyöhön osallistuu riippumattomia valvontaelimiä (esim. virastojen/ministeriöiden valvontaviranomaiset), joiden vastuulla ja toimivallassa on perusteellisen tutkinnan suorittaminen (ja erityisesti heillä on mahdollisuus tutustua kaikkiin asiaa koskeviin asiakirjoihin ja valtuudet pyytää tietoja ja lausuntoja) ja ryhtyä toimenpiteisiin, jos sovellettavia periaatteita ei noudateta (174). Oikeusasiamies voi siirtää asioita myös PCLOBin käsiteltäväksi (175). Jos jokin näistä valvontaelimistä toteaa, että periaatteita ei ole noudatettu, kyseisen tiedusteluyhteisön toimijan (esim. tiedusteluviraston) on korjattava tilanne, sillä vain siten oikeusasiamies voi antaa Yhdysvaltojen hallituksen sitoumuksen mukaisen ”positiivisen” vastauksen henkilölle (toisin sanoen sen, että mahdollinen noudattamatta jättäminen on korjattu). Yhteistyön osana oikeusasiamiehelle myös ilmoitetaan tutkinnan tuloksesta, ja oikeusasiamiehellä on käytettävissään keinot varmistaa, että se saa kaikki tarvittavat tiedot vastauksensa laatimiseksi.

174

175

| (121) | Lopuksi on todettava, että oikeusasiamies on Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisöstä riippumaton eikä ota vastaan sen ohjeita (176). Tämä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon, että oikeusasiamiehen on ”vahvistettava”, että i) valitus on tutkittu asianmukaisesti ja että ii) sovellettavaa Yhdysvaltojen lainsäädäntöä – erityisesti liitteessä VI esitettyjä rajoituksia ja suojatoimia – on noudatettu, tai jos periaatteita ei noudateta, rikkominen on korjattu. Riippumattoman vahvistuksen antamiseksi oikeusasiamiehen on saatava tutkintaa koskevat tarvittavat tiedot arvioidakseen valitukseen annetun vastauksen virheettömyyden. Lisäksi ulkoasiainministeri on sitoutunut varmistamaan, että valtiosihteeri toimii oikeusasiamiehen tehtävässä puolueettomasti ja ettei mikään vaikuta epäasianmukaisesti oikeusasiamiehen antamiin vastauksiin. |
| --- | --- |

(121)

Lopuksi on todettava, että oikeusasiamies on Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisöstä riippumaton eikä ota vastaan sen ohjeita (176). Tämä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon, että oikeusasiamiehen on ”vahvistettava”, että i) valitus on tutkittu asianmukaisesti ja että ii) sovellettavaa Yhdysvaltojen lainsäädäntöä – erityisesti liitteessä VI esitettyjä rajoituksia ja suojatoimia – on noudatettu, tai jos periaatteita ei noudateta, rikkominen on korjattu. Riippumattoman vahvistuksen antamiseksi oikeusasiamiehen on saatava tutkintaa koskevat tarvittavat tiedot arvioidakseen valitukseen annetun vastauksen virheettömyyden. Lisäksi ulkoasiainministeri on sitoutunut varmistamaan, että valtiosihteeri toimii oikeusasiamiehen tehtävässä puolueettomasti ja ettei mikään vaikuta epäasianmukaisesti oikeusasiamiehen antamiin vastauksiin.

176

| (122) | Tällä mekanismilla varmistetaan, että valitukset tutkitaan ja ratkaistaan huolellisesti ja että ainakin valvonnan ja tarkkailun alalla tähän työhön osallistuvat riippumattomat valvontaelimet, joilla on tarvittava asiantuntemus ja tutkintavaltuudet, sekä oikeusasiamies, joka pystyy suorittamaan tehtävänsä ilman epäasianmukaista, erityisesti poliittista, vaikutusta. Lisäksi henkilöt voivat tehdä valituksen tarvitsematta osoittaa, että he ovat olleet valvonnan ja tarkkailun kohteena, tai he voivat ainoastaan antaa viitteitä siitä (177). Näiden tekijöiden perusteella komissio on vakuuttunut siitä, että väärinkäyttöä vastaan on olemassa riittävät ja tehokkaat takeet. |
| --- | --- |

(122)

Tällä mekanismilla varmistetaan, että valitukset tutkitaan ja ratkaistaan huolellisesti ja että ainakin valvonnan ja tarkkailun alalla tähän työhön osallistuvat riippumattomat valvontaelimet, joilla on tarvittava asiantuntemus ja tutkintavaltuudet, sekä oikeusasiamies, joka pystyy suorittamaan tehtävänsä ilman epäasianmukaista, erityisesti poliittista, vaikutusta. Lisäksi henkilöt voivat tehdä valituksen tarvitsematta osoittaa, että he ovat olleet valvonnan ja tarkkailun kohteena, tai he voivat ainoastaan antaa viitteitä siitä (177). Näiden tekijöiden perusteella komissio on vakuuttunut siitä, että väärinkäyttöä vastaan on olemassa riittävät ja tehokkaat takeet.

177

| (123) | Edellä olevan perusteella komissio päättelee, että Yhdysvallat varmistaa tehokkaan oikeussuojan sen estämiseksi, että tiedusteluviranomaiset puuttuisivat niiden henkilöiden perusoikeuksiin, joiden tietoja siirretään unionista Yhdysvaltoihin EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa. |
| --- | --- |

(123)

Edellä olevan perusteella komissio päättelee, että Yhdysvallat varmistaa tehokkaan oikeussuojan sen estämiseksi, että tiedusteluviranomaiset puuttuisivat niiden henkilöiden perusoikeuksiin, joiden tietoja siirretään unionista Yhdysvaltoihin EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa.

| (124) | Komissio ottaa tältä osin huomioon unionin tuomioistuimen asiassa Schrems antaman tuomion, jonka mukaan ”säännöstö, jossa yksityisille ei anneta mitään mahdollisuutta käyttää oikeussuojakeinoja, jotta he saisivat tutustua henkilötietoihinsa tai voisivat saada tällaiset tiedot oikaistuiksi tai poistetuiksi, ei ole tehokasta oikeussuojaa koskevan perusoikeuden, sellaisena kuin se vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklassa, keskeisen sisällön mukainen” (178). Komission arviointi osoittaa, että Yhdysvallat tarjoaa tällaiset oikeussuojakeinot esimerkiksi oikeusasiamiesmekanismin käyttöönoton muodossa. Oikeusasiamiesmekanismi tarjoaa riippumattoman valvonnan ja tutkintavaltuudet. Komissio arvioi mekanismin vaikuttavuutta seuratessaan jatkuvasti Privacy Shield -järjestelyä, esimerkiksi vuotuisessa yhteisessä uudelleentarkastelussa, johon myös oikeusasiamies osallistuu. |
| --- | --- |

(124)

Komissio ottaa tältä osin huomioon unionin tuomioistuimen asiassa Schrems antaman tuomion, jonka mukaan ”säännöstö, jossa yksityisille ei anneta mitään mahdollisuutta käyttää oikeussuojakeinoja, jotta he saisivat tutustua henkilötietoihinsa tai voisivat saada tällaiset tiedot oikaistuiksi tai poistetuiksi, ei ole tehokasta oikeussuojaa koskevan perusoikeuden, sellaisena kuin se vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklassa, keskeisen sisällön mukainen” (178). Komission arviointi osoittaa, että Yhdysvallat tarjoaa tällaiset oikeussuojakeinot esimerkiksi oikeusasiamiesmekanismin käyttöönoton muodossa. Oikeusasiamiesmekanismi tarjoaa riippumattoman valvonnan ja tutkintavaltuudet. Komissio arvioi mekanismin vaikuttavuutta seuratessaan jatkuvasti Privacy Shield -järjestelyä, esimerkiksi vuotuisessa yhteisessä uudelleentarkastelussa, johon myös oikeusasiamies osallistuu.

178

3.2   Yhdysvaltojen viranomaisten pääsy tietoihin ja niiden käyttö lainvalvonnan ja kansallisen turvallisuuden nimissä

Yhdysvaltojen viranomaisten pääsy tietoihin ja niiden käyttö lainvalvonnan ja kansallisen turvallisuuden nimissä

| (125) | EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyihin henkilötietoihin pääsystä lainvalvonnan nimissä Yhdysvaltojen hallitus on (oikeusministeriön kautta) antanut vakuutuksen sovellettavista rajoituksista ja suojatoimista, jotka komission arvion mukaan osoittavat tietosuojan riittävän tason. |
| --- | --- |

(125)

EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyihin henkilötietoihin pääsystä lainvalvonnan nimissä Yhdysvaltojen hallitus on (oikeusministeriön kautta) antanut vakuutuksen sovellettavista rajoituksista ja suojatoimista, jotka komission arvion mukaan osoittavat tietosuojan riittävän tason.

| (126) | Näiden tietojen mukaan lainvalvontaviranomaisten Yhdysvaltojen perustuslain neljännen lisäyksen (179) perusteella suorittamien etsintöjen ja takavarikkojen edellytyksenä on pääasiallisesti (180) tuomioistuimen määräys, kun ”perusteltu syy” on näytetty toteen. Niissä erityisissä ja poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa määräystä koskevaa vaatimusta ei sovelleta (181), lainvalvontaan sovelletaan ”kohtuustestiä” (182). Se, onko etsintä tai takavarikko kohtuullinen ”määritetään arvioimalla toisaalta missä määrin se loukkaa henkilön yksityisyyttä ja toisaalta missä määrin sitä tarvitaan hallituksen oikeutettujen etujen edistämiseksi” (183). Yleisesti ottaen Yhdysvaltojen perustuslain neljännessä lisäyksessä taataan yksityisyyden suoja ja ihmisarvoinen kohtelu ja suojellaan hallituksen virkamiesten mielivaltaisilta ja yksityisyyden suojaan puuttuvilta toimilta (184). Näihin käsitteisiin sisältyy unionin lainsäädännössä vahvistettu tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden ajatus. Kun lainvalvontaviranomaisilla ei ole enää tarvetta käyttää takavarikoituja esineitä todisteena, ne olisi palautettava (185). |
| --- | --- |

(126)

Näiden tietojen mukaan lainvalvontaviranomaisten Yhdysvaltojen perustuslain neljännen lisäyksen (179) perusteella suorittamien etsintöjen ja takavarikkojen edellytyksenä on pääasiallisesti (180) tuomioistuimen määräys, kun ”perusteltu syy” on näytetty toteen. Niissä erityisissä ja poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa määräystä koskevaa vaatimusta ei sovelleta (181), lainvalvontaan sovelletaan ”kohtuustestiä” (182). Se, onko etsintä tai takavarikko kohtuullinen ”määritetään arvioimalla toisaalta missä määrin se loukkaa henkilön yksityisyyttä ja toisaalta missä määrin sitä tarvitaan hallituksen oikeutettujen etujen edistämiseksi” (183). Yleisesti ottaen Yhdysvaltojen perustuslain neljännessä lisäyksessä taataan yksityisyyden suoja ja ihmisarvoinen kohtelu ja suojellaan hallituksen virkamiesten mielivaltaisilta ja yksityisyyden suojaan puuttuvilta toimilta (184). Näihin käsitteisiin sisältyy unionin lainsäädännössä vahvistettu tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden ajatus. Kun lainvalvontaviranomaisilla ei ole enää tarvetta käyttää takavarikoituja esineitä todisteena, ne olisi palautettava (185).

179

180

181

182

183

184

185

| (127) | Vaikka neljännen lisäyksen mukainen oikeus ei ulotu sellaisiin ei-yhdysvaltalaisiin henkilöihin, jotka eivät asu Yhdysvalloissa, he kuitenkin hyötyvät välillisesti sen tarjoamasta suojasta, sillä tiedot ovat yhdysvaltalaisten yritysten hallussa, jolloin lainvalvontaviranomaisten on joka tapauksessa pyydettävä tuomioistuimen lupaa (tai vähintään noudatettava kohtuusvaatimusta) (186). Lisäsuojaa tarjoavat erityiset oikeusperustat samoin kuin oikeusministeriön ohjeet, joissa rajoitetaan lainvalvontaviranomaisten pääsyä tietoihin tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden perusteella (esim. vaatimalla, että FBI käyttää mahdollisimman vähän häiritseviä tutkimuskeinoja, kun otetaan huomioon vaikutukset yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin) (187). Yhdysvaltojen hallituksen antamien lausumien mukaan samantasoista tai korkeampaa suojaa sovelletaan osavaltiotasolla toteutettaviin lainvalvontaviranomaisten tutkimuksiin (kun on kyse tutkimuksista, jotka suoritetaan osavaltion lakien mukaisesti) (188). |
| --- | --- |

(127)

Vaikka neljännen lisäyksen mukainen oikeus ei ulotu sellaisiin ei-yhdysvaltalaisiin henkilöihin, jotka eivät asu Yhdysvalloissa, he kuitenkin hyötyvät välillisesti sen tarjoamasta suojasta, sillä tiedot ovat yhdysvaltalaisten yritysten hallussa, jolloin lainvalvontaviranomaisten on joka tapauksessa pyydettävä tuomioistuimen lupaa (tai vähintään noudatettava kohtuusvaatimusta) (186). Lisäsuojaa tarjoavat erityiset oikeusperustat samoin kuin oikeusministeriön ohjeet, joissa rajoitetaan lainvalvontaviranomaisten pääsyä tietoihin tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden perusteella (esim. vaatimalla, että FBI käyttää mahdollisimman vähän häiritseviä tutkimuskeinoja, kun otetaan huomioon vaikutukset yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin) (187). Yhdysvaltojen hallituksen antamien lausumien mukaan samantasoista tai korkeampaa suojaa sovelletaan osavaltiotasolla toteutettaviin lainvalvontaviranomaisten tutkimuksiin (kun on kyse tutkimuksista, jotka suoritetaan osavaltion lakien mukaisesti) (188).

186

187

188

| (128) | Vaikka tuomioistuimen tai suuren valamiehistön (tuomioistuimen tutkintahaara, jonka tuomari valitsee) ennakkolupaa ei vaadita kaikissa tapauksissa (189), hallinnolliset haasteet on rajattu erityistapauksiin, ja niihin voi hakea muutosta riippumattomassa tuomioistuimessa ainakin silloin, kun hallitus esittää täytäntöönpanoa tuomioistuimessa (190). |
| --- | --- |

(128)

Vaikka tuomioistuimen tai suuren valamiehistön (tuomioistuimen tutkintahaara, jonka tuomari valitsee) ennakkolupaa ei vaadita kaikissa tapauksissa (189), hallinnolliset haasteet on rajattu erityistapauksiin, ja niihin voi hakea muutosta riippumattomassa tuomioistuimessa ainakin silloin, kun hallitus esittää täytäntöönpanoa tuomioistuimessa (190).

189

190

| (129) | Sama koskee hallinnollisten haasteiden käyttöä yleisen edun nimissä. Lisäksi Yhdysvaltojen hallituksen lausumien mukaan samantapaisia sisältöä koskevia rajoituksia sovelletaan niin, että virastot voivat saada käyttöönsä ainoastaan tietoja, joilla on merkitystä niiden toimivaltaan kuuluvissa asioissa, ja että virastojen on noudatettava kohtuusperiaatetta. |
| --- | --- |

(129)

Sama koskee hallinnollisten haasteiden käyttöä yleisen edun nimissä. Lisäksi Yhdysvaltojen hallituksen lausumien mukaan samantapaisia sisältöä koskevia rajoituksia sovelletaan niin, että virastot voivat saada käyttöönsä ainoastaan tietoja, joilla on merkitystä niiden toimivaltaan kuuluvissa asioissa, ja että virastojen on noudatettava kohtuusperiaatetta.

| (130) | Yhdysvaltojen lainsäädännössä säädetään lisäksi useista mahdollisuuksista käyttää oikeussuojakeinoja viranomaista tai jotain sen virkamiestä vastaan, kun nämä viranomaiset käsittelevät henkilötietoja. Näitä oikeussuojakeinoja, joihin kuuluvat erityisesti hallintomenettelylaki (Administrative Procedure Act, APA), tiedonvapautta koskeva laki (Freedom of Information Act, FOIA) ja sähköisen viestinnän tietosuojalaki (Electronic Communications Privacy Act, ECPA), voivat käyttää kaikki henkilöt heidän kansalaisuudestaan riippumatta sovellettavat edellytykset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(130)

Yhdysvaltojen lainsäädännössä säädetään lisäksi useista mahdollisuuksista käyttää oikeussuojakeinoja viranomaista tai jotain sen virkamiestä vastaan, kun nämä viranomaiset käsittelevät henkilötietoja. Näitä oikeussuojakeinoja, joihin kuuluvat erityisesti hallintomenettelylaki (Administrative Procedure Act, APA), tiedonvapautta koskeva laki (Freedom of Information Act, FOIA) ja sähköisen viestinnän tietosuojalaki (Electronic Communications Privacy Act, ECPA), voivat käyttää kaikki henkilöt heidän kansalaisuudestaan riippumatta sovellettavat edellytykset huomioon ottaen.

| (131) | Hallintomenettelylaissa (191) olevien muutoksenhakua tuomioistuimessa koskevien säännösten mukaan ”henkilöllä, jonka oikeuksia on loukattu viraston toiminnan seurauksena tai johon viraston toiminta vaikuttaa haitallisesti tai jonka etua on loukattu” on oikeus hakea muutosta tuomioistuimesta (192). Tähän sisältyy mahdollisuus pyytää tuomioistuinta ”toteamaan lainvastaiseksi ja kumoamaan viraston sellaiset toimet, havainnot ja päätelmät, joiden katsotaan olevan [...] mielivaltaisia, epämääräisiä, harkintavallan väärinkäyttöä tai muuten lainvastaisia” (193). |
| --- | --- |

(131)

Hallintomenettelylaissa (191) olevien muutoksenhakua tuomioistuimessa koskevien säännösten mukaan ”henkilöllä, jonka oikeuksia on loukattu viraston toiminnan seurauksena tai johon viraston toiminta vaikuttaa haitallisesti tai jonka etua on loukattu” on oikeus hakea muutosta tuomioistuimesta (192). Tähän sisältyy mahdollisuus pyytää tuomioistuinta ”toteamaan lainvastaiseksi ja kumoamaan viraston sellaiset toimet, havainnot ja päätelmät, joiden katsotaan olevan [...] mielivaltaisia, epämääräisiä, harkintavallan väärinkäyttöä tai muuten lainvastaisia” (193).

191

192

193

| (132) | Erityisesti sähköisen viestinnän tietosuojalain II osastossa (194) säädetään lakimääräisten yksityisyyden suojaa koskevien oikeuksien järjestelmästä, ja sitä sovelletaan pääsyyn viestintäpalveluja tarjoavien kolmansien osapuolten hallussa olevaan langallisen, suullisen tai sähköisen viestinnän sisältöön lainvalvonnan nimissä (195). Siinä kriminalisoidaan laiton (eli ilman tuomioistuimen lupaa tapahtuva tai muuten ei-sallittu) pääsy tällaiseen viestintään ja säädetään kyseessä olevan henkilön mahdollisuudesta nostaa Yhdysvaltojen liittovaltion tuomioistuimessa siviilikanne hallituksen virkamiestä vastaan, kun tämä on tahallisesti syyllistynyt laittomiin tekoihin, tai Yhdysvaltoja vastaan todelliseen vahinkoon perustuvan ja rangaistusluonteisen vahingonkorvauksen sekä kielto- tai vahvistustuomion saamiseksi. |
| --- | --- |

(132)

Erityisesti sähköisen viestinnän tietosuojalain II osastossa (194) säädetään lakimääräisten yksityisyyden suojaa koskevien oikeuksien järjestelmästä, ja sitä sovelletaan pääsyyn viestintäpalveluja tarjoavien kolmansien osapuolten hallussa olevaan langallisen, suullisen tai sähköisen viestinnän sisältöön lainvalvonnan nimissä (195). Siinä kriminalisoidaan laiton (eli ilman tuomioistuimen lupaa tapahtuva tai muuten ei-sallittu) pääsy tällaiseen viestintään ja säädetään kyseessä olevan henkilön mahdollisuudesta nostaa Yhdysvaltojen liittovaltion tuomioistuimessa siviilikanne hallituksen virkamiestä vastaan, kun tämä on tahallisesti syyllistynyt laittomiin tekoihin, tai Yhdysvaltoja vastaan todelliseen vahinkoon perustuvan ja rangaistusluonteisen vahingonkorvauksen sekä kielto- tai vahvistustuomion saamiseksi.

194

195

| (133) | Tiedonvapautta koskevan lain (FOIA, 5 U.S.C. § 552) nojalla kenellä tahansa henkilöllä on oikeus saada käyttöönsä liittovaltion viraston hallussa olevia tietoja ja kaikki hallinnolliset keinot käytettyään panna oikeutensa täytäntöön tuomioistuimessa, lukuun ottamatta tietoja, joita ei paljasteta poikkeuksen tai erityisen lainvalvontaan liittyvän syyn perusteella (196). |
| --- | --- |

(133)

Tiedonvapautta koskevan lain (FOIA, 5 U.S.C. § 552) nojalla kenellä tahansa henkilöllä on oikeus saada käyttöönsä liittovaltion viraston hallussa olevia tietoja ja kaikki hallinnolliset keinot käytettyään panna oikeutensa täytäntöön tuomioistuimessa, lukuun ottamatta tietoja, joita ei paljasteta poikkeuksen tai erityisen lainvalvontaan liittyvän syyn perusteella (196).

196

| (134) | Lisäksi useissa muissa säädöksissä (Wiretap Act (197), Computer Fraud and Abuse Act (198), Federal Torts Claim Act (199), Right to Financial Privacy Act (200) ja Fair Credit Reporting Act (201)) annetaan henkilöille oikeus nostaa kanne Yhdysvaltojen viranomaista tai virkamiestä vastaan henkilötietojensa käsittelyn vuoksi. |
| --- | --- |

(134)

Lisäksi useissa muissa säädöksissä (Wiretap Act (197), Computer Fraud and Abuse Act (198), Federal Torts Claim Act (199), Right to Financial Privacy Act (200) ja Fair Credit Reporting Act (201)) annetaan henkilöille oikeus nostaa kanne Yhdysvaltojen viranomaista tai virkamiestä vastaan henkilötietojensa käsittelyn vuoksi.

197

198

199

200

201

| (135) | Näin ollen komissio katsoo, että Yhdysvalloissa on käytössä sääntöjä, joilla pyritään rajoittamaan puuttumista lainvalvonnan tai muun julkisen edun nimissä sellaisten henkilöiden perusoikeuksiin (202), joiden henkilötietoja siirretään unionista Yhdysvaltoihin EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn nojalla, siihen mikä on ehdottomasti tarpeen oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi. Lisäksi säännöt varmistavat tehokkaan oikeussuojan tällaista perusoikeuksiin puuttumista vastaan. |
| --- | --- |

(135)

Näin ollen komissio katsoo, että Yhdysvalloissa on käytössä sääntöjä, joilla pyritään rajoittamaan puuttumista lainvalvonnan tai muun julkisen edun nimissä sellaisten henkilöiden perusoikeuksiin (202), joiden henkilötietoja siirretään unionista Yhdysvaltoihin EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn nojalla, siihen mikä on ehdottomasti tarpeen oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi. Lisäksi säännöt varmistavat tehokkaan oikeussuojan tällaista perusoikeuksiin puuttumista vastaan.

202

4.   EU:N JA YHDYSVALTOJEN VÄLISEN PRIVACY SHIELD -JÄRJESTELYN MUKAINEN RIITTÄVÄ TIETOSUOJAN TASO

EU:N JA YHDYSVALTOJEN VÄLISEN PRIVACY SHIELD -JÄRJESTELYN MUKAINEN RIITTÄVÄ TIETOSUOJAN TASO

| (136) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Yhdysvallat takaa riittävän suojan henkilötiedoille, jotka siirretään EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa unionista Yhdysvalloissa oleville oman varmennuksen antaneille organisaatioille. |
| --- | --- |

(136)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Yhdysvallat takaa riittävän suojan henkilötiedoille, jotka siirretään EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa unionista Yhdysvalloissa oleville oman varmennuksen antaneille organisaatioille.

| (137) | Komissio katsoo erityisesti, että Yhdysvaltojen kauppaministeriön hyväksymät järjestelyn periaatteet varmistavat kokonaisuutena tarkastellen sellaisen henkilötietojen suojan tason, joka olennaisilta osin vastaa direktiivissä 95/46/EY vahvistetuissa perusperiaatteissa taattua tasoa. |
| --- | --- |

(137)

Komissio katsoo erityisesti, että Yhdysvaltojen kauppaministeriön hyväksymät järjestelyn periaatteet varmistavat kokonaisuutena tarkastellen sellaisen henkilötietojen suojan tason, joka olennaisilta osin vastaa direktiivissä 95/46/EY vahvistetuissa perusperiaatteissa taattua tasoa.

| (138) | Lisäksi järjestelyn periaatteiden tehokas soveltaminen taataan läpinäkyvillä velvoitteilla ja Privacy Shield -järjestelyn hallinnolla, josta huolehtii kauppaministeriö. |
| --- | --- |

(138)

Lisäksi järjestelyn periaatteiden tehokas soveltaminen taataan läpinäkyvillä velvoitteilla ja Privacy Shield -järjestelyn hallinnolla, josta huolehtii kauppaministeriö.

| (139) | Lisäksi komissio katsoo, että kokonaisuutena tarkasteltuna Privacy Shield -järjestelyyn kuuluvien valvonta- ja muutoksenhakumekanismien avulla voidaan havaita tapaukset, joissa järjestelyyn liittynyt organisaatio rikkoo järjestelyn periaatteita, ja rangaista niistä käytännössä ja tarjota oikeussuojakeinoja rekisteröidylle, jotta tämä voi tutustua itseään koskeviin henkilötietoihin ja saada nämä tiedot oikaistuiksi tai poistetuiksi. |
| --- | --- |

(139)

Lisäksi komissio katsoo, että kokonaisuutena tarkasteltuna Privacy Shield -järjestelyyn kuuluvien valvonta- ja muutoksenhakumekanismien avulla voidaan havaita tapaukset, joissa järjestelyyn liittynyt organisaatio rikkoo järjestelyn periaatteita, ja rangaista niistä käytännössä ja tarjota oikeussuojakeinoja rekisteröidylle, jotta tämä voi tutustua itseään koskeviin henkilötietoihin ja saada nämä tiedot oikaistuiksi tai poistetuiksi.

| (140) | Lisäksi komissio katsoo Yhdysvaltojen oikeusjärjestystä koskevien käytettävissä olevien tietojen, mukaan lukien Yhdysvaltojen hallituksen antamat lausumat ja sitoumukset, perusteella, että Yhdysvaltojen viranomaisten mahdollinen puuttuminen niiden henkilöiden perusoikeuksiin, joiden tietoja siirretään Privacy Shield -järjestelyn puitteissa unionista Yhdysvaltoihin, kansallisen turvallisuuden, lainvalvonnan tai muun yleisen edun nimissä ja tästä seuraavat rajoitukset, joita asetetaan oman varmennuksen antaneille organisaatioille yksityiseen suojaa koskevien periaatteiden noudattamisen osalta, rajoitetaan siihen, mikä on ehdottomasti tarpeen oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi, ja että tällaista perusoikeuksiin puuttumista vastaan on olemassa tehokkaita oikeussuojakeinoja. |
| --- | --- |

(140)

Lisäksi komissio katsoo Yhdysvaltojen oikeusjärjestystä koskevien käytettävissä olevien tietojen, mukaan lukien Yhdysvaltojen hallituksen antamat lausumat ja sitoumukset, perusteella, että Yhdysvaltojen viranomaisten mahdollinen puuttuminen niiden henkilöiden perusoikeuksiin, joiden tietoja siirretään Privacy Shield -järjestelyn puitteissa unionista Yhdysvaltoihin, kansallisen turvallisuuden, lainvalvonnan tai muun yleisen edun nimissä ja tästä seuraavat rajoitukset, joita asetetaan oman varmennuksen antaneille organisaatioille yksityiseen suojaa koskevien periaatteiden noudattamisen osalta, rajoitetaan siihen, mikä on ehdottomasti tarpeen oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi, ja että tällaista perusoikeuksiin puuttumista vastaan on olemassa tehokkaita oikeussuojakeinoja.

| (141) | Komissio katsoo, että tämä täyttää direktiivin 95/46/EY 25 artiklan vaatimukset, kun sitä tulkitaan ottaen huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirja, kuten Euroopan unionin tuomioistuin on selvittänyt erityisesti asiassa Schrems antamassaan tuomiossa. |
| --- | --- |

(141)

Komissio katsoo, että tämä täyttää direktiivin 95/46/EY 25 artiklan vaatimukset, kun sitä tulkitaan ottaen huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirja, kuten Euroopan unionin tuomioistuin on selvittänyt erityisesti asiassa Schrems antamassaan tuomiossa.

5.   TIETOSUOJAVIRANOMAISTEN TOIMET JA TIEDOT KOMISSIOLLE

TIETOSUOJAVIRANOMAISTEN TOIMET JA TIEDOT KOMISSIOLLE

| (142) | Asiassa Schrems antamassaan tuomiossa unionin tuomioistuin selvensi, että komissiolla ei ole toimivaltaa rajoittaa direktiivin 95/46/EY 28 artiklaan perustuvia tietosuojaviranomaisten toimivaltuuksia (mukaan lukien valta keskeyttää tiedonsiirrot), jos jokin henkilö kyseiseen säännökseen perustuvaa vaatimusta esittäessään asettaa kyseenalaiseksi sen, onko komission tietosuojan tason riittävyyttä koskeva päätös yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevan perusoikeuden mukainen (203). |
| --- | --- |

(142)

Asiassa Schrems antamassaan tuomiossa unionin tuomioistuin selvensi, että komissiolla ei ole toimivaltaa rajoittaa direktiivin 95/46/EY 28 artiklaan perustuvia tietosuojaviranomaisten toimivaltuuksia (mukaan lukien valta keskeyttää tiedonsiirrot), jos jokin henkilö kyseiseen säännökseen perustuvaa vaatimusta esittäessään asettaa kyseenalaiseksi sen, onko komission tietosuojan tason riittävyyttä koskeva päätös yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevan perusoikeuden mukainen (203).

203

| (143) | Jotta Privacy Shield -järjestelyn toimintaa voidaan valvoa tehokkaasti, jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle tietosuojaviranomaisten toteuttamista asiaankuuluvista toimista. |
| --- | --- |

(143)

Jotta Privacy Shield -järjestelyn toimintaa voidaan valvoa tehokkaasti, jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle tietosuojaviranomaisten toteuttamista asiaankuuluvista toimista.

| (144) | Unionin tuomioistuin katsoi lisäksi, että direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden ja niiden elinten on toteutettava tarvittavat toimenpiteet noudattaakseen unionin toimielinten säädöksiä, sillä toimenpiteitä koskee pääsääntöisesti lainmukaisuusolettama, ja niillä on näin ollen oikeusvaikutuksia niin kauan kuin niitä ei ole peruutettu, kumottu kumoamiskanteen johdosta tai todettu pätemättömiksi ennakkoratkaisupyynnön tai lainvastaisuusväitteen seurauksena. Näin ollen direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 6 kohdan mukainen tietosuojan tason riittävyyttä koskeva komission päätös sitoo kaikkia jäsenvaltioiden elimiä, joille se on osoitettu, mukaan lukien niiden riippumattomat valvontaviranomaiset (204). Jos tällainen viranomainen on vastaanottanut valituksen, jossa asetetaan kyseenalaiseksi se, onko tietosuojan tason riittävyyttä koskeva komission päätös yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevan perusoikeuden suojan mukainen, ja katsoo, että esitetyt perusteet ovat perusteltuja, kansallisessa lainsäädännössä on säädettävä oikeussuojakeinoista, joiden avulla viranomainen voi esittää perusteensa kansallisessa tuomioistuimessa, ja jos asiasta on epäilyksiä, tuomioistuimen on lykättävä asian käsittelyä ja pyydettävä unionin tuomioistuimelta ennakkoratkaisua (205). |
| --- | --- |

(144)

Unionin tuomioistuin katsoi lisäksi, että direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden ja niiden elinten on toteutettava tarvittavat toimenpiteet noudattaakseen unionin toimielinten säädöksiä, sillä toimenpiteitä koskee pääsääntöisesti lainmukaisuusolettama, ja niillä on näin ollen oikeusvaikutuksia niin kauan kuin niitä ei ole peruutettu, kumottu kumoamiskanteen johdosta tai todettu pätemättömiksi ennakkoratkaisupyynnön tai lainvastaisuusväitteen seurauksena. Näin ollen direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 6 kohdan mukainen tietosuojan tason riittävyyttä koskeva komission päätös sitoo kaikkia jäsenvaltioiden elimiä, joille se on osoitettu, mukaan lukien niiden riippumattomat valvontaviranomaiset (204). Jos tällainen viranomainen on vastaanottanut valituksen, jossa asetetaan kyseenalaiseksi se, onko tietosuojan tason riittävyyttä koskeva komission päätös yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevan perusoikeuden suojan mukainen, ja katsoo, että esitetyt perusteet ovat perusteltuja, kansallisessa lainsäädännössä on säädettävä oikeussuojakeinoista, joiden avulla viranomainen voi esittää perusteensa kansallisessa tuomioistuimessa, ja jos asiasta on epäilyksiä, tuomioistuimen on lykättävä asian käsittelyä ja pyydettävä unionin tuomioistuimelta ennakkoratkaisua (205).

204

205

6.   TIETOSUOJAN RIITTÄVÄN TASON SÄÄNNÖLLINEN UUDELLEENTARKASTELU

TIETOSUOJAN RIITTÄVÄN TASON SÄÄNNÖLLINEN UUDELLEENTARKASTELU

| (145) | Ottaen huomioon, että Yhdysvaltojen oikeusjärjestyksen tarjoama tietosuojan taso saattaa muuttua, komissio tarkastelee tämän päätöksen hyväksymisen jälkeen säännöllisin väliajoin, onko EU:n ja Yhdysvaltojen välisellä Privacy Shield -järjestelyllä taatun tietosuojan tason riittävyyttä koskevat toteamukset edelleen tosiasiallisesti ja oikeudellisesti perusteltuja. Tällainen tarkastelu on joka tapauksessa tehtävä, kun komissio saa tietoja, jotka aiheuttavat perusteltuja epäilyksiä tältä osin (206). |
| --- | --- |

(145)

Ottaen huomioon, että Yhdysvaltojen oikeusjärjestyksen tarjoama tietosuojan taso saattaa muuttua, komissio tarkastelee tämän päätöksen hyväksymisen jälkeen säännöllisin väliajoin, onko EU:n ja Yhdysvaltojen välisellä Privacy Shield -järjestelyllä taatun tietosuojan tason riittävyyttä koskevat toteamukset edelleen tosiasiallisesti ja oikeudellisesti perusteltuja. Tällainen tarkastelu on joka tapauksessa tehtävä, kun komissio saa tietoja, jotka aiheuttavat perusteltuja epäilyksiä tältä osin (206).

206

| (146) | Sen vuoksi komissio seuraa jatkuvasti EU:n ja Yhdysvaltojen välisellä Privacy Shield -järjestelyllä luotuja henkilötietojen siirron yleisiä puitteita, samoin kuin sitä, noudattavatko Yhdysvaltojen viranomaiset tämän päätöksen liitteenä oleviin asiakirjoihin sisältyviä lausumia ja sitoumuksia. Tämän prosessin helpottamiseksi Yhdysvallat on sitoutunut ilmoittamaan komissiolle olennaisista muutoksista Yhdysvaltojen lainsäädännössä siltä osin kuin muutokset liittyvät Privacy Shield -järjestelyn kannalta merkityksellisiin tietosuojakysymyksiin ja sellaisiin rajoituksiin ja suojatoimiin, jotka koskevat viranomaisten pääsyä henkilötietoihin. Lisäksi tämä päätös on vuotuisen yhteisen uudelleentarkastelun kohteena. Tarkastelu kattaa kaikki näkökohdat, jotka liittyvät EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn toimintaan, mukaan luettuna kansallisen turvallisuuden ja lainvalvonnan nimissä tehdyt poikkeukset järjestelyn periaatteista. Koska tietosuojan tason riittävyyden toteamiseen voi vaikuttaa myös unionin oikeuden kehitys, komissio arvioi Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman suojan tasoa yleisen tietosuoja-asetuksen soveltamisen alkamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(146)

Sen vuoksi komissio seuraa jatkuvasti EU:n ja Yhdysvaltojen välisellä Privacy Shield -järjestelyllä luotuja henkilötietojen siirron yleisiä puitteita, samoin kuin sitä, noudattavatko Yhdysvaltojen viranomaiset tämän päätöksen liitteenä oleviin asiakirjoihin sisältyviä lausumia ja sitoumuksia. Tämän prosessin helpottamiseksi Yhdysvallat on sitoutunut ilmoittamaan komissiolle olennaisista muutoksista Yhdysvaltojen lainsäädännössä siltä osin kuin muutokset liittyvät Privacy Shield -järjestelyn kannalta merkityksellisiin tietosuojakysymyksiin ja sellaisiin rajoituksiin ja suojatoimiin, jotka koskevat viranomaisten pääsyä henkilötietoihin. Lisäksi tämä päätös on vuotuisen yhteisen uudelleentarkastelun kohteena. Tarkastelu kattaa kaikki näkökohdat, jotka liittyvät EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn toimintaan, mukaan luettuna kansallisen turvallisuuden ja lainvalvonnan nimissä tehdyt poikkeukset järjestelyn periaatteista. Koska tietosuojan tason riittävyyden toteamiseen voi vaikuttaa myös unionin oikeuden kehitys, komissio arvioi Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman suojan tasoa yleisen tietosuoja-asetuksen soveltamisen alkamisen jälkeen.

| (147) | Liitteissä I, II ja VI mainitun vuotuisen yhteisen uudelleentarkastelun toteuttamiseksi komissio tapaa kauppaministeriön ja liittovaltion kauppakomission edustajat sekä tarvittaessa edustajia muista ministeriöistä ja virastoista, jotka osallistuvat Privacy Shield -järjestelyjen täytäntöönpanoon, ja kansallista turvallisuutta koskevissa asioissa ODNIn ja muiden tiedusteluyhteisön toimijoiden edustajat sekä oikeusasiamiehen. Kokous on avoin EU:n tietosuojaviranomaisille ja 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän edustajille. |
| --- | --- |

(147)

Liitteissä I, II ja VI mainitun vuotuisen yhteisen uudelleentarkastelun toteuttamiseksi komissio tapaa kauppaministeriön ja liittovaltion kauppakomission edustajat sekä tarvittaessa edustajia muista ministeriöistä ja virastoista, jotka osallistuvat Privacy Shield -järjestelyjen täytäntöönpanoon, ja kansallista turvallisuutta koskevissa asioissa ODNIn ja muiden tiedusteluyhteisön toimijoiden edustajat sekä oikeusasiamiehen. Kokous on avoin EU:n tietosuojaviranomaisille ja 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän edustajille.

| (148) | Komissio pyytää vuotuisen yhteisen tarkastelun yhteydessä, että kauppaministeriö toimittaa kattavat tiedot kaikista EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn toimintaan liittyvistä asiaankuuluvista näkökohdista, kuten tietosuojaviranomaisten kauppaministeriölle siirtämistä asioista ja viran puolesta suoritettujen, periaatteiden noudattamista koskevien tarkastelujen tuloksista. Komissio pyytää myös selvityksiä mahdollisista kysymyksistä tai asioista, jotka koskevat EU:n ja Yhdysvaltojen välistä Privacy Shield -järjestelyä ja sen toimintaa ja johtuvat saatavilla olevista tiedoista, mukaan lukien USA FREEDOM Act -laissa sallitut avoimuusraportit sekä Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisten, kansallisten tietosuojaviranomaisten ja yksityisyyden suojaa käsittelevien ryhmien julkiset raportit sekä tiedotusvälineissä esitetyt tiedot tai muut mahdolliset lähteet. Komission tehtävän helpottamiseksi tältä osin jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle tapauksista, joissa niiden elinten toimilla, jotka vastaavat järjestelyn periaatteiden noudattamisesta Yhdysvalloissa, ei pystytä varmistamaan periaatteiden noudattamista, ja havainnoista, joiden mukaan kansallisesta turvallisuudesta tai rikosten ehkäisemisestä, tutkimisesta, paljastamisesta tai syytetoimista vastaavien Yhdysvaltojen viranomaisten toimet eivät takaa vaadittavaa suojatasoa. |
| --- | --- |

(148)

Komissio pyytää vuotuisen yhteisen tarkastelun yhteydessä, että kauppaministeriö toimittaa kattavat tiedot kaikista EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn toimintaan liittyvistä asiaankuuluvista näkökohdista, kuten tietosuojaviranomaisten kauppaministeriölle siirtämistä asioista ja viran puolesta suoritettujen, periaatteiden noudattamista koskevien tarkastelujen tuloksista. Komissio pyytää myös selvityksiä mahdollisista kysymyksistä tai asioista, jotka koskevat EU:n ja Yhdysvaltojen välistä Privacy Shield -järjestelyä ja sen toimintaa ja johtuvat saatavilla olevista tiedoista, mukaan lukien USA FREEDOM Act -laissa sallitut avoimuusraportit sekä Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisten, kansallisten tietosuojaviranomaisten ja yksityisyyden suojaa käsittelevien ryhmien julkiset raportit sekä tiedotusvälineissä esitetyt tiedot tai muut mahdolliset lähteet. Komission tehtävän helpottamiseksi tältä osin jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle tapauksista, joissa niiden elinten toimilla, jotka vastaavat järjestelyn periaatteiden noudattamisesta Yhdysvalloissa, ei pystytä varmistamaan periaatteiden noudattamista, ja havainnoista, joiden mukaan kansallisesta turvallisuudesta tai rikosten ehkäisemisestä, tutkimisesta, paljastamisesta tai syytetoimista vastaavien Yhdysvaltojen viranomaisten toimet eivät takaa vaadittavaa suojatasoa.

| (149) | Komissio laatii vuotuisen yhteisen uudelleentarkastelun perusteella julkisen raportin, joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(149)

Komissio laatii vuotuisen yhteisen uudelleentarkastelun perusteella julkisen raportin, joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

7.   TIETOSUOJAN TASON RIITTÄVYYTTÄ KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN SOVELTAMISEN KESKEYTTÄMINEN

TIETOSUOJAN TASON RIITTÄVYYTTÄ KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN SOVELTAMISEN KESKEYTTÄMINEN

| (150) | Jos tarkastusten tai muiden käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman suojan taso ei enää olennaisesti vastaa unionissa tarjottavaa tasoa tai että on olemassa selviä viitteitä siitä, että järjestelyn periaatteiden tehokas noudattaminen Yhdysvalloissa ei ole enää varmistettu, tai että kansallisesta turvallisuudesta tai rikosten ehkäisemisestä, tutkimisesta, paljastamisesta tai syytetoimista vastaavien Yhdysvaltojen viranomaisten toimet eivät takaa vaadittavaa suojatasoa, se ilmoittaa asiasta kauppaministeriölle ja pyytää asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla voitaisiin tietyn, kohtuullisen määräajan kuluessa puuttua ripeästi tapauksiin, joissa järjestelyn periaatteita ei mahdollisesti noudateta. Jos Yhdysvaltojen viranomaiset eivät määräajan umpeutumisen jälkeen osoita riittävällä tavalla, että EU:n ja Yhdysvaltojen välinen Privacy Shield -järjestely takaa edelleen periaatteiden tehokkaan noudattamisen ja riittävän suojan, komissio aloittaa menettelyn tämän päätöksen soveltamisen keskeyttämiseksi osittain tai kokonaan tai päätöksen kumoamiseksi (207). Vaihtoehtoisesti komissio voi tehdä ehdotuksen tämän päätöksen muuttamisesta, esimerkiksi rajoittamalla tietosuojan tason riittävyyttä koskevan toteamuksen soveltamisalan vain sellaisiin tiedonsiirtoihin, joihin sovelletaan lisäedellytyksiä. |
| --- | --- |

(150)

Jos tarkastusten tai muiden käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman suojan taso ei enää olennaisesti vastaa unionissa tarjottavaa tasoa tai että on olemassa selviä viitteitä siitä, että järjestelyn periaatteiden tehokas noudattaminen Yhdysvalloissa ei ole enää varmistettu, tai että kansallisesta turvallisuudesta tai rikosten ehkäisemisestä, tutkimisesta, paljastamisesta tai syytetoimista vastaavien Yhdysvaltojen viranomaisten toimet eivät takaa vaadittavaa suojatasoa, se ilmoittaa asiasta kauppaministeriölle ja pyytää asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla voitaisiin tietyn, kohtuullisen määräajan kuluessa puuttua ripeästi tapauksiin, joissa järjestelyn periaatteita ei mahdollisesti noudateta. Jos Yhdysvaltojen viranomaiset eivät määräajan umpeutumisen jälkeen osoita riittävällä tavalla, että EU:n ja Yhdysvaltojen välinen Privacy Shield -järjestely takaa edelleen periaatteiden tehokkaan noudattamisen ja riittävän suojan, komissio aloittaa menettelyn tämän päätöksen soveltamisen keskeyttämiseksi osittain tai kokonaan tai päätöksen kumoamiseksi (207). Vaihtoehtoisesti komissio voi tehdä ehdotuksen tämän päätöksen muuttamisesta, esimerkiksi rajoittamalla tietosuojan tason riittävyyttä koskevan toteamuksen soveltamisalan vain sellaisiin tiedonsiirtoihin, joihin sovelletaan lisäedellytyksiä.

207

| (151) | Komissio aloittaa keskeyttämis- tai kumoamismenettelyn erityisesti silloin kun






  a) | on viitteitä siitä, että Yhdysvaltojen viranomaiset eivät noudata tämän päätöksen liitteenä oleviin asiakirjoihin sisältyviä lausumia ja sitoumuksia, mukaan lukien ne edellytykset ja rajoitukset, jotka koskevat Yhdysvaltojen viranomaisten pääsyä Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyihin henkilötietoihin lainvalvonnan, kansallisen turvallisuuden ja muun yleisen edun nimissä; |
| --- | --- | --- |

(151)

Komissio aloittaa keskeyttämis- tai kumoamismenettelyn erityisesti silloin kun

a)

on viitteitä siitä, että Yhdysvaltojen viranomaiset eivät noudata tämän päätöksen liitteenä oleviin asiakirjoihin sisältyviä lausumia ja sitoumuksia, mukaan lukien ne edellytykset ja rajoitukset, jotka koskevat Yhdysvaltojen viranomaisten pääsyä Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyihin henkilötietoihin lainvalvonnan, kansallisen turvallisuuden ja muun yleisen edun nimissä;

| b) | EU:n rekisteröityjen valitukset jätetään todellisuudessa käsittelemättä; tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon kaikki olosuhteet, joilla on vaikutusta EU:n rekisteröityjen mahdollisuuteen käyttää oikeuksiaan, erityisesti oman varmennuksen antaneiden yhdysvaltalaisyritysten vapaaehtoinen sitoumus tehdä yhteistyötä tietosuojaviranomaisten kanssa ja noudattaa heidän neuvojaan; tai |
| --- | --- |

b)

EU:n rekisteröityjen valitukset jätetään todellisuudessa käsittelemättä; tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon kaikki olosuhteet, joilla on vaikutusta EU:n rekisteröityjen mahdollisuuteen käyttää oikeuksiaan, erityisesti oman varmennuksen antaneiden yhdysvaltalaisyritysten vapaaehtoinen sitoumus tehdä yhteistyötä tietosuojaviranomaisten kanssa ja noudattaa heidän neuvojaan; tai

| c) | oikeusasiamies ei anna viipymättä asianmukaisia vastauksia EU:n rekisteröityjen pyyntöihin. |
| --- | --- |

c)

oikeusasiamies ei anna viipymättä asianmukaisia vastauksia EU:n rekisteröityjen pyyntöihin.

| (152) | Komissio harkitsee myös menettelyn aloittamista tarkoituksena muuttaa tätä päätöstä, keskeyttää sen soveltaminen tai kumota se, jos Yhdysvaltojen kauppaministeriö tai muut järjestelyn täytäntöönpanoon osallistuvat ministeriöt tai virastot tai, kun on kyse kansallista turvallisuutta koskevista asioista, Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisön edustajat tai oikeusasiamies eivät EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn toimintaa koskevan vuotuisen yhteisen uudelleentarkastelun yhteydessä tai muuten toimita tietoja tai selvennyksiä, joita tarvitaan arvioitaessa, onko järjestelyn periaatteita noudatettu, ovatko valitusten käsittelymenettelyt tehokkaita tai onko vaadittu tietosuojan taso alentunut Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisten toimien johdosta, erityisesti sen seurauksena, että henkilötietojen keruuta ja/tai niihin pääsyä ei ole rajoitettu siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä ja oikeasuhteista. Tältä osin komissio ottaa huomioon, missä määrin asianomaiset tiedot voidaan saada muista lähteistä, mukaan lukien sellaiset oman varmennuksen antaneiden yhdysvaltalaisyritysten raportit, jotka on sallittu USA FREEDOM Act -laissa. |
| --- | --- |

(152)

Komissio harkitsee myös menettelyn aloittamista tarkoituksena muuttaa tätä päätöstä, keskeyttää sen soveltaminen tai kumota se, jos Yhdysvaltojen kauppaministeriö tai muut järjestelyn täytäntöönpanoon osallistuvat ministeriöt tai virastot tai, kun on kyse kansallista turvallisuutta koskevista asioista, Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisön edustajat tai oikeusasiamies eivät EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn toimintaa koskevan vuotuisen yhteisen uudelleentarkastelun yhteydessä tai muuten toimita tietoja tai selvennyksiä, joita tarvitaan arvioitaessa, onko järjestelyn periaatteita noudatettu, ovatko valitusten käsittelymenettelyt tehokkaita tai onko vaadittu tietosuojan taso alentunut Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisten toimien johdosta, erityisesti sen seurauksena, että henkilötietojen keruuta ja/tai niihin pääsyä ei ole rajoitettu siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä ja oikeasuhteista. Tältä osin komissio ottaa huomioon, missä määrin asianomaiset tiedot voidaan saada muista lähteistä, mukaan lukien sellaiset oman varmennuksen antaneiden yhdysvaltalaisyritysten raportit, jotka on sallittu USA FREEDOM Act -laissa.

| (153) | Direktiivin 95/46/EY 29 artiklalla perustettu tietosuojatyöryhmä on julkaissut lausuntonsa EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman suojan tasosta (208). Lausunto on otettu huomioon tämän päätöksen valmistelussa. |
| --- | --- |

(153)

Direktiivin 95/46/EY 29 artiklalla perustettu tietosuojatyöryhmä on julkaissut lausuntonsa EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman suojan tasosta (208). Lausunto on otettu huomioon tämän päätöksen valmistelussa.

208

| (154) | Euroopan parlamentti on antanut päätöslauselman transatlanttisista tietovirroista (209). |
| --- | --- |

(154)

Euroopan parlamentti on antanut päätöslauselman transatlanttisista tietovirroista (209).

209

| (155) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 95/46/EY 31 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(155)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 95/46/EY 31 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Komissio katsoo direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi, että Yhdysvallat takaa riittävän suojan henkilötiedoille, jotka siirretään EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa unionista Yhdysvalloissa oleville organisaatioille.

2.   EU:n ja Yhdysvaltojen välinen Privacy Shield -järjestely muodostuu Yhdysvaltojen kauppaministeriön 7 päivänä heinäkuuta 2016 antamista järjestelyn periaatteista, jotka on esitetty liitteessä II, ja virallisista lausumista ja sitoumuksista, jotka sisältyvät liitteissä I ja III–VII lueteltuihin asiakirjoihin.

3.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi henkilötietoja siirretään EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa silloin, kun ne siirretään unionista sellaisille Yhdysvalloissa oleville organisaatioille, jotka on sisällytetty Yhdysvaltojen kauppaministeriön liitteessä II esitettyjen järjestelyn periaatteiden I ja III jakson mukaisesti ylläpitämään ja julkisesti saataville asettamaan Privacy Shield -luetteloon.

2 artikla

Tämä päätös ei vaikuta henkilötietojen käsittelyä jäsenvaltioissa koskevien direktiivin 95/46/EY säännösten, erityisesti 4 artiklan, soveltamiseen, lukuun ottamatta 25 artiklan 1 kohtaa.

3 artikla

Kun jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset käyttävät toimivaltuuksiaan direktiivin 95/46/EY 28 artiklan 3 kohdan mukaisesti keskeyttääkseen sellaiselle Yhdysvalloissa sijaitsevalle organisaatiolle suunnatut tietovirrat tai kieltääkseen ne lopullisesti, joka on sisällytetty Privacy Shield -luetteloon liitteessä II esitettyjen järjestelyn periaatteiden I ja III jakson mukaisesti yksilöiden suojelemiseksi henkilötietojen käsittelyssä, asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava siitä komissiolle viipymättä.

4 artikla

1.   Komissio seuraa jatkuvasti EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn toimintaa arvioidakseen, varmistaako Yhdysvallat edelleen järjestelyn puitteissa unionista Yhdysvalloissa sijaitseville organisaatioille siirrettyjen henkilötietojen suojan riittävän tason.

2.   Jäsenvaltiot ja komissio ilmoittavat toisilleen tapauksista, joissa näyttää siltä, että Yhdysvaltojen valtiolliset elimet, joilla on lakisääteiset valtuudet toteuttaa täytäntöönpanotoimia liitteessä II vahvistettujen järjestelyn periaatteiden noudattamiseksi, eivät ota käyttöön tehokkaita havainto- ja valvontamekanismeja, joiden avulla voidaan havaita järjestelyn periaatteiden rikkomistapaukset ja rangaista niistä käytännössä.

3.   Jäsenvaltiot ja komissio ilmoittavat toisilleen mahdollisista havainnoista, joiden mukaan kansallisesta turvallisuudesta, lainvalvonnasta tai muusta yleisestä edusta vastaavat Yhdysvaltojen viranomaiset puuttuisivat henkilötietojen suojaa koskevaan oikeuteen enemmän kuin on ehdottoman välttämätöntä ja/tai tällaista oikeuteen puuttumista vastaan ei ole tehokasta oikeussuojaa.

4.   Yhden vuoden kuluessa siitä päivästä, jona tämä päätös annetaan tiedoksi jäsenvaltioille, ja vuosittain sen jälkeen komissio arvioi 1 artiklan 1 kohdassa esitetyn päätelmän kaikkien saatavilla olevien tietojen perusteella, mukaan lukien liitteissä I, II ja VI mainitut tiedot, jotka on saatu osana vuotuista yhteistä tarkastelua.

5.   Komissio raportoi kaikista asiaankuuluvista havainnoista direktiivin 95/46/EY 31 artiklan nojalla perustetulle komitealle.

6.   Komissio esittää luonnoksen toimenpiteistä direktiivin 95/46/EY 31 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti tämän päätöksen soveltamisen keskeyttämiseksi tai päätöksen muuttamiseksi tai kumoamiseksi taikka sen soveltamisalan rajoittamiseksi muun muassa silloin, kun on viitteitä siitä, että

| — | Yhdysvaltojen viranomaiset eivät noudata tämän päätöksen liitteenä oleviin asiakirjoihin sisältyviä lausumia ja sitoumuksia, mukaan lukien edellytykset ja rajoitukset, jotka koskevat Yhdysvaltojen viranomaisten pääsyä EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyihin henkilötietoihin lainvalvonnan, kansallisen turvallisuuden ja muun yleisen edun nimissä; |
| --- | --- |

—

Yhdysvaltojen viranomaiset eivät noudata tämän päätöksen liitteenä oleviin asiakirjoihin sisältyviä lausumia ja sitoumuksia, mukaan lukien edellytykset ja rajoitukset, jotka koskevat Yhdysvaltojen viranomaisten pääsyä EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyihin henkilötietoihin lainvalvonnan, kansallisen turvallisuuden ja muun yleisen edun nimissä;

| — | EU:n rekisteröityjen valitukset jätetään todellisuudessa järjestelmällisesti käsittelemättä; tai |
| --- | --- |

—

EU:n rekisteröityjen valitukset jätetään todellisuudessa järjestelmällisesti käsittelemättä; tai

| — | oikeusasiamies on järjestelmällisesti laiminlyönyt liitteessä III olevan 4 kohdan e alakohdassa edellytettyjen oikea-aikaisten ja asianmukaisten vastausten antamisen EU:n rekisteröidyille. |
| --- | --- |

—

oikeusasiamies on järjestelmällisesti laiminlyönyt liitteessä III olevan 4 kohdan e alakohdassa edellytettyjen oikea-aikaisten ja asianmukaisten vastausten antamisen EU:n rekisteröidyille.

Komissio esittää luonnoksen toimenpiteistä myös silloin, jos EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn toiminnan varmistamiseen osallistuvien elinten yhteistyön puute estää komissiota arvioimasta vaikutuksia 1 artiklan 1 kohdassa esitettyyn päätelmään.

5 artikla

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tämän päätöksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta

Věra JOUROVÁ

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  Ks. lausunto 4/2016 EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman tietosuojan tason riittävyyttä koskevasta päätösluonnoksesta, julkaistu 30.5.2016.

2

(3)  Asia C-362/14, Maximillian Schrems v. Data Protection Commissioner (”Schrems”), ECLI:EU:C:2015:650, 39 kohta.

3

(4)  Asia C-553/07, Rijkeboer, ECLI:EU:C:2009:293, 47 kohta; yhdistetyt asiat C-293/12 ja C-594/12, Digital Rights Ireland ym., ECLI:EU:C:2014:238, 53 kohta; asia C-131/12, Google Spain ja Google, ECLI:EU:C:2014:317, 53, 66 ja 74 kohta.

4

(5)  Komission päätös 2000/520/EY, tehty 26 päivänä heinäkuuta 2000, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY mukaisesti yksityisyyden suojaa koskevien safe harbor -periaatteiden antaman suojan riittävyydestä ja niihin liittyvistä Yhdysvaltojen kauppaministeriön julkaisemista tavallisimmista kysymyksistä (EYVL L 215, 28.8.2000, s. 7).

5

(6)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Luottamuksen palauttaminen EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen tietojen siirtoon (COM(2013) 846 final, 27.11.2013).

6

(7)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle safe harbor -järjestelmän toiminnasta EU:n kansalaisten ja EU:hun sijoittautuneiden yritysten näkökulmasta (COM(2013) 847 final, 27.11.2013).

7

(8)  Ks. esimerkiksi Euroopan unionin neuvosto, yksityisyyden suojaa ja henkilötietojen suojaamista käsittelevä EU:n ja Yhdysvaltojen korkean tason kontaktiryhmän loppuraportti, asiakirja 9831/08, 28. toukokuuta 2008, saatavilla osoitteessa: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201010/20101019ATT88359/20101019ATT88359EN.pdf

8

(9)  Kertomus EU:n ja Yhdysvaltojen ad hoc -tietosuojatyöryhmän EU:n yhteispuheenjohtajien havainnoista, 27.11.2013, saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/justice/data-protection/files/report-findings-of-the-ad-hoc-eu-us-working-group-on-data-protection.pdf

9

ad hoc

(10)  Ks. alaviite 3.

10

(11)  Schrems, 97 kohta.

11

(12)  Schrems, 73–74 kohta.

12

(13)  Schrems, 88–89 kohta.

13

(14)  Ks. liite II, 111.10.a kohta. Kohdassa I.8.c olevan määritelmän mukaisesti EU:n rekisterinpitäjä määrittää henkilötietojen käsittelyn tarkoituksen ja keinot. Lisäksi edustajan kanssa tehtävästä sopimuksesta on käytävä ilmi, onko sallittua siirtää tietoja edelleen (ks. III.10.a.ii.2 kohta).

14

(15)  Tämä pätee myös silloin, kun henkilöstötietoja siirretään unionista työsuhteen yhteydessä. Vaikka järjestelyn periaatteissa painotetaan EU:n työnantajan ensisijaista vastuuta (ks. liite II, III.9.d.i kohta), niissä tehdään selväksi, että sen toiminta kuuluu unionissa ja/tai kyseisessä jäsenvaltioissa sovellettavien sääntöjen soveltamisalaan, ei periaatteiden piiriin. Ks. liite II, III.9.a.i, b.ii, c.i ja d.i kohta.

15

(16)  Tämä koskee myös käsittelyä, joka tapahtuu käyttämällä välineitä, jotka sijaitsevat unionissa, mutta joita käyttää organisaatio, joka on perustettu unionin ulkopuolella (ks. direktiivin 95/46/EY 4 artiklan 1 kohdan c alakohta). Yleistä tietosuoja-asetusta sovelletaan 25 päivästä toukokuuta 2018 alkaen i) henkilötietojen käsittelyyn, joka suoritetaan unioniin sijoittautuneen rekisterinpitäjän tai henkilötietojen käsittelijän toimipaikassa toteutettavan toiminnan yhteydessä (myös silloin, kun käsittely tapahtuu Yhdysvalloissa), tai ii) rekisteröityjä koskevien henkilötietojen käsittelyyn, jota suorittava rekisterinpitäjä tai henkilötietojen käsittelijä ei ole sijoittautunut unioniin, jos käsittely liittyy a) tavaroiden tai palvelujen tarjoamiseen, riippumatta siitä, onko se rekisteröidylle maksullista, näille rekisteröidyille unionissa; b) näiden rekisteröityjen käyttäytymisen seurantaan siltä osin kuin heidän käyttäytymisensä tapahtuu unionissa. Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus), 3 artiklan 1 ja 2 kohta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

16

(17)  Nyt käsillä oleva päätös on ETA:n kannalta merkityksellinen. Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimuksen) mukaan Euroopan unionin sisämarkkinat ulottuvat kolmeen ETA-valtioon (Islanti, Liechtenstein ja Norja). Tietosuojaa koskeva unionin lainsäädäntö, mukaan lukien direktiivi 95/46/EY, kuuluu ETA-sopimuksen soveltamisalaan ja on sisällytetty sen liitteeseen XI. ETA:n sekakomitean on päätettävä tämän päätöksen ottamisesta osaksi ETA-sopimusta. Kun tätä päätöstä sovelletaan Islantiin, Liechtensteiniin ja Norjaan, EU:n ja Yhdysvaltojen välinen Privacy Shield -järjestely kattaa myös nämä kolme maata ja Privacy Shield -paketissa olevien viittausten EU:hun ja sen jäsenvaltioihin on katsottava tarkoittavan myös Islantia, Liechtensteinia ja Norjaa.

17

(18)  Ks. liite II, 111.6.e kohta.

18

(19)  Erityisiä sääntöjä, joihin sisältyy ylimääräisiä suojatoimia, sovelletaan henkilöstötietoihin, jotka on kerätty työsuhteen yhteydessä, kuten yksityisyyden suojaa koskeviin periaatteisiin sisältyvissä henkilöstötietoja koskevassa täydentävässä periaatteessa on vahvistettu (ks. liite II, III.9 kohta). Esimerkiksi työnantajien olisi otettava huomioon työntekijöiden esittämät yksityisyyttä koskevat toiveet rajoittamalla pääsyä henkilötietoihin, muuttamalla ne tunnistamattomiksi tai käyttämällä koodeja tai salanimiä. Tärkeintä on, että organisaatiot velvoitetaan tekemään yhteistyötä ja noudattamaan unionin tietosuojaviranomaisten neuvoja, kun on kyse tällaisista tiedoista.

19

(20)  Tämä koskee kaikkia Privacy Shield -järjestelyn puitteissa tehtyjä tiedonsiirtoja, myös silloin, kun ne koskevat työsuhteen yhteydessä kerättyjä tietoja. Vaikka oman varmennuksen antanut yhdysvaltalainen organisaatio voi periaatteessa käyttää henkilöstötietoja muihin kuin työsuhteeseen liittyviin tarkoituksiin (esim. tietynlainen markkinointiviestintä), sen on noudatettava käyttötarkoituksen vastaisen käsittelyn kieltoa ja lisäksi se voi tehdä näin ainoastaan ilmoitus- ja valintaperiaatteiden mukaisesti. Yhdysvaltalaiselle organisaatiolle asetettu kielto ryhtyä rankaisutoimiin työntekijää vastaan valintaoikeuden käyttämisestä, mukaan lukien kaikki työllistymismahdollisuuksia koskevat rajoitukset, varmistaa, että huolimatta alisteisuus- ja riippuvuussuhteesta työntekijään ei kohdistu paineita, vaan tämä voi sen vuoksi käyttää valintaoikeuttaan vapaasti.

20

(21)  Ks. liite II, 111.12 kohta.

21

(22)  Ks. myös tietoihin pääsyä koskeva täydentävä periaate (liite II, III.8 kohta).

22

(23)  Ks. esim. Equal Credit Opportunity Act (ECOA, 15 U.S.C. § 1691 ja sitä seuraavat pykälät), Fair Credit Reporting Act (15 U.S.C. § 1681 ja sitä seuraavat pykälät) tai Fair Housing Act (FHA, 42 U.S.C. § 3601 ja sitä seuraavat pykälät).

23

(24)  EU:ssa kerättyjen henkilötietojen siirron yhteydessä henkilön (asiakas) sopimussuhde on useimmissa tapauksissa solmittu EU:n rekisterinpitäjän kanssa (joka näin ollen yleensä tekee automatisoituun käsittelyyn perustuvan päätöksen), jonka on noudatettava EU:n tietosuojasääntöjä. Tähän sisältyvät skenaariot, joissa käsittelyn suorittaa Privacy Shield -organisaatio, joka toimii EU:n rekisterinpitäjän edustajana.

24

(25)  Ks. riitojenratkaisua ja täytäntöönpanoa koskeva täydentävä periaate (liite II, III.11 kohta).

25

(26)  Ks. myös omaa varmennusta koskeva täydentävä periaate (liite II, III.6 kohta).

26

(27)  Ks. myös tarkastusta koskeva täydentävä periaate (liite II, III.7 kohta).

27

(28)  Ks. myös täydentävä periaate tietojen edelleen siirtämistä koskevista pakollisista sopimuksista (liite II, III.10 kohta).

28

(29)  Ks. täydentävä periaate tietojen edelleen siirtämistä koskevista pakollisista sopimuksista (liite II, III.10.b kohta). Vaikka tämä periaate mahdollistaa myös muihin kuin sopimuksellisiin välineisiin perustuvat siirrot (esim. konsernin sisäiset periaatteiden noudattamista ja valvontaa koskevat ohjelmat), tekstissä tehdään selväksi, että näillä välineillä on aina ”varmistettava henkilötietojen suojan jatkuvuus periaatteiden mukaisesti”. Kun otetaan lisäksi huomioon, että oman varmennuksen antaneella yhdysvaltalaisella organisaatiolla säilyy vastuu järjestelyn periaatteiden noudattamisesta, sillä on voimakas kannustin käyttää välineitä, jotka ovat todella tehokkaita käytännössä.

29

(30)  Ks. liite II, I.5 kohta.

30

(31)  Henkilöillä ei ole tietojen siirtoa koskevaa kielto-oikeutta, jos tiedot siirretään sellaiselle kolmannelle osapuolelle, joka toimii edustajana ja suorittaa tehtävänsä kyseisen yhdysvaltalaisen organisaation puolesta ja sen ohjeiden mukaisesti. Tämä edellyttää kuitenkin sopimusta edustajan kanssa, ja kyseisen yhdysvaltalaisen organisaation on taattava järjestelyn periaatteiden mukaiset suojatoimet käyttämällä ohjeistuksen antamiseen liittyviä valtuuksiaan.

31

(32)  Tilanne vaihtelee sen mukaan, onko kolmas osapuoli rekisterinpitäjä vai henkilötietojen käsittelijä (edustaja). Ensimmäisessä skenaariossa kolmannen osapuolen kanssa tehtävässä sopimuksessa on määrättävä, että viimeksi mainittu lopettaa tietojen käsittelyn tai ryhtyy muihin kohtuullisiin ja asianmukaisiin toimiin tilanteen korjaamiseksi. Toisessa skenaariossa Privacy Shield -järjestelyyn kuuluvan organisaation on toteutettava tämä toimet, sillä se vastaa ohjeidensa mukaisesti toimivan edustajan suorittamasta tietojen käsittelystä.

32

(33)  Tällaisessa tapauksessa kyseisen yhdysvaltalaisen organisaation on myös toteutettava kohtuullisia ja asianmukaisia toimia i) sen varmistamiseksi, että edustaja todella käsittelee siirretyt henkilötiedot tavalla, joka vastaa järjestelyn periaatteissa vahvistettuja organisaation velvoitteita, ja ii) luvattoman käsittelyn lopettamiseksi ja tilanteen korjaamiseksi saatuaan tätä koskevan ilmoituksen.

33

(34)  Tietoja Privacy Shield -luettelon pitämisestä on liitteissä I ja II (I.3, I.4, III.6.d ja III.11.g kohta)

34

(35)  Ks. esim. liite II, I.3, III.6.f ja III.11.g.i kohta.

35

(36)  Ks. liitteen I jakso ”Kauppaministeriö etsii organisaatioita, jotka totuuden vastaisesti väittävät osallistuvansa järjestelyyn ja puuttuu tapauksiin”.

36

(37)  Ks. liite II, III.6.h ja III.11.f kohta.

37

(38)  Katso liite I.

38

(39)  Tämän käsittelevän viranomaisen on nimittänyt tietosuojaviranomaisten paneeli tietosuojaviranomaisten roolia koskevan täydentävän periaatteen mukaisesti (liite II, III.5 kohta).

39

(40)  Vuosikertomukseen on sisällyttävä 1) kertomusvuoden aikana saatujen Privacy Shield -järjestelyyn liittyvien valitusten yhteismäärä; 2) saatujen valitusten lajit; 3) riitojenratkaisuun liittyvät laatutoimenpiteet, kuten valitusten käsittelyajan pituus; ja 4) valitusten tulokset, erityisesti määrättyjen oikeussuojakeinojen tai seuraamusten määrät ja lajit.

40

(41)  Ks. liite II, III.11.e kohta.

41

(42)  Ks. liite II, III.11.g kohta, erityisesti ii ja iii alakohta.

42

(43)  Ks. liitteen I jakso ”Kauppaministeriö etsii organisaatioita, jotka totuuden vastaisesti väittävät osallistuvansa järjestelyyn ja puuttuu tapauksiin”.

43

(44)  Tietosuojaviranomaisten olisi laadittava tietosuojaviranomaisten epävirallisen paneelin työjärjestys niiden työhönsä ja keskinäiseen yhteistyöhön liittyvän toimivaltansa perusteella.

44

(45)  Ks. liitteen I jakso ”Kauppaministeriö lisää yhteistyötään tietosuojaviranomaisten kanssa” ja ”Kauppaministeriö edistää periaatteiden rikkomuksia koskevien valitusten ratkaisemista”, sekä liite II, II.7.e kohta.

45

(46)  Ks. liite IV, s. 6.

46

(47)  Ks. edellinen viite.

47

(48)  Ks. liite I, jakso ”Kauppaministeriö edistää periaatteiden rikkomuksia koskevien valitusten ratkaisemista”.

48

(49)  Privacy Shield -järjestelyyn kuuluvan organisaation on ilmoitettava julkisesti, että se on sitoutunut noudattamaan järjestelyn periaatteita, julkistettava tietosuojaperiaatteensa järjestelyn periaatteiden mukaisesti ja pantava ne täysimääräisesti täytäntöön. Jos organisaatio ei noudata periaatteita, siihen voidaan kohdistaa lainvalvontatoimia FTC-lain 5 §:n nojalla. Säännöksessä kielletään kaupankäynnissä toteutettavat tai kaupankäyntiin vaikuttavat sopimattomat ja vilpilliset toimet.

49

(50)  Liittovaltion kauppakomissiolta saatujen tietojen mukaan sillä ei ole toimivaltaa tehdä yksityisyyden suojaan liittyviä tarkastuksia paikan päällä. Sillä on kuitenkin valta velvoittaa organisaatiot esittämään asiakirjoja ja antamaan todistajanlausuntoja (ks. FTC-lain 20 §), ja se voi viedä asian tuomioistuimeen, jos tällaisia määräyksiä ei noudateta.

50

(51)  Kauppakomission tai tuomioistuimen määräyksissä voidaan vaatia yrityksiä toteuttamaan yksityisyydensuojaohjelmia ja antamaan kauppakomissiolle säännöllisesti kertomus järjestelyn periaatteiden noudattamisesta tai riippumattoman kolmannen osapuolen arviointi kyseisistä ohjelmista.

51

(52)  Ks. liite II, II.1.xi ja III.7.c kohta.

52

(53)  Osapuolet sopivat paneelin välimiesten määrästä.

53

(54)  Paneeli voi kuitenkin todeta tiettyyn välimiesmenettelyyn liittyvien olosuhteiden vuoksi, että kustannusten kattaminen johtaisi perusteettomiin tai suhteettomiin kustannuksiin.

54

(55)  Henkilöt eivät voi vaatia välimiesmenettelyssä vahingonkorvausta, mutta välimiesmenettelyyn vetoaminen ei sulje pois mahdollisuutta hakea vahingonkorvausta tavanomaisissa yhdysvaltalaisissa tuomioistuimissa.

55

(56)  Kansallisen tiedusteluviraston johtaja (DNI) toimii tiedusteluyhteisön päällikkönä ja presidentin ja kansallisen turvallisuusneuvoston pääneuvonantajana. Ks. vuoden 2004 Intelligence Reform and Terrorism Prevention Act, Pub. L, 108-458, 17.12.2004. Kansallisen tiedusteluviraston johtaja muun muassa määrittää vaatimukset tiedusteluyhteisön suorittaman kansallisen tiedustelutoiminnan toimeksiannoille ja tiedustelutietojen keräämiselle, analysoinnille, tuottamiselle ja levittämiselle sekä johtaa ja ohjaa näitä toimintoja esimerkiksi laatimalla ohjeita tietoihin tai tiedustelutietoihin pääsystä ja niiden käytöstä ja jakamisesta. Ks. toimeenpanoasetuksen (E.O.) 12333 1.3 (a) ja (b) §.

56

(57)  Ks. Schrems, 91 kohta.

57

(58)  Yhdysvaltojen perustuslaki, II artikla. Ks. myös johdanto presidentin määräykseen PPD-28.

58

(59)  E.O. 12333: United States Intelligence Activities, Federal Register Vol. 40, No. 235 (8.12.1981). Siltä osin kuin toimeenpanoasetus on julkisesti saatavilla, siinä määritellään Yhdysvaltojen tiedustelutoiminnan tavoitteet, tarkoitus, tehtävät ja vastuut (mukaan lukien tiedusteluyhteisön eri toimijoiden roolit) ja vahvistetaan tiedustelutoiminnassa noudatettavat yleisperiaatteet (erityisesti tarve antaa erityisiä menettelysääntöjä). Toimeenpanoasetuksen (E.O.) 12333 3.2 §:n mukaan presidentti, kansallisen turvaneuvoston tukemana, ja DNI antavat ne asianmukaiset määräykset ja ohjeet ja määrittävät ne menettelyt, jotka ovat tarpeen asetuksen täytäntöönpanemiseksi.

59

(60)  Toimeenpanoasetuksen (E.O.) 12333 mukaan Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston (National Security Agency, NSA) johtaja on signaalitiedustelun operatiivinen johtaja, joka johtaa yhtenäistä signaalitiedustelutoiminnan organisaatiota.

60

(61)  Termin ”tiedusteluyhteisö” määritelmästä ks. E.O. 12333 3.5 (h) § ja PPD-28:n alaviite 1.

61

(62)  Ks. oikeusministeriön oikeudellisen neuvonantajan muistio presidentti Clintonille (Memorandum by the Office of Legal Counsel, Department of Justice (DOJ), to President Clinton), 29.1.2000. Tämän oikeudellisen lausunnon mukaan presidentin määräyksellä on sama oikeudellinen vaikutus kuin toimeenpanoasetuksella.

62

(63)  ODNIn lausumat (liite VI), s. 3.

63

(64)  Ks. PPD-28:n 4(b) ja (c) kohta. Julkisten tietojen mukaan vuoden 2015 tarkastelussa vahvistettiin nykyiset kuusi käyttötarkoitusta. Ks. ODNI, Signals Intelligence Reform, 2016 Progress Report.

64

(65)  ODNIn lausumat (liite VI), s. 6, viitaten tiedusteluyhteisöä koskevaan määräykseen nro 204 (Intelligence Community Directive 204). Ks. myös PPD-28:n 3 kohta.

65

(66)  ODNIn lausumat (liite VI), s. 6. Ks. esimerkiksi NSA Civil Liberties and Privacy Office (NSA CLPO), NSA's Civil Liberties and Privacy Protections for Targeted SIGINT Activities under Executive Order 12333, 7.10.2014. Ks. myös ODNI Status Report 2014. Ulkomaantiedustelun valvontaa koskevan FISA-lain 702 pykälän mukaisesti tietoihin pääsystä tehtäviä pyyntöjä koskeviin tiedusteluihin sovelletaan ulkomaantiedustelun valvonnasta vastaavan tuomioistuimen (FISC) hyväksymiä minimointimenettelyjä. Ks. NSA CLPO, NSA's Implementation of Foreign Intelligence Surveillance Act Section 702, 16.4.2014.

66

(67)  Ks. Signals Intelligence Reform, 2015 Anniversary Report. Ks. myös ODNIn lausumat (liite VI), s. 6, 8–9 ja 11.

67

(68)  Ks. alaviite 63.

68

(69)  On myös huomattava, että toimeenpanoasetuksen (E.O.) 12333 2.4 §:n mukaan tiedusteluyhteisön toimijoiden ”on käytettävä Yhdysvalloissa mahdollisimman vähän häiritseviä keruutekniikkoja”. Rajoituksista, jotka koskevat kaiken valikoimattoman keruun korvaamista kohdennetulla keruulla, katso kansallisen tutkimusneuvoston suorittaman arvioinnin tulokset, joista Euroopan unionin perusoikeusvirasto on raportoinut, Surveillance by intelligence services: fundamental rights, safeguards and remedies in the EU (2015), s. 18.

69

(70)  ODNIn lausumat (liite VI), s. 4.

70

(71)  Ks. myös PPD-28:n 5(d) kohta, jonka mukaan kansallisen tiedusteluviraston johtajan on yhteistyössä asiaankuuluvien tiedusteluyhteisön toimijoiden johtajien ja tiede- ja teknologiapolitiikan viraston (Office of Science and Technology Policy) kanssa annettava presidentille ”raportti, jossa arvioidaan mahdollisuutta luoda ohjelmisto, jonka avulla tiedusteluyhteisö voi helpommin toteuttaa kohdennetun tietojen keruun valikoimattoman keruun sijaan”. Julkisten tietojen mukaan tämän raportin tulos oli, että ”ei ole olemassa ohjelmistopohjaista vaihtoehtoa, joka tarjoaa täydellisen vaihtoehdon valikoimattomalle keruulle, jonka tarkoituksena on havaita eräät kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvat uhkat”. Ks. Signals Intelligence Reform, 2015 Anniversary Report.

71

(72)  Ks. alaviite 63.

72

(73)  ODNIn lausumat (liite VI). Tällä vastataan erityisesti kansallisten tietosuojaviranomaisten tietosuojan tason riittävyyttä koskevasta päätösluonnoksesta antamassaan lausunnossa ilmaisemiin huolenaiheisiin. Ks. 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto 01/2016 EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tietosuojan tason riittävyyttä koskevasta päätösluonnoksesta (annettu 13.4.2016), s. 38, ja alaviite 47.

73

(74)  Ks. PPD-28:n 2 kohta.

74

(75)  ODNIn lausumat (liite VI), s. 4. Ks. myös Intelligence Community Directive 203.

75

(76)  ODNIn lausumat (liite VI), s. 2. Vastaavasti sovelletaan toimeenpanoasetuksessa (E.O.) 12333 esitettyjä rajoituksia (esim. kerättyjen tietojen on vastattava presidentin asettamia tiedustelun painopisteitä).

76

(77)  Ks. Schrems, 93 kohta.

77

(78)  Lisäksi FBI:n suorittama tietojen keruu voi perustua myös lainvalvontavaltuutuksiin (ks. tämän päätöksen 3.2 jakso).

78

(79)  Lisätietoja NSL:n käytöstä ks. ODNIn lausumat (liite VI), s. 13–14 ja alaviite 38. Kuten lausumassa todetaan, FBI voi käyttää NSL:ää pyytääkseen vain muuta kuin sisällöllistä tietoa, jolla on merkitystä hyväksytylle kansallista turvallisuutta koskevalle tutkimukselle kansainväliseltä terrorismilta tai salaiselta tiedustelutoiminnalta suojautumiseksi. EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa tapahtuvien tietosiirtojen osalta tärkein lakisääteinen lupa näyttää sisältyvän sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevaan lakiin (Electronic Communications Privacy Act, 18 U.S.C. § 2709), jossa edellytetään, että kaikissa tilaaja- tai tapahtumatietoja koskevissa pyynnöissä käytetään ”kriteeriä, joka nimenomaisesti yksilöi henkilön, yhteisön, puhelinnumeron tai tilin”.

79

(80)  50 U.S.C. § 1804. Vaikka tämä oikeusperusta edellyttää ”lausumaa tosiseikoista ja olosuhteista, joihin hakija vetoaa perustellakseen näkemyksensä, että a) sähköisen valvonnan kohteena on ulkovalta tai ulkovallan edustaja”, viimeksi mainittuun voi sisältyä ei-yhdysvaltalaisia henkilöitä, jotka harjoittavat kansainvälistä terrorismia tai joukkotuhoaseiden kansainvälistä levittämistä (mukaan luettuna valmistelevat toimet) (50 U.S.C. § 1801 (b)(1)). EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa siirrettyihin henkilötietoihin on kuitenkin vain teoreettinen yhteys, sillä tosiasioita koskevassa lausumassa on myös perusteltava näkemys, että ”kutakin viestintävälinettä tai paikkaa, johon sähköistä valvontaa kohdistetaan, käyttää tai aikoo käyttää ulkovalta tai ulkovallan edustaja”. Joka tapauksessa tämän valtuutuksen käyttö edellyttää hakemuksen tekemistä ulkomaantiedustelun valvonnasta vastaavalle tuomioistuimelle (FISC), joka arvioi muun muassa, onko toimitettujen tosiseikkojen perusteella todennäköistä, että näin todella on.

80

(81)  50 U.S.C. § 1842 ja § 1841(2) sekä 18 osaston § 3127. Tämä oikeusperusta ei koske viestinnän sisältöä, vaan tavoitteena on saada tietoa palvelua käyttävästä asiakkaasta tai tilaajasta (kuten nimi, osoite, tilaajanumero, vastaanotetun palvelun pituus ja tyyppi, maksun alkuperä ja mekanismi). Se edellyttää hakemuksen tekemistä ulkomaantiedustelun valvonnasta vastaavan tuomioistuimen (tai yhdysvaltalaisen alemman oikeusasteen tuomarin) määräyksen saamiseksi ja 1841(4) §:ssä tarkoitetun erityisen valintakriteerin käyttöä, eli kriteerin, joka nimenomaisesti yksilöi henkilön, tilin tms. ja jota käytetään niin suuressa määrin kuin on kohtuullista haluttujen tietojen laajuuden rajoittamiseksi.

81

(82)  FISA-lain 501 §:ssä (entinen U.S. PATRIOT ACT -lain 215 §) valtuutetaan FBI pyytämään tuomioistuimen määräystä, jonka tarkoituksena on ”aineellisten esineiden” (erityisesti puhelinliikenteen metadatan mutta myös liiketoimintaa koskevien tietojen) saanti ulkomaantiedustelua varten. Sen sijaan 702 § sallii Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisön toimijoille mahdollisuuden pyytää pääsyä tietoihin, myös internetviestinnän sisältöön, Yhdysvalloista käsin mutta niin, että kohteena ovat tietyt ei-yhdysvaltalaiset henkilöt Yhdysvaltojen ulkopuolella.

82

(83)  Tämän säännöksen perusteella FBI voi pyytää ”aineellisia esineitä” (esim. tiedostot, paperit, asiakirjat) osoittamalla ulkomaantiedustelun valvonnasta vastaavalle tuomioistuimelle (FISC), että on perusteltuja syitä uskoa, että ne ovat merkityksellisiä FBI:n tietyn tutkimuksen kannalta. FBI:n on käytettävä tiedonhaussa FISC-tuomioistuimen hyväksymiä valintakriteerejä, joiden osalta on ”kohtuullinen, perusteltu epäily” siitä, että tällainen kriteeri liittyy yhteen tai useampaan ulkovaltaan tai niiden edustajiin, jotka osallistuvat kansainväliseen terrorismiin tai niiden valmistelutoimiin. Ks. PCLOB, Sec. 215 Report, s. 59; NSA CLPO, Transparency Report: The USA Freedom Act Business Records FISA Implementation, 15.1.2016, s. 4–6.

83

(84)  ODNIn lausumat (liite VI), s. 13 (alaviite 38).

84

(85)  Ks. alaviite 81.

85

(86)  PCLOB, Sec. 702 Report, s. 32–33 viittauksineen. Yksityisyyden suojasta vastaavan toimiston mukaan Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston (NSA) on varmistettava, että kohteen ja valintakriteerin välillä on yhteys, ja dokumentoitava ulkomaantiedustelutiedot, jotka on tarkoitus hankkia. Kahden NSA:n vanhemman analyytikon on tarkastettava ja hyväksyttävä kyseiset tiedot, ja koko prosessia seurataan, jotta ODNI ja oikeusministeriö voivat myöhemmin suorittaa periaatteiden noudattamista koskevan tarkastelun. Ks. NSA CLPO, NSA's Implementation of Foreign Intelligence Surveillance Act Section 702, 16.4.2014.

86

(87)  PCLOB, Sec. 702 Report, s. 111. Ks. myös ODNIn lausumat (liite VI), s. 9, (”[FISA-lain] 702 §:n mukainen keruu ei ole” laajamittaista ja kohdentamatonta ”vaan että siinä keskitytään tarkasti keräämään ulkomaantiedustelutietoja yksittäin tunnistetuilta perustelluilta kohteilta”), ja s. 13, alaviite 36 (viittaus FISC-tuomioistuimen vuonna 2014 antamaan lausuntoon); NSA CLPO, NSA's Implementation of Foreign Intelligence Surveillance Act Section 702, 16.4.2014. Jopa UPSTREAMin tapauksessa NSA voi pyytää tietojen hankkimista ainoastaan käytettävien valintakriteerien lähtevästä tai saapuvasta tai niitä koskevasta sähköisestä viestinnästä.

87

(88)  ODNIn lausumat (liite VI), s. 18. Ks. myös s. 6, jonka mukaan sovellettavat menettelyt ”osoittavat selkeän sitoumuksen estää mielivaltainen ja kohdentamaton signaalitiedustelutietojen keruu ja panna täytäntöön – hallituksemme korkeimmalta tasolta lähtien – kohtuusperiaate”.

88

(89)  Ks. Statistical Transparency Report Regarding Use of National Security Authorities, 22.4.2015. Internetin yleisestä tietovirrasta, ks. esim. perusoikeusvirasto, Surveillance by Intelligence Services: Fundamental Rights Safeguards and Remedies in the EU (2015), s. 15–16. UPSTREAM-ohjelmasta on todettava, että FISC-tuomioistuimen vuonna 2011 antaman ja julkistaman lausunnon mukaan yli 90 prosenttia FISA-lain 702 §:n nojalla hankitusta sähköisestä viestinnästä tuli PRISM-ohjelmasta ja alle 10 prosenttia UPSTREAM-ohjelmasta. Ks. FISC, Memorandum Opinion, 2011 WL 10945618 (FISA Ct., 3.10.2011), alaviite 21 (saatavilla osoitteessa http://www.dni.gov/files/documents/0716/October-2011-Bates-Opinion-and%20Order-20140716.pdf).

89

(90)  Ks. PPD-28:n 4(a)(ii) kohta. Ks. myös ODNI, Safeguarding the Personal Information of all People: A Status Report on the Development and Implementation of Procedures under Presidential Policy Directive 28, heinäkuu 2014, s. 5, jonka mukaan ”tiedusteluyhteisön politiikkojen olisi vahvistettava nykyisiä analyyttisiä menetelmiä ja standardeja, joiden mukaan analyytikkojen on pyrittävä jäsentämään tiedustelukysymykset tai muut hakuehdot ja -tekniikat tunnistaakseen tiedustelutiedot, jotka ovat merkityksellisiä perustellun tiedustelu- tai lainvalvontatehtävän kannalta; keskitettävä tiedustelukysymykset henkilöistä niihin tiedustelutietojen luokkiin, jotka vastaavat tiedustelun tai lainvalvonnan tiedontarvetta; ja minimoitava sellaisten henkilötietojen tarkastelu, jotka eivät ole merkityksellisiä tiedustelun tai lainvalvonnan tiedontarpeen kannalta”. Ks. esim. CIA, Signals Intelligence Activities, s. 5; FBI, Presidential Policy Directive 28 Policies and Procedures, s. 3. Signaalitiedustelutoiminnan uudistamista koskevan vuoden 2016 edistyskertomuksen mukaan tiedusteluyhteisön toimijat (kuten FBI, CIA ja NSA) ovat toteuttaneet toimia, joiden tarkoituksena on saada henkilöstö tietoiseksi PPD-28:n vaatimuksista luomalla uusia tai muuttamalla olemassa olevia koulutustoimia.

90

(91)  ODNIn lausumien mukaan näitä rajoituksia sovelletaan riippumatta siitä, onko tiedot kerätty valikoimattomasti vai kohdennetusti, ja riippumatta henkilön kansalaisuudesta.

91

(92)  Ks. ODNIn lausumat (liite VI).

92

(93)  Ks. PPD-28:n 4(a(i) kohta ja toimeenpanoasetuksen (E.O.) 12333 2.3 §.

93

(94)  PPD-28:n 4(a)(i) kohta; ODNIn lausumat (liite VI), s. 7. Esimerkiksi FISA-lain 702 §:n nojalla kerättyjen henkilötietojen osalta NSA:n FISC-hyväksytyissä minimointimenettelyissä on sääntönä, että PRISM-ohjelman metadataa ja analysoimatonta sisältöä ei säilytetä viittä vuotta kauempaa, kun taas UPSTREAM-datan säilytysaika on enintään kaksi vuotta. NSA käyttää säilytysaikojen noudattamisessa automaattista prosessia, jossa kerätyt tiedot poistetaan kulloisenkin säilytysajan päätyttyä. Ks. NSA Sec. 702 FISA Minimization Procedures, 7 kohta ja 6(a)(1) kohta; NSA CLPO, NSA's Implementation of Foreign Intelligence Surveillance Act Section 702, 16.4.2014. Samoin FISA-lain 501 §:n (ent. U.S. PATRIOT ACT -lain 215 §) mukainen säilytysaika on enintään viisi vuotta, elleivät henkilötiedot kuulu ulkomaantiedustelutietoihin, joiden levittäminen on asianmukaisesti hyväksytty, tai ellei oikeusministeriö anna NSA:lle kirjallista ohjetta siitä, että tiedot kuuluvat säilytysvelvollisuuden piiriin käynnissä olevassa tai tulevassa oikeudenkäynnissä. Ks. NSA, CLPO, Transparency Report: The USA Freedom Act Business Records FISA Implementation, 15.1.2016.

94

(95)  Erityisesti FISA-lain 501 §:n (ent. U.S. PATRIOT ACT -lain 215 §) tapauksessa henkilötietoja voidaan levittää vain terrorismin torjumiseksi tai todisteena rikoksesta; FISA-lain 702 §:n tapauksessa ainoastaan jos on kyse perustellusta ulkomaantiedusteluun tai lainvalvontaan liittyvästä käyttötarkoituksesta. Vrt. NSA CLPO, NSA's Implementation of Foreign Intelligence Surveillance Act Section 702, 16.4.2014; Transparency Report: The USA Freedom Act Business Records FISA Implementation, 15.1.2016. Ks. myös NSA's Civil Liberties and Privacy Protections for Targeted SIGINT Activities under Executive Order 12333, 7.10.2014.

95

(96)  ODNIn lausumat (liite VI), s. 7 (viitaten tiedusteluyhteisöä koskevaan määräykseen nro 203 (Intelligence Community Directive, ICD 203).

96

(97)  Unionin tuomioistuin on selventänyt, että kansallinen turvallisuus muodostaa oikeutetun poliittisen tavoitteen. Ks. Schrems, 88 kohta. Ks. myös asia Digital Rights Ireland ym., tuomion 42–44 ja 51 kohta, jossa unionin tuomioistuin katsoi, että vakavan rikollisuuden, erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin, torjuminen voi riippua suuressa määrin nykyaikaisten tutkintatekniikkojen käytöstä. Lisäksi toisin kuin rikostutkinnassa, joka tyypillisesti koskee vastuun määrittämistä taannehtivasti ja syyllisyyttä aikaisemmasta toiminnasta, tiedustelutoiminnassa keskitytään usein kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvien uhkien ehkäisemiseen ennen kuin vahinko on tapahtunut. Näin ollen tällaisen tutkinnan on usein katettava useampia mahdollisia toimijoita (”kohteita”) ja laajempi maantieteellinen alue. Vrt. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, Weber ja Saravia v. Saksa, päätös 29.6.2006, hakemus nro 54934/00, 105–118 kohta (ns. strateginen seuranta).

97

(98)  Ks. Schrems, 91 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

98

(99)  Schrems, 93 kohta.

99

(100)  Vrt. Schrems, 94 kohta.

100

(101)  ODNI, Safeguarding the Personal Information of all People: A Status Report on the Development and Implementation of Procedures under Presidential Policy Directive 28, s. 7. Ks. esim. CIA, Signals Intelligence Activities, s. 6 (Compliance); FBI, Presidential Policy Directive 28 Policies and Procedures, III(A)(4) ja (B)(4) kohta; NSA, PPD-28 Section 4 Procedures, 12.1.2015, 8.1 ja 8.6(c) kohta.

101

(102)  Esimerkiksi NSA:n vaatimusten noudattamisesta vastaavan osaston palveluksessa on yli 300 henkeä. Ks. ODNIn lausumat (liite VI), s. 7.

102

(103)  Ks. oikeusasiamiesmekanismi (liite III), 6 kohdan b alakohdan i–iii alakohta.

103

(104)  Ks. 42 U.S.C. § 2000ee-1. Tämä koskee esimerkiksi Yhdysvaltojen ulkoasiainministeriötä, oikeusministeriötä (myös FBI:tä), sisäisen turvallisuuden ministeriötä, puolustusministeriötä, NSA:ta, CIA:ta ja ODNIa.

104

(105)  Yhdysvaltojen hallitus on todennut, että jos ODNIn kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaava toimisto vastaanottaa valituksen, se myös koordinoi muiden tiedusteluyhteisön toimijoiden kanssa, miten kyseinen valitus olisi edelleen käsiteltävä tiedusteluyhteisössä. Ks. oikeusasiamiesmekanismi (liite III), 6 kohdan b alakohdan ii alakohta.

105

(106)  Ks. 42 U.S.C. § 2000ee-1 (f)(1),(2).

106

(107)  29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto 01/2016 EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tietosuojan tason riittävyyttä koskevasta päätösluonnoksesta (13.4.2016), s. 41.

107

(108)  ODNIn lausumat (liite VI), s. 7. Ks. esim. NSA, PPD-28 Section 4 Procedures, 12.1.2015, 8.1 kohta; CIA, Signals Intelligence Activities, s. 7 (Responsibilities).

108

(109)  Tämän valvontaviranomaisen (jonka virka perustettiin lokakuussa 2010) nimittää presidentti, ja nimityksen vahvistaa senaatti. Valvontaviranomaisen voi erottaa ainoastaan presidentti, ei DNI.

109

(110)  Valvontaviranomaisilla on vakinainen virka, ja heidät voi erottaa ainoastaan presidentti, jonka on ilmoitettava kongressille kirjallisesti erottamisen syistä. Tämä ei välttämättä tarkoita sitä, että heidän ei tarvitse noudattaa mitään ohjeita. Joissakin tapauksissa ministeriön tai viraston päällikkö voi kieltää valvontaviranomaista aloittamasta, suorittamasta tai saattamasta päätökseen tarkastusta tai tutkintaa, jos se on tarpeen tärkeiden kansallisten (turvallisuus)etujen suojelemiseksi. Kongressille on kuitenkin ilmoitettava tämän toimivallan käytöstä ja tämän perusteella kyseessä oleva päällikkö voidaan asettaa vastuuseen. Ks. esim. Inspector General Act of 1978, 8 § (puolustusministeriön valvontaviranomainen); 8E § (oikeusministeriön valvontaviranomainen), 8G (d)(2)(A) ja (B) § (NSA:n valvontaviranomainen); 50. U.S.C. § 403q (b) (CIA:n valvontaviranomainen); Intelligence Authorization Act For Fiscal Year 2010, § 405(f) (tiedusteluyhteisön valvontaviranomainen). Kansallisten tietosuojaviranomaisten arvion mukaan ”valvontaviranomaiset täyttävät todennäköisesti organisatorisen riippumattomuuden kriteerin, siten kuin unionin tuomioistuin ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ovat sen määrittäneet, ainakin siitä hetkestä alkaen, jolloin uutta nimitysprosessia sovelletaan kaikkiin valvontaviranomaisiin”. Ks. 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto 01/2016 EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tietosuojan tason riittävyyttä koskevasta päätösluonnoksesta (13.4.2016), s. 40.

110

(111)  Ks. ODNIn lausumat (liite VI), s. 7. Ks. myös Inspector General Act of 1978, sellaisena kuin se on muutettuna, Pub. L. 113-126, 7.7.2014.

111

(112)  Ks. Inspector General Act of 1978, § 6.

112

(113)  Ks. ODNIn lausumat (liite VI), s. 7. Ks. myös Inspector General Act of 1978, §§ 4(5) ja 5. Lain Intelligence Authorization Act For Fiscal Year 2010, Pub. L. 111-259, 7.10.2010, 405(b)(3) ja (4) §:n mukaan tiedusteluyhteisön valvontaviranomainen tiedottaa sekä DNI:lle että kongressille korjaavien toimenpiteiden tarpeesta ja niiden edistymisestä.

113

(114)  Kansallisten tietosuojaviranomaisten arvioinnin mukaan PCLOB on aikaisemmin ”osoittanut itsenäisen toimivaltansa”. Ks. 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto 01/2016 EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tietosuojan tason riittävyyttä koskevasta päätösluonnoksesta (13.4.2016), s. 42.

114

(115)  Lisäksi PCLOBin vakinaisen henkilöstön määrä on noin 20. Ks. https://www.pclob.gov/about-us/staff.html.

115

(116)  Näitä ovat ainakin oikeusministeriö, puolustusministeriö, sisäisen turvallisuuden ministeriö, kansallisen tiedusteluviraston johtaja ja keskustiedustelupalvelu (CIA), sekä mahdolliset muut PCLOBin raporttien kannalta relevanteiksi katsomat ministeriöt, virastot tai toimeenpanohaaran toimijat.

116

(117)  Ks. 42 U.S.C. § 2000ee. Ks. myös oikeusasiamiesmekanismi (liite III), 6 kohdan b alakohdan iv alakohta. PCLOBin on muun muassa raportoitava, jos jokin toimeenpanohaaraan kuuluva virasto kieltäytyy noudattamasta sen neuvoja.

117

(118)  ODNI, Safeguarding the Personal Information of all People: A Status Report on the Development and Implementation of Procedures under Presidential Policy Directive 28, s. 7–8.

118

(119)  Samoin, s. 8. Ks. myös ODNIn lausumat (liite VI), s. 9.

119

(120)  ODNI, Safeguarding the Personal Information of all People: A Status Report on the Development and Implementation of Procedures under Presidential Policy Directive 28, s. 7. Ks. esim. NSA, PPD-28 Section 4 Procedures, 12.1.2015, 7.3 ja 8.7(c) ja (d) kohta; FBI, Presidential Policy Directive 28 Policies and Procedures, III.(A)(4) ja (B)(4) kohta; CIA, Signals Intelligence Activities, s. 6 (Compliance) ja s. 8 (Responsibilities).

120

(121)  Ks. toimeenpanoasetus (E.O.) 12333, § 1.6(c).

121

(122)  PPD-28, 4(a)(iv) kohta.

122

(123)  Ks. § 501(a)(1) (50 U.S.C. § 413(a)(1)). Tässä säännöksessä vahvistetaan yleiset vaatimukset, jotka koskevat kongressin toteuttamaa kansallisen turvallisuuden alan valvontaa.

123

(124)  Ks. § 501(b) (50 U.S.C. § 413(b)).

124

(125)  Vrt. § 501(d) (50 U.S.C. § 413(d)).

125

(126)  Ks. 50 U.S.C. §§ 1808, 1846, 1862, 1871, 1881f.

126

(127)  Ks. 50 U.S.C. § 1881f.

127

(128)  Ks. 50 U.S.C. § 1881a(l)(1).

128

(129)  Ks. USA FREEDOM Act of 2015, Pub. L. No. 114-23, § 602(a). Lisäksi 402 §:n mukaan ”kansallisen tiedusteluviraston johtaja toteuttaa oikeusministeriä kuultuaan kunkin ulkomaantiedustelun valvonnasta vastaavan tuomioistuimen tai ulkomaantiedustelun valvonnan muutoksenhakutuomioistuimen antaman sellaisen päätöksen, määräyksen tai lausunnon turvallisuusluokituksen poistamista koskevan tarkastelun (601(e) §:n mukaisesti), johon sisältyy jonkin lain säännöksen merkittävä tulkinta, mukaan lukien uusi tai merkittävä tulkinta käsitteestä ”erityinen valintakriteeri”, ja kyseisen tarkastelun mukaisesti saattaa julkisesti saataville mahdollisimman suuressa määrin kyseisen päätöksen, määräyksen tai lausunnon”.

129

(130)  USA FREEDOM Act, § 602(a) ja 603(a).

130

(131)  Tiettyjen valvontamuotojen ollessa kyseessä myös Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden presidentin julkisesti nimittämä alemman oikeusasteen tuomari voi käsitellä hakemuksia ja antaa määräyksiä.

131

(132)  FISC-tuomioistuin koostuu yhdestätoista Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden presidentin nimittämästä tuomarista. Tuomarit valitaan Yhdysvaltojen presidentin nimittämistä piirituomareista, joiden nimityksen senaatti on vahvistanut. Tuomarit nimitetään eliniäkseen, ja nimitys voidaan peruuttaa ainoastaan hyvän syyn vuoksi. Toimikaudet FISC-tuomioistuimessa on porrastettu, ja toimikauden pituus on seitsemän vuotta. FISA edellyttää, että tuomarit valitaan vähintään seitsemästä Yhdysvaltojen tuomiopiiristä. Ks. FISA, 103 § (50 U.S.C. § 1803 (a)); PCLOB, Sec. 215 Report, s. 174–187. Tuomareiden tukena on kokeneita lakimiesavustajia, jotka muodostavat tuomioistuimen oikeudellisen henkilöstön ja jotka valmistelevat tietojen keruupyyntöjen oikeudellisen analyysin. Ks. PCLOB, Sec. 215 Report, s. 178; ulkomaantiedustelun valvonnasta vastaavan tuomioistuimen puheenjohtajan Reggie B. Waltonin kirje senaatin oikeusasioiden valiokunnan puheenjohtajalle Patrick J. Leahylle (29. heinäkuuta 2013) (”Waltonin kirje”), s. 2–3.

132

(133)  FISCR-tuomioistuin koostuu kolmesta tuomarista, jotka Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden presidentti nimittää. Heidät valitaan Yhdysvaltojen liittovaltion piirituomioistuinten tai muutoksenhakutuomioistuinten tuomareista, ja kunkin toimikausi on porrastettu ja kestää seitsemän vuotta. Ks. FISA, 103 § (50 U.S.C. § 1803(b)).

133

(134)  Ks. 50 U.S.C. §§ 1803 (b), 1861 a (f), 1881 a (h) ja 1881 a (i)(4).

134

(135)  Esimerkiksi lisätiedot valvonnan kohteesta, tekniset tiedot valvontamenetelmistä tai vakuutukset siitä, miten hankittuja tietoja käytetään ja levitetään. Ks. PCLOB, Sec. 215 Report, s. 177.

135

(136)  50 U.S.C. §§ 1804 (a) ja 1801 (g).

136

(137)  FISC-tuomioistuin voi hyväksyä hakemuksen, pyytää lisätietoja, päättää kuulemisen tarpeellisuudesta tai ilmoittaa hakemuksen mahdollisesta epäämisestä. Hallitus tekee lopullisen hakemuksen tämän alustavan määrittelyn perusteella. Hakemukseen voi sisältyä tuomarin alustavien huomautuksiin perustuvia merkittäviä muutoksia alkuperäiseen hakemukseen verrattuna. Vaikka FISC-tuomioistuin hyväksyy suurimman osan lopullisista hakemuksista, huomattavaan osaan niistä sisältyy merkittäviä muutoksia alkuperäiseen hakemukseen verrattuna. Esimerkiksi heinä–syyskuussa 2013 hyväksytyistä hakemuksista tällaisia oli 24 prosenttia. Ks. PCLOB, Sec. 215 Report, s. 179; Waltonin kirje, s. 3.

137

(138)  Ks. PCLOB, Sec. 215 Report, s. 179, alaviite 619.

138

(139)  50 U.S.C. § 1803 (i)(1) ja (3)(A). Tällä uudella lainsäädännöllä pantiin täytäntöön PCLOBin suositukset, joiden mukaan perustettaisiin yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien asiantuntijoiden pooli. Pooliin kuuluvat voivat toimia amicus curiaena ja esittää tuomioistuimelle oikeudellisia argumentteja, jotka koskevat yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien kehittämistä. Ks. PCLOB, Sec. 215 Report, s. 183–187.

139

amicus curiaena

(140)  50 U.S.C. § 1803 (i)(2)(A). ODNIn toimittamien tietojen mukaan tällaisia nimityksiä on jo tehty. Ks. Signals Intelligence Reform, 2016 Progress Report.

140

(141)  50 U.S.C. § 1803 (i)(2)(B).

141

(142)  50 U.S.C. § 1861.

142

(143)  50 U.S.C. § 1861 (b).

143

(144)  50 U.S.C. § 1881.

144

(145)  50 U.S.C. § 1881a (a).

145

(146)  PCLOB, Sec. 702 Report, s. 46.

146

(147)  50 U.S.C. § 1881a (h).

147

(148)  50 U.S.C. § 1881a (g). PCLOBin mukaan nämä luokat ovat tähän mennessä koskeneet pääasiassa kansainvälistä terrorismia ja sellaisia aiheita kuin joukkotuhoaseiden hankinta. Ks. PCLOB, Sec. 702 Report, s. 25.

148

(149)  PCLOB, Sec. 702 Report, s. 27.

149

(150)  50 U.S.C. § 1881a.

150

(151)  
  ”Liberty and Security in a Changing World”, Report and Recommendations of the President's Review Group on Intelligence and Communications Technologies, 12.12.2013, s. 152.

151

(152)  50 U.S.C. § 1881a (i).

152

(153)  FISC-tuomioistuimen työjärjestyksen säännössä 13(b) edellytetään, että hallitus toimittaa tuomioistuimelle kirjallisen ilmoituksen välittömästi sen jälkeen, kun se on havainnut, että tuomioistuimen antama valtuutus tai hyväksyntä on pantu täytäntöön tavalla, joka ei ole tuomioistuimen luvan tai hyväksynnän taikka sovellettavan lain mukainen. Se edellyttää myös, että hallitus ilmoittaa tuomioistuimelle kirjallisesti vaatimusten noudattamatta jättämistä koskevan tapauksen kannalta merkityksellisistä tosiseikoista ja olosuhteista. Yleensä hallitus esittää säännön 13(a) mukaisen lopullisen ilmoituksen sen jälkeen, kun merkitykselliset seikat ovat tiedossa ja luvattomasti kerätyt tiedot on tuhottu. Ks. Waltonin kirje, s. 10.

153

(154)  50 U.S.C. § 1881 (l). Ks. myös PCLOB, Sec. 702 Report, s. 66–76; NSA CLPO, NSA's Implementation of Foreign Intelligence Surveillance Act Section 702, 16.4.2014. FISA-lain 702 §:n mukaista henkilötietojen keräämistä tiedustelutarkoituksessa valvotaan toimeenpanohaarassa sekä sisäisesti että ulkoisesti. Sisäiseen valvontaan kuuluu muun muassa sisäisiä vaatimustenmukaisuusohjelmia kohdentamis- ja minimointimenettelyjen noudattamisen arvioimiseksi ja valvomiseksi; vaatimusten noudattamatta jättämistä koskevista tapauksista raportointi sekä sisäisesti että ulkoisesti ODNIlle, oikeusministeriölle, kongressille ja FISC-tuomioistuimelle; ja samoille elimille toimitetut vuotuiset selvitykset. Ulkoinen valvonta koostuu lähinnä ODNIn, oikeusministeriön ja valvontaviranomaisten suorittamista kohdentamis- ja minimointitarkasteluista. ODNI, oikeusministeriö ja valvontaviranomaiset raportoivat puolestaan kongressille ja FISC-tuomioistuimelle, myös vaatimusten noudattamatta jättämistä koskevista tapauksista Merkittävistä vaatimusten noudattamatta jättämistä koskevista tapauksista on ilmoitettava FISC-tuomioistuimelle välittömästi, muille toimitetaan neljännesvuosittain asiaa koskeva raportti. Ks. PCLOB, Sec. 702 Report, s. 66–77.

154

(155)  PCLOB, Recommendations Assessment Report, 29.1.2015, s. 20.

155

(156)  PCLOB, Recommendations Assessment Report, 29.1.2015, s. 16.

156

(157)  Lisäksi turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevista menettelyistä annetussa laissa (Classified Information Procedures Act) säädetään, että oikeuskäsittelyssä, jossa Yhdysvaltojen on osoitettava, että materiaali koostuu turvallisuusluokitelluista tiedoista (esimerkiksi siksi, että niitä on suojattava luvattomalta luovuttamiselta kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä syistä), Yhdysvaltojen on ilmoitettava vastaajalle ne osat materiaalista, joihin se aikoo kohtuudella nojautua perustellakseen rikkomuksen sen osan, joka koskee turvallisuusluokiteltuja tietoja.

157

(158)  Ks. tältä osin ODNIn lausumat (liite VI), s. 16.

158

(159)  18 U.S.C. § 2712.

159

(160)  50 U.S.C. § 1810.

160

(161)  50 U.S.C. § 1806.

161

(162)  18 U.S.C. § 1030.

162

(163)  18 U.S.C. §§ 2701–2712.

163

(164)  12 U.S.C. § 3417.

164

(165)  ODNIn lausumat (liite VI), s. 17.

165

(166)  5 U.S.C. § 706 (2)(A).

166

(167)  5 U.S.C. § 552. Samanlaisia säännöksiä on olemassa osavaltiotasolla.

167

(168)  Jos näin on, asianomainen henkilö saa yleensä vain vakiovastauksen, jossa virasto kieltäytyy joko vahvistamasta tai kiistämästä asiakirjojen olemassaoloa. Ks. ACLU v. CIA, 710 F.3d 422 (D.C. Cir. 2014).

168

(169)  Ks. ODNIn lausumat (liite VI), s. 16. Annettujen selvitysten perusteella käytettävissä olevat keinot edellyttävät joko vahingon olemassaoloa (18 U.S.C. § 2712; 50 U.S.C. § 1810) tai sen osoittamista, että hallitus aikoo käyttää tai luovuttaa kyseiseen henkilöön kohdistuvasta sähköisestä valvonnasta hankittuja tai johdettuja tietoja asianomaista henkilöä vastaan oikeudellisissa tai hallinnollisissa menettelyissä Yhdysvalloissa (50 U.S.C. § 1806). Kuten unionin tuomioistuin on toistuvasti korostanut, yksityisyyden suojaa koskevaan perusoikeuteen puuttumisen olemassaolon osoittaminen ei riipu siitä, onko kyseiselle henkilölle aiheutunut kielteisiä seurauksia tämän puuttumisen vuoksi. Ks. Schrems, 89 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

169

vahingon

hallitus aikoo käyttää tai luovuttaa

tietoja

oikeudellisissa tai hallinnollisissa menettelyissä

(170)  Tämä hyväksyttävyysperuste on peräisin Yhdysvaltojen perustuslain III artiklan riitaisuusvaatimuksesta (’case or controversy’ requirement).

170

(171)  Ks. Clapper v. Amnesty Int'l USA, 133 S.Ct. 1138, 1144 (2013). NSL:n käytöstä USA FREEDOM Act -laissa (502(f)–503 §) säädetään, että kieltoa paljastaa kirjeeseen liittyviä tietoja tarkistettava ajoittain ja että NSL:n vastaanottajille on ilmoitettava, kun tosiseikat eivät enää tue tätä kieltoa (ks. ODNIn lausumat (liite VI), s. 13). Tämä ei takaa, että EU:n rekisteröidylle ilmoitettaisiin, että kyseinen henkilö on tutkimuksen kohteena.

171

vastaanottajille

(172)  Jos valituksen tekijä haluaa käyttöönsä Yhdysvaltojen viranomaisten hallussa olevia asiakirjoja, sovelletaan FOIA-lain (Freedom of Information Act) sääntöjä ja menettelyjä. Tähän kuuluu mahdollisuus hakea FOIA-laissa säädettyjen edellytysten mukaisesti muutosta oikeusteitse (riippumattoman valvonnan sijaan) siinä tapauksessa, että vaatimus hylätään.

172

(173)  Oikeusasiamiesmekanismin (liite III, 4 kohdan f alakohta) mukaan oikeusasiamies on suoraan yhteydessä kansalaisten valituksia käsittelevän EU:n elimen kanssa, ja tämä elin puolestaan vastaa yhteydenpidosta pyynnön esittäneen kansalaisen kanssa. Jos suora yhteydenpito on osa perustana olevia prosesseja, jotka voivat johtaa pyydettyyn hyvitykseen (esim. FOIA-tiedonsaantipyyntö, ks. 5 jakso), yhteydenpito tapahtuu sovellettavien menetelmien mukaisesti.

173

(174)  Ks. oikeusasiamiesmekanismi (liite III), 2 kohdan a alakohta. Ks. myös johdanto-osan 96–97 kappale.

174

(175)  Ks. oikeusasiamiesmekanismi (liite III), 2 kohdan c alakohta. Yhdysvaltojen hallituksen antamien selitysten mukaan PCLOB tarkastelee jatkuvasti Yhdysvaltojen viranomaisten terrorismin vastaisia politiikkoja ja menettelyjä sekä niiden täytäntöönpanoa määrittääkseen, ”turvaavatko viranomaisten toimet asianmukaisesti yksityisyyden suojan ja kansalaisvapaudet ja ovatko ne yksityisyyden suojaa ja kansalaisvapauksia koskevien sovellettavien lakien, asetusten ja politiikkojen mukaisia”. Se myös ”vastaanottaa yksityisyyden suojaan ja kansalaisvapauksiin liittyviä tehtäviä hoitavilta virkamiehiltä raportteja ja muita tietoja ja tarkastelee niitä sekä antaa tarvittaessa niiden toimintaa koskevia suosituksia”.

175

(176)  Ks. Roman Zakharov v. Venäjä, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 4.12.2015 (suuri jaosto), hakemus nro 47143/06, 275 kohta (”vaikka on periaatteessa suotavaa antaa tuomarille valvontavastuu, ei-oikeudellisten elinten suorittaman valvonnan voidaan katsoa olevan ihmisoikeussopimuksen mukaista, jos kyseinen valvontaviranomainen on tarkkailun suorittavista viranomaisista riippumaton ja sillä on riittävät ja tehokkaat valvontavaltuudet”).

176

(177)  Ks. Kennedy v. Yhdistynyt kuningaskunta, tuomio 18.5.2010, hakemus nro 26839/05, 167 kohta.

177

(178)  Schrems, 95 kohta. Kuten tuomion 91 ja 96 kohdasta ilmenee, 95 kohta koskee unionin oikeusjärjestyksessä taattua suojan tasoa, jota kolmannessa maassa tarjottavan suojan tason on ”pääosin vastattava”. Tuomion 73 ja 74 kohdan mukaan tämä ei tarkoita, että suojelun tason olisi oltava täysin sama tai että kolmannen maan käyttämien keinojen olisi oltava täysin samat, vaikkakin keinojen on käytännössä osoittauduttava tehokkaiksi.

178

(179)  Yhdysvaltojen perustuslain neljännessä lisäyksessä säädetään seuraavaa: ”Kansalaisten oikeutta olla turvassa henkilöönsä, taloonsa, asiakirjoihinsa ja muuhun omaisuuteensa kohdistuvilta kohtuuttomilta etsinnöiltä ja takavarikoinneilta älköön loukattako, älköönkä etsintälupaa annettako muutoin kuin todennäköisestä syystä, joka on vahvistettu valalla tai juhlallisella vakuutuksella, ja etsintäluvassa on erityisesti mainittava etsinnän tapahtumapaikka sekä pidätettävät henkilöt ja takavarikoitavat esineet.” Vain tuomarit (myös alemmassa oikeusasteessa toimivat) voivat myöntää etsintälupia. Sähköisesti tallennettujen tietojen jäljentämistä koskeviin liittovaltion lupiin sovelletaan myös rikosprosessia koskevien liittovaltion sääntöjen sääntöä nro 41.

179

(180)  Yhdysvaltojen korkein oikeus on useasti todennut, että ilman lupaa tehdyt etsinnät ovat ”poikkeuksellisia”. Ks. esim. Johnson v. Yhdysvallat, 333 U.S. 10, 14 (1948); McDonald v. Yhdysvallat, 335 U.S. 451, 453 (1948); Camara v. Municipal Court, 387 U.S. 523, 528-29 (1967); G.M. Leasing Corp. v. Yhdysvallat, 429 U.S. 338, 352-53, 355 (1977). Lisäksi korkein oikeus painottaa säännöllisesti, että ”perustavanlaatuisin perustuslain sääntö tällä alalla on se, että oikeusprosessin ulkopuolella ilman tuomarin antamaa ennakkolupaa toteutetut etsinnät ovat neljännen lisäyksen mukaan itsessään kohtuuttomia, ja niihin voidaan soveltaa vain muutamaa erityisesti perusteltua ja hyvin määriteltyä poikkeusta”. Ks. esim. Coolidge v. New Hampshire, 403 U.S. 443, 454-55 (1971); G.M. Leasing Corp. v. Yhdysvallat, 429 U.S. 338, 352-53, 358 (1977).

180

(181)  City of Ontario, Cal. v. Quon, 130 S. Ct. 2619, 2630 (2010).

181

(182)  PCLOB, Sec. 215 Report, s. 107, jossa viitataan asiaan Maryland v. King, 133 S. Ct. 1958, 1970 (2013).

182

(183)  PCLOB, Sec. 215 Report, s. 107, jossa viitataan asiaan Samson v. California, 547 S. Ct. 843, 848 (2006).

183

(184)  City of Ontario, Cal. v. Quon, 130 S. Ct. 2619, 2630 (2010), 2627.

184

(185)  Ks. esim. Yhdysvallat v. Wilson, 540 F.2d 1100 (D.C. Cir. 1976).

185

(186)  Vrt. Roman Zakharov v. Venäjä, tuomio 4.12.2015 (suuri jaosto), hakemus nro 47143/06, 269 kohta, jonka mukaan ”vaatimus osoittaa tietojen hankkimista koskeva lupa viestintäpalveluja tarjoavalle yritykselle ennen pääsyä henkilön viestintään on yksi tärkeistä suojatoimista, joilla ehkäistään lainvalvontaviranomaisten syyllistyminen väärinkäyttöön ja varmistetaan, että asianmukainen lupa hankitaan kaikissa tiedonhankintatapauksissa”.

186

(187)  Oikeusministeriön lausumat (liite VII), s. 4, viittauksineen.

187

(188)  Oikeusministeriön lausumat (liite VII), alaviite 2.

188

(189)  Komission saamien tietojen mukaan ja ottamatta huomioon tiettyjä aloja, joilla ei todennäköisesti ole merkitystä EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn puitteissa suoritettujen tiedonsiirtojen kannalta (esim. terveydenhuollon petoksia, lasten hyväksikäyttöä tai valvottuja aineita koskevien tapausten tutkimukset), tämä koskee sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan lain (Electronic Communications Privacy Act, ECPA) mukaan pääasiassa tiettyjä viranomaisia, eli kun on kyse tilaajia, viestintäistuntoja ja laskutusta koskeviin perustietoihin liittyvistä pyynnöistä (18 U.S.C. § 2703 (c)(1),(2), esim. osoite ja palvelun laji ja pituus) ja yli 180 päivän ikäisten sähköpostien sisältöä (18 U.S.C. § 2703(a)(b)). Jälkimmäisessä tapauksessa asianomaiselle henkilölle on ilmoitettava asiasta, joten tällä on mahdollisuus riitauttaa pyyntö tuomioistuimessa. Ks. myös oikeusministeriön katsaus, Searching and Seizing Computers and Obtaining Electronic Evidence in Criminal Investigations, 3. luku; The Stored Communications Act, s. 115–138.

189

(190)  Yhdysvaltojen hallituksen lausumien mukaan hallinnollisten haasteiden vastaanottajat voivat riitauttaa ne tuomioistuimessa sillä perusteella, että ne ovat kohtuuttomia, eli menevät liian pitkälle tai ovat epäoikeudenmukaisia taikka hankalia. Ks. oikeusministeriön lausumat (liite VI), s. 2.

190

(191)  5 U.S.C. § 702.

191

(192)  Yleensä vain ”lopullinen” viraston toimi – pikemmin kuin ”alustava, menettelyllinen tai välillinen” viraston toimi – on tuomioistuinvalvonnan alainen. Ks. 5 U.S.C. § 704.

192

(193)  5 U.S.C. § 706(2)(A).

193

(194)  18 U.S.C. §§ 2701–2712.

194

(195)  ECPA suojaa tietoja, jotka ovat kahdenlaisten verkkopalveluyritysten hallussa: i) sähköiset viestintäpalvelut, esimerkiksi puhelin tai sähköposti; ii) etäkäyttöpalvelut kuten tallenne- ja käsittelypalvelut.

195

(196)  Nämä poikkeukset ovat kuitenkin rajoitettuja. Esimerkiksi 5 U.S.C. 552(b)(7) §:n mukaan FOIA-oikeudet on suljettu pois kun on kyse ”tiedostoista tai tiedoista, jotka on laadittu lainvalvontaa varten, mutta vain siinä määrin, että tällaisten lainvalvontatiedostojen tai -tietojen luovuttaminen A) johtaisi siihen, että sen voitaisiin kohtuudella olettaa haittaavan lainvalvontamenettelyjä, B) riistäisi henkilöltä oikeuden oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin tai puolueettomaan käsittelyyn tuomioistuimessa, C) johtaisi siihen, että sen voitaisiin kohtuudella odottaa muodostavan luvattoman puuttumisen henkilön yksityisyyden suojaan, D) johtaisi siihen, että sen voitaisiin kohtuudella olettaa paljastavan luottamuksellisen lähteen henkilöllisyyden, mukaan lukien valtiollinen, paikallinen tai ulkomainen virasto tai viranomainen tai mikä tahansa yksityinen instituutio, joka on antanut tiedot luottamuksellisesti, ja jos on kyse tiedostoista tai tiedoista, jotka on koonnut rikoslain täytäntöönpanon valvonnasta vastaava viranomainen rikostutkimuksen kuluessa tai virasto, joka suorittaa laillista kansalliseen turvallisuuteen liittyvää tiedustelua koskevaa tutkimusta, luottamuksellisen lähteen toimittamat tiedot, E) johtaisi lainvalvontatutkimuksissa tai syytteen nostamisessa käytettyjen tekniikoiden ja menettelyjen paljastumiseen tai lainvalvontatutkimuksissa tai syytteen nostamisessa käytettyjen ohjeiden paljastumiseen, jos kyseisen paljastumisen voitaisiin kohtuudella odottaa johtavan lain kiertämisen riskiin, tai F) johtaisi siihen, että sen voitaisiin kohtuudella odottaa vaarantavan henkilön hengen tai fyysisen turvallisuuden”. Myös ”aina silloin, kun tehdään pyyntö, johon liittyy pääsy tiedostoihin [joiden luovuttamisen voitaisiin kohtuudella odottaa haittaavan lainvalvontamenettelyjä] ja A) tutkimuksessa tai menettelyssä on kyse mahdollisesta rikosoikeuden rikkomisesta; ja B) on syytä uskoa, että i) tutkimuksen tai menettelyn kohde ei ole tietoinen sen vireilläolosta ja ii), että tiedostojen olemassaolon paljastamisen voidaan kohtuudella odottaa voivan vaikuttaa lainvalvontamenettelyyn, virasto voi ainoastaan niin kauan kuin kyseinen tilanne jatkuu, katsoa, että tiedostoihin ei sovelleta tämän kohdan vaatimuksia”. (5 U.S.C. § 552 (c)(1))

196

(197)  18 U.S.C. § 2510 ja sitä seuraavat pykälät. Salakuuntelua koskevan lain (Wiretap Act, 18 U.S.C. § 2520) mukaan henkilö, jonka langallista, suullista tai sähköistä viestintää salakuunnellaan tai se paljastetaan tai sitä käytetään tahallisesti, voi nostaa siviilikanteen kyseisen lain rikkomisesta, tietyissä olosuhteissa myös yksittäistä virkamiestä tai Yhdysvaltoja vastaan. Osoitteiden ja muunlaisen muun kuin sisällöllisen tiedon (esim. IP-osoite, sähköposti ja osoite) keräämisestä ks. myös lähtevän ja saapuvan teleliikenteen tietojen tallennusjärjestelmiä koskeva 18 osaston luku (Pen Registers and Trap and Trace Devices) (18 U.S.C. §§ 3121–3127, ja siviilikanteesta § 2707).

197

(198)  18 U.S.C. § 1030. Tietokonepetoksista ja -väärinkäytöksistä annetun lain (Computer Fraud and Abuse Act) mukaan henkilö voi nostaa kanteen henkilöä vastaan tahallisesta luvattomasta tietoihin pääsystä (tai luvallisen pääsyn rajojen ylittämisestä) saadakseen tietoja jostain finanssilaitoksesta, Yhdysvaltojen hallituksen tietokonejärjestelmästä tai muusta tietystä tietokoneesta, ja tietyissä olosuhteissa myös yksittäistä valtion virkamiestä vastaan.

198

(199)  28 U.S.C. § 2671 ja sitä seuraavat pykälät. Liittovaltion vahingonkorvauslain (Federal Tort Claims Act) mukaan henkilö voi nostaa tietyissä olosuhteissa kanteen Yhdysvaltoja vastaan sellaisen ”tuottamuksellisen tai laittoman teon tai laiminlyönnin vuoksi, johon hallituksen työntekijä on syyllistynyt tehtävässään tai työssään”.

199

(200)  12 U.S.C. § 3401 ja sitä seuraavat pykälät. Taloudellisen yksityisyyden suojasta annetun lain (Right to Financial Privacy Act) mukaan henkilö voi tietyissä olosuhteissa nostaa kanteen Yhdysvaltoja vastaan hankkiakseen tai luovuttaakseen suojattuja taloudellisia tietoja säännösten vastaisesti. Viranomaisten pääsy suojattuihin taloudellisiin tietoihin on yleensä kielletty, ellei tietojen luovuttamisen ehtona ole laillista haastetta tai etsintälupaa, tai ellei tietyin rajoituksin esitetä kirjallista pyyntöä ja henkilö, jonka tietoja haetaan, saa ilmoituksen tällaisesta pyynnöstä.

200

(201)  15 U.S.C. §§ 1681–1681x. Luottokelpoisuusraportointia koskevan lain (Fair Credit Reporting Act) nojalla henkilö voi nostaa kanteen sellaista henkilöä vastaan, joka ei noudata vaatimuksia (erityisesti vaatimusta laillisesta luvasta), jotka koskevat kuluttajien luottokelpoisuutta koskevien tietojen keruuta, levittämistä ja käyttöä tai tietyin edellytyksin hallituksen virastoa vastaan.

201

(202)  Unionin tuomioistuin on tunnustanut, että lainvalvonta on oikeutettu poliittinen tavoite. Ks. yhdistetyt asiat C-293/12 ja C-594/12, Digital Rights Ireland ym., ECLI:EU:C:2014:238, 42 kohta. Ks. myös Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan 2 kohta ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio asiassa Weber ja Saravia v. Saksa, hakemus nro 54934/00, 104 kohta.

202

(203)  Schrems, 40 kohta ja sitä seuraavat kohdat, 101–103 kohta.

203

(204)  Schrems, 51, 52 ja 62 kohta.

204

(205)  Schrems, 65 kohta.

205

(206)  Schrems, 76 kohta.

206

(207)  Yleisen tietosuoja-asetuksen soveltamisen alkamispäivästä komissio käyttää toimivaltaansa hyväksyä asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa täytäntöönpanosäädöksen, jolla keskeytetään välittömästi tämän päätöksen soveltaminen, ilman säädöksen toimittamista ennakkoon asianomaiselle komiteamenettelyn mukaiselle komitealle. Säädös on voimassa enintään kuuden kuukauden ajan.

207

(208)  Lausunto 01/2016 EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman tietosuojan tason riittävyyttä koskevasta päätösluonnoksesta, annettu 13.4.2016.

208

(209)  Euroopan parlamentin 26. toukokuuta 2016 antama päätöslauselma transatlanttisista tietovirroista (2016/2727(RSP)).

209

---

LIITE I

7. heinäkuuta 2016

| Věra Jourová |
| --- |
| Oikeus-, kuluttaja- ja tasa-arvoasioista vastaava komissaari |
| Euroopan komissio |
| Rue de la Loi / Wetstraat 200 |
| 1049 Bryssel |
| Belgia |

Věra Jourová

Oikeus-, kuluttaja- ja tasa-arvoasioista vastaava komissaari

Euroopan komissio

Rue de la Loi / Wetstraat 200

1049 Bryssel

Belgia

Arvoisa komissaari Jourová

Yhdysvaltojen puolesta minulla on kunnia toimittaa ohessa EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyä koskeva asiakirja-aineisto. Materiaali on tulosta hedelmällisistä keskusteluista, joita työryhmämme ovat käyneet kahden vuoden ajan. Tämä paketti sekä muut tiedot, jotka ovat Euroopan komission saatavilla julkisista lähteistä, tarjoavat komissiolle erittäin vankan perustan, jonka pohjalta se voi tehdä uudet tietosuojan riittävyyttä koskevat johtopäätöksensä (1).

Meillä molemmilla on syytä olla ylpeitä järjestelyyn tehdyistä parannuksista. Privacy Shield -järjestely perustuu periaatteisiin, joilla on vahva ja yksimielinen tuki Atlantin molemmin puolin. Olemme parantaneet periaatteiden toimintaa entisestään. Yhteistyömme ansiosta meillä on todellinen mahdollisuus parantaa yksityisyyden suojaa kaikkialla maailmassa.

Privacy Shield -paketti sisältää yksityisyyden suojaa koskevat periaatteet sekä liitteessä 1 olevan kirjeen, jonka on laatinut kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osasto (International Trade Administration, ITA). Kyseinen osasto hallinnoi Privacy Shield -ohjelmaa. Kirjeessä selostetaan kauppaministeriön antamia sitoumuksia, joilla pyritään varmistamaan Privacy Shield -järjestelyn tehokas toiminta. Pakettiin sisältyy myös liite 2. Siinä selostetaan kauppaministeriön sitoumuksia, jotka koskevat Privacy Shield -järjestelyyn kuuluvaa välimiesmenettelyä.

Olen kehottanut henkilöstöäni kohdentamaan Privacy Shield -järjestelyyn kaikki tarvittavat resurssit hankkeen panemiseksi täytäntöön ripeästi ja täysimääräisesti ja sen varmistamiseksi, että liitteissä 1 ja 2 annetut sitoumukset täytetään oikea-aikaisesti.

Privacy Shield -paketti sisältää myös seuraavat muiden yhdysvaltalaisten virastojen toimittamat asiakirjat:

| — | liittovaltion kauppakomission (Federal Trade Commission, FTC) kirje, jossa selostetaan, kuinka kauppakomissio valvoo Privacy Shield -järjestelyn noudattamista; |
| --- | --- |

—

liittovaltion kauppakomission (Federal Trade Commission, FTC) kirje, jossa selostetaan, kuinka kauppakomissio valvoo Privacy Shield -järjestelyn noudattamista;

| — | liikenneministeriön kirje, jossa selostetaan, kuinka liikenneministeriö valvoo Privacy Shield -järjestelyn noudattamista; |
| --- | --- |

—

liikenneministeriön kirje, jossa selostetaan, kuinka liikenneministeriö valvoo Privacy Shield -järjestelyn noudattamista;

| — | kaksi kansallisen tiedusteluviraston johtajan (Office of the Director of National Intelligence, jäljempänä ’ODNI’) laatimaa kirjettä suojatoimista ja rajoituksista, joita sovelletaan Yhdysvaltojen kansallisiin turvallisuusviranomaisiin; |
| --- | --- |

—

kaksi kansallisen tiedusteluviraston johtajan (Office of the Director of National Intelligence, jäljempänä ’ODNI’) laatimaa kirjettä suojatoimista ja rajoituksista, joita sovelletaan Yhdysvaltojen kansallisiin turvallisuusviranomaisiin;

| — | ulkoministeriön kirje ja sen oheismuistio, jossa selostetaan ulkoministeriön sitoumusta perustaa uusi tietosuojasta vastaavan oikeusasiamiehen virka. Oikeusasiamiehelle voidaan esittää kysymyksiä, jotka koskevat Yhdysvaltojen signaalitiedustelukäytäntöjä; |
| --- | --- |

—

ulkoministeriön kirje ja sen oheismuistio, jossa selostetaan ulkoministeriön sitoumusta perustaa uusi tietosuojasta vastaavan oikeusasiamiehen virka. Oikeusasiamiehelle voidaan esittää kysymyksiä, jotka koskevat Yhdysvaltojen signaalitiedustelukäytäntöjä;

| — | sekä oikeusministeriön kirje suojatoimista ja rajoituksista, jotka koskevat Yhdysvaltojen viranomaisten pääsyä tietoihin lainvalvonnan ja yleisen edun nimissä. |
| --- | --- |

—

sekä oikeusministeriön kirje suojatoimista ja rajoituksista, jotka koskevat Yhdysvaltojen viranomaisten pääsyä tietoihin lainvalvonnan ja yleisen edun nimissä.

Voitte olla vakuuttuneita siitä, että Yhdysvallat ottaa nämä sitoumukset vakavasti.

Privacy Shield -paketti toimitetaan kokonaisuudessaan julkaistavaksi Yhdysvaltojen virallisessa lehdessä (Federal Register) 30 päivän kuluessa siitä, kun tietosuojan riittävyyttä koskeva lopullinen päätös on tehty.

Odotamme innokkaasti yhteistyötä kanssanne pannessamme Privacy Shield -järjestelyä täytäntöön ja käynnistäessämme yhdessä tämän prosessin seuraavan vaiheen.

Kunnioittavasti

Penny Pritzker

---

(1)  Jos komission päätöstä, joka koskee EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tietosuojan riittävyyttä, sovelletaan myös Islantiin, Liechtensteiniin ja Norjaan, Privacy Shield -paketti kattaa paitsi Euroopan unionin jäsenvaltiot myös nämä kolme maata.

1

Liite 1

| Věra Jourová |
| --- |
| Oikeus-, kuluttaja- ja tasa-arvoasioista vastaava komissaari |
| Euroopan komissio |
| Rue de la Loi / Wetstraat 200 |
| 1049 Bryssel |
| Belgia |

Věra Jourová

Oikeus-, kuluttaja- ja tasa-arvoasioista vastaava komissaari

Euroopan komissio

Rue de la Loi / Wetstraat 200

1049 Bryssel

Belgia

Arvoisa komissaari Jourová

Kansainvälisen kaupan osaston puolesta olen iloinen voidessani tehdä selkoa siitä, miten EU:n ja Yhdysvaltojen välinen Privacy Shield -järjestely parantaa henkilötietojen suojaa ja millaisia sitoumuksia kauppaministeriö on tehnyt varmistaakseen, että Privacy Shield -järjestely toimii tuloksellisesti. Se, että tämä historiallinen järjestely on nyt valmis, on merkittävä virstanpylväs yksityisyyden suojalle ja yrityksille Atlantin molemmin puolin. Järjestelyn ansiosta EU:n kansalaiset voivat luottaa siihen, että heidän tietojaan suojataan ja että ongelmien sattuessa heillä on käytössään oikeussuojakeinoja. Sen tuoma varmuus auttaa transatlanttista taloutta kasvamaan, sillä sen avulla varmistetaan, että tuhannet eurooppalaiset ja amerikkalaiset yritykset voivat edelleen investoida ja käydä kauppaa yli rajojen. Privacy Shield -järjestely on tulosta yli kahden vuoden kovista ponnisteluista ja yhteistyöstä Euroopan komission kollegoiden kanssa. Odotamme innolla mahdollisuutta jatkaa työskentelyä komission kanssa sen varmistamiseksi, että Privacy Shield toimii tarkoitetulla tavalla.

Olemme tehneet komission kanssa työtä kehittääksemme Privacy Shield -järjestelyn, jotta Yhdysvaltoihin sijoittautuneilla organisaatioilla on mahdollisuus täyttää EU:n lainsäädännön mukaiset tietosuojan riittävyyttä koskevat vaatimukset. Uusi järjestely tarjoaa useita merkittäviä hyötyjä sekä yksityishenkilöille että yrityksille. Ensinnäkin se on merkittävä yksityisyyden suojan kokonaisuus, joka turvaa EU:n kansalaisten tietoja. Järjestely edellyttää siihen osallistuvilta yhdysvaltalaisilta organisaatioilta seuraavaa: niiden on laadittava järjestelyn kanssa sopusoinnussa olevat tietosuojaperiaatteet; niiden on annettava sitoumus Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamisesta, ja sitoumuksen on oltava julkinen niin, että siitä tulee Yhdysvaltojen lain mukaan täytäntöönpanokelpoinen; niiden on annettava vuosittain ministeriölle varmennus, jonka mukaan ne edelleen noudattavat järjestelyn periaatteita; niiden on järjestettävä EU:n kansalaisille maksuton ja riippumaton riitojenratkaisumekanismi; ja niiden on oltava liittovaltion kauppakomission (U.S. Federal Trade Commission, FTC), liikenneministeriön (Department of Transportation, DOT) tai muun lainvalvontaviraston toimivallan alaisia. Toiseksi Privacy Shield -järjestelyn ansiosta tuhannet yritykset Yhdysvalloissa ja eurooppalaisten yritysten tytäryhtiöt Yhdysvalloissa voivat saada henkilötietoja Euroopan unionista. Näin edistetään tietovirtoja, jotka tukevat transatlanttista kauppaa. Transatlanttiset taloussuhteet ovat jo nyt maailman suurimmat. Niiden osuus maailman taloustuotannosta on puolet, ja tavara- ja palveluvaihdon määrä on lähes biljoona dollaria. Taloussuhteilla pidetään yllä miljoonia työpaikkoja Atlantin molemmin puolin. Yrityksiä, joille transatlanttiset tietovirrat ovat tärkeitä, on kaikilla teollisuuden aloilla, ja niiden joukossa on suuria Fortune 500 -yrityksiä sekä monia pk-yrityksiä. Transatlanttisten tietovirtojen avulla yhdysvaltalaiset organisaatiot voivat käsitellä tietoja, joita ne tarvitsevat voidakseen tarjota tavaroita, palveluja ja työtilaisuuksia EU:n kansalaisille. Privacy Shield -järjestelyllä edistetään yhteisiä tietosuojaperiaatteita ja kurotaan umpeen eroja, jotka vallitsevat EU:n ja Yhdysvaltojen oikeudellisten lähestymistapojen välillä. Samalla edistetään sekä Euroopan että Yhdysvaltojen kaupallisia ja taloudellisia tavoitteita.

Vaikka yrityksen päätös liittyä oman varmennuksensa myötä järjestelyyn on vapaaehtoinen, sääntönä on, että kun yritys on julkisesti sitoutunut noudattamaan Privacy Shield -järjestelyä, sitoumus on Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaan täytäntöönpanokelpoinen ja täytäntöönpanon toimittaa joko liittovaltion kauppakomissio tai Yhdysvaltojen liikenneministeriö sen mukaan, mikä viranomainen on toimivaltainen Privacy Shield -järjestelyyn sitoutuneen organisaation suhteen.

Privacy Shield -järjestelyn periaatteisiin tehdyt parannukset

Neuvottelujen tuloksena saavutettu Privacy Shield -järjestely vahvistaa yksityisyyden suojaa seuraavasti:

| — | Järjestelyn ilmoitusperiaatteen mukaisesti vaaditaan, että henkilöille annetaan lisätietoa. Tähän kuuluu ilmoitus siitä, että organisaatio osallistuu Privacy Shield -järjestelyyn ja että henkilöillä on oikeus tutustua henkilötietoihinsa, samoin kuin tieto siitä, mikä elin toimii riippumattomana riitojenratkaisuelimenä. |
| --- | --- |

—

Järjestelyn ilmoitusperiaatteen mukaisesti vaaditaan, että henkilöille annetaan lisätietoa. Tähän kuuluu ilmoitus siitä, että organisaatio osallistuu Privacy Shield -järjestelyyn ja että henkilöillä on oikeus tutustua henkilötietoihinsa, samoin kuin tieto siitä, mikä elin toimii riippumattomana riitojenratkaisuelimenä.

| — | Privacy Shield -järjestelyssä vahvistetaan sellaisten henkilötietojen suojaa, jotka järjestelyyn osallistuva organisaatio siirtää rekisterinpitäjänä toimivalle kolmannelle osapuolelle. Näissä tapauksissa osapuolten on tehtävä sopimus, jonka mukaan kyseisiä tietoja voidaan käsitellä vain tiettyä rajoitettua tarkoitusta varten siten, että tarkoitus vastaa henkilön asiassa antamaa suostumusta. Sopimuksessa tietojen vastaanottajan on sitouduttava järjestämään tietosuoja, jonka taso vastaa Privacy Shield -järjestelyn periaatteita. |
| --- | --- |

—

Privacy Shield -järjestelyssä vahvistetaan sellaisten henkilötietojen suojaa, jotka järjestelyyn osallistuva organisaatio siirtää rekisterinpitäjänä toimivalle kolmannelle osapuolelle. Näissä tapauksissa osapuolten on tehtävä sopimus, jonka mukaan kyseisiä tietoja voidaan käsitellä vain tiettyä rajoitettua tarkoitusta varten siten, että tarkoitus vastaa henkilön asiassa antamaa suostumusta. Sopimuksessa tietojen vastaanottajan on sitouduttava järjestämään tietosuoja, jonka taso vastaa Privacy Shield -järjestelyn periaatteita.

| — | Privacy Shield -järjestelyssä parannetaan sellaisten henkilötietojen suojaa, jotka järjestelyyn osallistuva organisaatio siirtää edustajanaan toimivalle kolmannelle osapuolelle. Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan organisaation on toteutettava seuraavat toimet: sen on varmistettava kohtuullisin ja asianmukaisin toimin, että edustaja käsittelee siirrettyjä henkilötietoja tavalla, joka vastaa Privacy Shield -periaatteiden mukaisia organisaation velvoitteita; havaitessaan luvatonta tiedonkäsittelyä sen on ryhdyttävä kohtuullisiin ja asianmukaisiin toimiin kyseisen tiedonkäsittelyn lopettamiseksi ja tilanteen korjaamiseksi; organisaation on pyynnöstä annettava kauppaministeriölle yhteenveto tai keskeiset osat sisältävä jäljennös yksityisyyden suojaa koskevista määräyksistä, jotka sisältyvät edustajan kanssa tehtyyn sopimukseen. |
| --- | --- |

—

Privacy Shield -järjestelyssä parannetaan sellaisten henkilötietojen suojaa, jotka järjestelyyn osallistuva organisaatio siirtää edustajanaan toimivalle kolmannelle osapuolelle. Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan organisaation on toteutettava seuraavat toimet: sen on varmistettava kohtuullisin ja asianmukaisin toimin, että edustaja käsittelee siirrettyjä henkilötietoja tavalla, joka vastaa Privacy Shield -periaatteiden mukaisia organisaation velvoitteita; havaitessaan luvatonta tiedonkäsittelyä sen on ryhdyttävä kohtuullisiin ja asianmukaisiin toimiin kyseisen tiedonkäsittelyn lopettamiseksi ja tilanteen korjaamiseksi; organisaation on pyynnöstä annettava kauppaministeriölle yhteenveto tai keskeiset osat sisältävä jäljennös yksityisyyden suojaa koskevista määräyksistä, jotka sisältyvät edustajan kanssa tehtyyn sopimukseen.

| — | Privacy Shield -periaatteiden mukaan järjestelyyn osallistuva organisaatio on vastuussa sellaisten henkilötietojen käsittelystä, jotka se vastaanottaa järjestelyn yhteydessä ja sittemmin siirtää edustajanaan toimivalle kolmannelle osapuolelle. Lisäksi Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio on järjestelyn periaatteiden mukaan korvausvelvollinen, jos sen edustaja käsittelee kyseisiä henkilötietoja tavalla, joka ei ole järjestelyn periaatteiden mukainen, ellei organisaatio osoita, että se ei ole vastuussa tapahtumasta, joka johti syntyneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

—

Privacy Shield -periaatteiden mukaan järjestelyyn osallistuva organisaatio on vastuussa sellaisten henkilötietojen käsittelystä, jotka se vastaanottaa järjestelyn yhteydessä ja sittemmin siirtää edustajanaan toimivalle kolmannelle osapuolelle. Lisäksi Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio on järjestelyn periaatteiden mukaan korvausvelvollinen, jos sen edustaja käsittelee kyseisiä henkilötietoja tavalla, joka ei ole järjestelyn periaatteiden mukainen, ellei organisaatio osoita, että se ei ole vastuussa tapahtumasta, joka johti syntyneeseen vahinkoon.

| — | Privacy Shield -järjestelyssä tehdään selväksi, että järjestelyyn osallistuvien organisaatioiden on rajoitettava henkilötietojen käsittely tietoihin, jotka ovat tarpeellisia tiedonkäsittelyn tarkoituksen kannalta. |
| --- | --- |

—

Privacy Shield -järjestelyssä tehdään selväksi, että järjestelyyn osallistuvien organisaatioiden on rajoitettava henkilötietojen käsittely tietoihin, jotka ovat tarpeellisia tiedonkäsittelyn tarkoituksen kannalta.

| — | Privacy Shield -järjestelyssä noudatettavien vaatimusten mukaan järjestelyyn osallistuvan organisaation on vuosittain vahvistettava kauppaministeriölle sitoutumisensa siihen, että se soveltaa järjestelyn periaatteita tietoihin, jotka se on vastaanottanut järjestelyyn osallistumisensa aikana ja jotka se päättää säilyttää itsellään irtautuessaan järjestelystä. |
| --- | --- |

—

Privacy Shield -järjestelyssä noudatettavien vaatimusten mukaan järjestelyyn osallistuvan organisaation on vuosittain vahvistettava kauppaministeriölle sitoutumisensa siihen, että se soveltaa järjestelyn periaatteita tietoihin, jotka se on vastaanottanut järjestelyyn osallistumisensa aikana ja jotka se päättää säilyttää itsellään irtautuessaan järjestelystä.

| — | Järjestelyssä noudatettavien vaatimusten mukaan organisaation on järjestettävä riippumaton muutoksenhakumekanismi ilman, että tästä aiheutuu kuluja henkilöille. |
| --- | --- |

—

Järjestelyssä noudatettavien vaatimusten mukaan organisaation on järjestettävä riippumaton muutoksenhakumekanismi ilman, että tästä aiheutuu kuluja henkilöille.

| — | Privacy Shield -järjestelyssä vaaditaan, että organisaatioiden ja niiden valitsemien riippumattomien muutoksenhakumekanismien on vastattava nopeasti järjestelyä koskeviin kauppaministeriön tiedusteluihin ja tietopyyntöihin. |
| --- | --- |

—

Privacy Shield -järjestelyssä vaaditaan, että organisaatioiden ja niiden valitsemien riippumattomien muutoksenhakumekanismien on vastattava nopeasti järjestelyä koskeviin kauppaministeriön tiedusteluihin ja tietopyyntöihin.

| — | Privacy Shield -järjestelyssä vaaditaan, että organisaatiot vastaavat viipymättä valituksiin, jotka EU:n jäsenvaltioiden viranomaiset ovat toimittaneet kauppaministeriön kautta ja jotka koskevat järjestelyn periaatteiden noudattamista. |
| --- | --- |

—

Privacy Shield -järjestelyssä vaaditaan, että organisaatiot vastaavat viipymättä valituksiin, jotka EU:n jäsenvaltioiden viranomaiset ovat toimittaneet kauppaministeriön kautta ja jotka koskevat järjestelyn periaatteiden noudattamista.

| — | Privacy Shield -järjestelyssä vaaditaan, että jos järjestelyyn osallistuvalle organisaatiolle osoitetaan sääntöjen rikkomukseen perustuva tuomioistuimen tai liittovaltion kauppakomission määräys, organisaatio julkistaa kaikki Privacy Shield -järjestelyä koskevat osat sellaisista sääntöjen noudattamista koskevista kertomuksista tai arviointikertomuksista, jotka on toimitettu liittovaltion kauppakomissiolle. |
| --- | --- |

—

Privacy Shield -järjestelyssä vaaditaan, että jos järjestelyyn osallistuvalle organisaatiolle osoitetaan sääntöjen rikkomukseen perustuva tuomioistuimen tai liittovaltion kauppakomission määräys, organisaatio julkistaa kaikki Privacy Shield -järjestelyä koskevat osat sellaisista sääntöjen noudattamista koskevista kertomuksista tai arviointikertomuksista, jotka on toimitettu liittovaltion kauppakomissiolle.

Kauppaministeriön toteuttama Privacy Shield -järjestelyn hallinto ja valvonta

Kauppaministeriö vahvistaa uudelleen sitoumuksensa siitä, että se pitää yllä ja yleisön saatavilla virallista luetteloa, jäljempänä ’Privacy Shield -luettelo’, yhdysvaltalaisista organisaatioista, jotka ovat toimittaneet oman varmennuksensa kauppaministeriölle ja vahvistaneet sitoumuksensa järjestelyn periaatteiden noudattamisesta. Kauppaministeriö pitää Privacy Shield -luettelon ajan tasalla siten, että se poistaa siitä organisaatiot, jotka vetäytyvät siitä vapaaehtoisesti, jotka jättävät tekemättä kauppaministeriön menettelytapojen mukaisen vuotuisen uudelleenvarmennuksen tai joiden havaitaan jatkuvasti rikkovan järjestelyn periaatteita. Kauppaministeriö pitää yllä ja yleisön saatavilla virallista luetteloa myös sellaisista yhdysvaltalaisista organisaatioista, jotka ovat aiemmin antaneet oman varmennuksensa kauppaministeriölle mutta jotka on sittemmin poistettu Privacy Shield -luettelosta, mukaan lukien organisaatiot, jotka on poistettu niiden jatkuvasti rikottua järjestelyn periaatteita. Kauppaministeriö mainitsee aina perusteen, jonka vuoksi organisaatio on poistettu luettelosta.

Lisäksi kauppaministeriö sitoutuu vahvistamaan Privacy Shield -järjestelyn hallintoa ja valvontaa. Erityisesti kauppaministeriö toteuttaa seuraavat toimet:

| | Kauppaministeriö sisällyttää enemmän tietoa Privacy Shield -järjestelyn verkkosivustolle:






  — | Privacy Shield -luetteloa pidetään yllä, samoin kuin luetteloa organisaatioista, jotka ovat aiemmin esittäneet oman varmennuksensa järjestelyn periaatteiden noudattamisesta mutta jotka eivät enää ole oikeutettuja Privacy Shield -järjestelyn etuihin. |
| --- | --- | --- |

Kauppaministeriö sisällyttää enemmän tietoa Privacy Shield -järjestelyn verkkosivustolle:

—

Privacy Shield -luetteloa pidetään yllä, samoin kuin luetteloa organisaatioista, jotka ovat aiemmin esittäneet oman varmennuksensa järjestelyn periaatteiden noudattamisesta mutta jotka eivät enää ole oikeutettuja Privacy Shield -järjestelyn etuihin.

| — | Näkyvästi esillä olevalla selostuksella tehdään selväksi, että yksikään organisaatio, joka on poistettu Privacy Shield -luettelosta, ei enää voi hyötyä järjestelyn eduista mutta että organisaation on kuitenkin edelleen sovellettava järjestelyn periaatteita henkilötietoihin, jotka se on saanut osallistumisensa aikana, ja että tämä velvoite kestää niin kauan kuin se säilyttää kyseisiä tietoja. |
| --- | --- |

—

Näkyvästi esillä olevalla selostuksella tehdään selväksi, että yksikään organisaatio, joka on poistettu Privacy Shield -luettelosta, ei enää voi hyötyä järjestelyn eduista mutta että organisaation on kuitenkin edelleen sovellettava järjestelyn periaatteita henkilötietoihin, jotka se on saanut osallistumisensa aikana, ja että tämä velvoite kestää niin kauan kuin se säilyttää kyseisiä tietoja.

| — | Lisäksi esillä on linkki liittovaltion kauppakomission verkkosivustolla olevaan luetteloon, joka koskee Privacy Shield -järjestelyyn liittyviä, liittovaltion kauppakomissiossa käsiteltyjä asioita. |
| --- | --- |

—

Lisäksi esillä on linkki liittovaltion kauppakomission verkkosivustolla olevaan luetteloon, joka koskee Privacy Shield -järjestelyyn liittyviä, liittovaltion kauppakomissiossa käsiteltyjä asioita.

| | Kauppaministeriö tarkastaa, että oman varmennuksen vaatimukset täyttyvät:






  — | Ennen kuin kauppaministeriö vahvistaa organisaation oman varmennuksen (tai vuotuisen uudelleenvarmennuksen) ja lisää organisaation Privacy Shield -luetteloon, kauppaministeriö varmistaa, että organisaatio on






  — | toimittanut edellytetyt yhteystietonsa, |
| --- | --- | --- | --- |

Kauppaministeriö tarkastaa, että oman varmennuksen vaatimukset täyttyvät:

—

Ennen kuin kauppaministeriö vahvistaa organisaation oman varmennuksen (tai vuotuisen uudelleenvarmennuksen) ja lisää organisaation Privacy Shield -luetteloon, kauppaministeriö varmistaa, että organisaatio on

—

toimittanut edellytetyt yhteystietonsa,

| — | kuvannut, kuinka organisaatio käsittelee EU:sta saatavia henkilötietoja, |
| --- | --- |

—

kuvannut, kuinka organisaatio käsittelee EU:sta saatavia henkilötietoja,

| — | selostanut, mitä henkilötietoja sen oma varmennus kattaa, |
| --- | --- |

—

selostanut, mitä henkilötietoja sen oma varmennus kattaa,

| — | jos organisaatiolla on julkiset verkkosivut, ilmoittanut verkko-osoitteen, jossa sen tietosuojaperiaatteet ovat saatavilla ja katsottavissa, tai jos julkisia verkkosivuja ei ole, ilmoittanut, missä yleisö voi tutustua kyseisiin periaatteisiin, |
| --- | --- |

—

jos organisaatiolla on julkiset verkkosivut, ilmoittanut verkko-osoitteen, jossa sen tietosuojaperiaatteet ovat saatavilla ja katsottavissa, tai jos julkisia verkkosivuja ei ole, ilmoittanut, missä yleisö voi tutustua kyseisiin periaatteisiin,

| — | sisällyttänyt tietosuojaperiaatteisiinsa ilmoituksen siitä, että se noudattaa järjestelyn periaatteita, ja jos tietosuojaperiaatteet ovat saatavilla verkossa, sisällyttänyt niihin linkin kauppaministeriön Privacy Shield -järjestelyä koskevalle verkkosivustolle, |
| --- | --- |

—

sisällyttänyt tietosuojaperiaatteisiinsa ilmoituksen siitä, että se noudattaa järjestelyn periaatteita, ja jos tietosuojaperiaatteet ovat saatavilla verkossa, sisällyttänyt niihin linkin kauppaministeriön Privacy Shield -järjestelyä koskevalle verkkosivustolle,

| — | ilmoittanut, millä erityisellä lakisääteisellä elimellä (joka on lueteltu järjestelyn periaatteissa tai niiden tulevassa liitteessä) on toimivalta käsitellä organisaatiosta tehdyt valitukset, jotka koskevat mahdollisia sopimattomia tai vilpillisiä käytäntöjä ja yksityisyyttä koskevien lakien ja asetusten rikkomuksia, |
| --- | --- |

—

ilmoittanut, millä erityisellä lakisääteisellä elimellä (joka on lueteltu järjestelyn periaatteissa tai niiden tulevassa liitteessä) on toimivalta käsitellä organisaatiosta tehdyt valitukset, jotka koskevat mahdollisia sopimattomia tai vilpillisiä käytäntöjä ja yksityisyyttä koskevien lakien ja asetusten rikkomuksia,

| — | siinä tapauksessa, että organisaatio on päättänyt täyttää muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen a kohdan i ja iii alakohdan vaatimukset sitoumuksella, jonka mukaan se tekee yhteistyötä asiaankuuluvien EU:n tietosuojaviranomaisten kanssa, ilmoittanut aikomuksestaan tehdä yhteistyötä tietosuojaviranomaisten kanssa Privacy Shield -järjestelyssä vireille tulleiden valitusten tutkimisessa ja ratkaisemisessa ja erityisesti aikomuksestaan vastata tietosuojaviranomaisten kysymyksiin, kun EU:n rekisteröidyt ovat esittäneet valituksensa suoraan maansa kansalliselle tietosuojaviranomaiselle, |
| --- | --- |

—

siinä tapauksessa, että organisaatio on päättänyt täyttää muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen a kohdan i ja iii alakohdan vaatimukset sitoumuksella, jonka mukaan se tekee yhteistyötä asiaankuuluvien EU:n tietosuojaviranomaisten kanssa, ilmoittanut aikomuksestaan tehdä yhteistyötä tietosuojaviranomaisten kanssa Privacy Shield -järjestelyssä vireille tulleiden valitusten tutkimisessa ja ratkaisemisessa ja erityisesti aikomuksestaan vastata tietosuojaviranomaisten kysymyksiin, kun EU:n rekisteröidyt ovat esittäneet valituksensa suoraan maansa kansalliselle tietosuojaviranomaiselle,

| — | ilmoittanut kaikki yksityisyydensuojaohjelmat, joihin organisaatio osallistuu, |
| --- | --- |

—

ilmoittanut kaikki yksityisyydensuojaohjelmat, joihin organisaatio osallistuu,

| — | ilmoittanut, millä menetelmällä tarkastetaan, että järjestelyn periaatteiden noudattaminen on varmistettu (esim. tarkastus yrityksen sisällä, kolmannen osapuolen tekemä tarkastus), |
| --- | --- |

—

ilmoittanut, millä menetelmällä tarkastetaan, että järjestelyn periaatteiden noudattaminen on varmistettu (esim. tarkastus yrityksen sisällä, kolmannen osapuolen tekemä tarkastus),

| — | ilmoittanut sekä omassa varmennuksessaan että tietosuojaperiaatteissaan, mikä riippumaton muutoksenhakumekanismi on käytettävissä valitusten tutkimiseen ja ratkaisemiseen, |
| --- | --- |

—

ilmoittanut sekä omassa varmennuksessaan että tietosuojaperiaatteissaan, mikä riippumaton muutoksenhakumekanismi on käytettävissä valitusten tutkimiseen ja ratkaisemiseen,

| — | sisällyttänyt tietosuojaperiaatteisiin – siinä tapauksessa että ne ovat saatavilla verkossa – linkin sen riippumattoman muutoksenhakumekanismin verkkosivustoon, joka on käytettävissä ratkaisematta olevien valitusten tutkimiseen, tai linkin lomakkeeseen, jota käyttäen kyseiselle mekanismille voi toimittaa valituksen, |
| --- | --- |

—

sisällyttänyt tietosuojaperiaatteisiin – siinä tapauksessa että ne ovat saatavilla verkossa – linkin sen riippumattoman muutoksenhakumekanismin verkkosivustoon, joka on käytettävissä ratkaisematta olevien valitusten tutkimiseen, tai linkin lomakkeeseen, jota käyttäen kyseiselle mekanismille voi toimittaa valituksen,

| — | jos organisaatio on ilmoittanut aikovansa vastaanottaa EU:sta henkilöstötietoja ja käyttää niitä työsuhteidensa yhteydessä, toteuttanut seuraavat toimet: ilmoittanut sitoutuvansa yhteistyöhön tietosuojaviranomaisten kanssa ja noudattavansa näiden määräyksiä siinä tarkoituksessa, että valituksiin, jotka koskevat organisaation toimia henkilöstötietojen osalta, saadaan ratkaisut; toimittanut kauppaministeriölle jäljennöksen organisaation henkilöstöä koskevista tietosuojaperiaatteista; sekä ilmoittanut, missä henkilöstö, jota asia koskee, voi tutustua organisaation tietosuojaperiaatteisiin. |
| --- | --- |

—

jos organisaatio on ilmoittanut aikovansa vastaanottaa EU:sta henkilöstötietoja ja käyttää niitä työsuhteidensa yhteydessä, toteuttanut seuraavat toimet: ilmoittanut sitoutuvansa yhteistyöhön tietosuojaviranomaisten kanssa ja noudattavansa näiden määräyksiä siinä tarkoituksessa, että valituksiin, jotka koskevat organisaation toimia henkilöstötietojen osalta, saadaan ratkaisut; toimittanut kauppaministeriölle jäljennöksen organisaation henkilöstöä koskevista tietosuojaperiaatteista; sekä ilmoittanut, missä henkilöstö, jota asia koskee, voi tutustua organisaation tietosuojaperiaatteisiin.

| — | Kauppaministeriö tarkastaa yhdessä riippumattomien muutoksenhakumekanismien kanssa, että organisaatiot ovat tosiasiassa rekisteröityneet – jos tällainen rekisteröinti vaaditaan – mekanismeissa, jotka ne ovat ilmoittaneet toimittamissaan omissa varmennuksissa. |
| --- | --- |

—

Kauppaministeriö tarkastaa yhdessä riippumattomien muutoksenhakumekanismien kanssa, että organisaatiot ovat tosiasiassa rekisteröityneet – jos tällainen rekisteröinti vaaditaan – mekanismeissa, jotka ne ovat ilmoittaneet toimittamissaan omissa varmennuksissa.

| | Kauppaministeriö pyrkii seuraamaan tarkemmin organisaatioita, jotka on poistettu Privacy Shield -luettelosta:






  — | Kauppaministeriö ilmoittaa organisaatioille, jotka on poistettu Privacy Shield -luettelosta järjestelyn periaatteiden jatkuvan rikkomisen vuoksi, että niillä ei ole oikeutta säilyttää Privacy Shield -järjestelyssä vastaanotettuja tietoja. |
| --- | --- | --- |

Kauppaministeriö pyrkii seuraamaan tarkemmin organisaatioita, jotka on poistettu Privacy Shield -luettelosta:

—

Kauppaministeriö ilmoittaa organisaatioille, jotka on poistettu Privacy Shield -luettelosta järjestelyn periaatteiden jatkuvan rikkomisen vuoksi, että niillä ei ole oikeutta säilyttää Privacy Shield -järjestelyssä vastaanotettuja tietoja.

| — | Kauppaministeriö lähettää kyselylomakkeet organisaatioille, joiden omat varmennukset raukeavat tai jotka ovat vapaaehtoisesti vetäytyneet Privacy Shield -järjestelystä, sen tarkistamiseksi, aikooko organisaatio palauttaa tai hävittää Privacy Shield -järjestelyn puitteissa saamansa henkilötiedot vai aikovatko ne jatkaa yksityisyyden suojaa koskevien periaatteiden soveltamista kyseisiin henkilötietoihin, ja jos henkilötiedot aiotaan säilyttää, kuka organisaatiossa toimii yhteyspisteenä järjestelyyn liittyvissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

—

Kauppaministeriö lähettää kyselylomakkeet organisaatioille, joiden omat varmennukset raukeavat tai jotka ovat vapaaehtoisesti vetäytyneet Privacy Shield -järjestelystä, sen tarkistamiseksi, aikooko organisaatio palauttaa tai hävittää Privacy Shield -järjestelyn puitteissa saamansa henkilötiedot vai aikovatko ne jatkaa yksityisyyden suojaa koskevien periaatteiden soveltamista kyseisiin henkilötietoihin, ja jos henkilötiedot aiotaan säilyttää, kuka organisaatiossa toimii yhteyspisteenä järjestelyyn liittyvissä kysymyksissä.

| | Kauppaministeriö etsii organisaatioita, jotka totuudenvastaisesti väittävät osallistuvansa järjestelyyn, ja puuttuu näihin tapauksiin:






  — | Kauppaministeriö tarkistaa sellaisten organisaatioiden tietosuojaperiaatteet, jotka ovat aiemmin osallistuneet Privacy Shield -järjestelyyn mutta jotka on poistettu Privacy Shield -luettelosta, ja pyrkii näin havaitsemaan osallistumista koskevia totuudenvastaisia väittämiä. |
| --- | --- | --- |

Kauppaministeriö etsii organisaatioita, jotka totuudenvastaisesti väittävät osallistuvansa järjestelyyn, ja puuttuu näihin tapauksiin:

—

Kauppaministeriö tarkistaa sellaisten organisaatioiden tietosuojaperiaatteet, jotka ovat aiemmin osallistuneet Privacy Shield -järjestelyyn mutta jotka on poistettu Privacy Shield -luettelosta, ja pyrkii näin havaitsemaan osallistumista koskevia totuudenvastaisia väittämiä.

| — | Kun organisaatio a) vetäytyy Privacy Shield -järjestelystä tai b) jättää toimittamatta uudelleenvarmennuksen, jossa se olisi todennut, että se edelleen noudattaa järjestelyn periaatteita, tai c) kun se poistetaan Privacy Shield -järjestelystä varsinkin ”sen jatkuvasti rikottua järjestelyn periaatteita”, kauppaministeriö tarkastaa jatkuvasti viran puolesta, että organisaatio on poistanut kaikista julkistamistaan tietosuojaperiaatteista kaikki Privacy Shield -järjestelyä koskevat viittaukset, joista voisi päätellä, että organisaatio osallistuu edelleen aktiivisesti Privacy Shield -järjestelyyn ja että sillä on oikeus hyödyntää sen etuja. Kun kauppaministeriö havaitsee, että tällaisia viittauksia ei ole poistettu, se antaa organisaatiolle varoituksen, jossa kauppaministeriö toteaa, että jos organisaatio jatkaa väitteitään osallistumisestaan Privacy Shield -järjestelyyn, kauppaministeriö siirtää tarvittaessa asian toimivaltaisen viraston käsiteltäväksi mahdollisia lainvalvontatoimia varten. Jos organisaatio ei poista viittauksia eikä toimita omaa varmennusta siitä, että se noudattaa Privacy Shield -järjestelyn periaatteita, kauppaministeriö siirtää asian viran puolesta liittovaltion kauppakomissiolle, liikenneministeriölle tai muulle toimivaltaiselle lainvalvontavirastolle tai soveltuvissa tapauksissa ryhtyy toimiin valvoakseen Privacy Shield -varmennusmerkin käyttöä. |
| --- | --- |

—

Kun organisaatio a) vetäytyy Privacy Shield -järjestelystä tai b) jättää toimittamatta uudelleenvarmennuksen, jossa se olisi todennut, että se edelleen noudattaa järjestelyn periaatteita, tai c) kun se poistetaan Privacy Shield -järjestelystä varsinkin ”sen jatkuvasti rikottua järjestelyn periaatteita”, kauppaministeriö tarkastaa jatkuvasti viran puolesta, että organisaatio on poistanut kaikista julkistamistaan tietosuojaperiaatteista kaikki Privacy Shield -järjestelyä koskevat viittaukset, joista voisi päätellä, että organisaatio osallistuu edelleen aktiivisesti Privacy Shield -järjestelyyn ja että sillä on oikeus hyödyntää sen etuja. Kun kauppaministeriö havaitsee, että tällaisia viittauksia ei ole poistettu, se antaa organisaatiolle varoituksen, jossa kauppaministeriö toteaa, että jos organisaatio jatkaa väitteitään osallistumisestaan Privacy Shield -järjestelyyn, kauppaministeriö siirtää tarvittaessa asian toimivaltaisen viraston käsiteltäväksi mahdollisia lainvalvontatoimia varten. Jos organisaatio ei poista viittauksia eikä toimita omaa varmennusta siitä, että se noudattaa Privacy Shield -järjestelyn periaatteita, kauppaministeriö siirtää asian viran puolesta liittovaltion kauppakomissiolle, liikenneministeriölle tai muulle toimivaltaiselle lainvalvontavirastolle tai soveltuvissa tapauksissa ryhtyy toimiin valvoakseen Privacy Shield -varmennusmerkin käyttöä.

| — | Kauppaministeriö toteuttaa muita toimia, joilla pyritään havaitsemaan totuudenvastaisia väitteitä osallistumisesta Privacy Shield -järjestelyyn ja paljastamaan Privacy Shield -varmennusmerkin epäasianmukainen käyttö. Näitä toimia ovat esimerkiksi sellaisia verkkosivuja koskevat internethaut, joissa Privacy Shield -varmennusmerkkiä esiintyy tai joissa olevissa organisaation tietosuojaperiaatteissa viitataan Privacy Shield -järjestelyyn. |
| --- | --- |

—

Kauppaministeriö toteuttaa muita toimia, joilla pyritään havaitsemaan totuudenvastaisia väitteitä osallistumisesta Privacy Shield -järjestelyyn ja paljastamaan Privacy Shield -varmennusmerkin epäasianmukainen käyttö. Näitä toimia ovat esimerkiksi sellaisia verkkosivuja koskevat internethaut, joissa Privacy Shield -varmennusmerkkiä esiintyy tai joissa olevissa organisaation tietosuojaperiaatteissa viitataan Privacy Shield -järjestelyyn.

| — | Tarkkaillessaan viran puolesta tilanteita, joissa esitetään totuudenvastaisia väitteitä osallistumisesta Privacy Shield -järjestelyyn ja joissa on kyse Privacy Shield -varmennusmerkin epäasianmukaisesta käytöstä, kauppaministeriö puuttuu viipymättä kaikkiin havaitsemiinsa tapauksiin ja muun muassa toimittaa aiemmin kuvatulla tavalla varoituksia organisaatioille, jotka antavat virheellistä tietoa osallistumisestaan. |
| --- | --- |

—

Tarkkaillessaan viran puolesta tilanteita, joissa esitetään totuudenvastaisia väitteitä osallistumisesta Privacy Shield -järjestelyyn ja joissa on kyse Privacy Shield -varmennusmerkin epäasianmukaisesta käytöstä, kauppaministeriö puuttuu viipymättä kaikkiin havaitsemiinsa tapauksiin ja muun muassa toimittaa aiemmin kuvatulla tavalla varoituksia organisaatioille, jotka antavat virheellistä tietoa osallistumisestaan.

| — | Kauppaministeriö toteuttaa muita asianmukaisia korjaavia toimia ja muun muassa ryhtyy sen käytettävissä oleviin oikeudellisiin toimenpiteisiin sekä siirtää asioita liittovaltion kauppakomission, liikenneministeriön tai muun toimivaltaisen lainvalvontaviraston käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

—

Kauppaministeriö toteuttaa muita asianmukaisia korjaavia toimia ja muun muassa ryhtyy sen käytettävissä oleviin oikeudellisiin toimenpiteisiin sekä siirtää asioita liittovaltion kauppakomission, liikenneministeriön tai muun toimivaltaisen lainvalvontaviraston käsiteltäväksi.

| — | Kauppaministeriö käsittelee ripeästi sille toimitetut valitukset, jotka koskevat totuudenvastaisia väitteitä osallistumisesta järjestelyyn, ja puuttuu viipymättä kyseisiin tapauksiin. |
| --- | --- |

—

Kauppaministeriö käsittelee ripeästi sille toimitetut valitukset, jotka koskevat totuudenvastaisia väitteitä osallistumisesta järjestelyyn, ja puuttuu viipymättä kyseisiin tapauksiin.

Kauppaministeriö tarkastelee organisaatioiden tietosuojaperiaatteita havaitakseen paremmin totuudenvastaisia väitteitä osallistumisesta Privacy Shield -järjestelyyn ja puuttuakseen niihin tehokkaammin. Erityisesti kauppaministeriö tarkastaa sellaisten organisaatioiden tietosuojaperiaatteet, joiden oma varmennus on rauennut siitä syystä, että ne eivät ole antaneet uudelleenvarmennusta järjestelyn periaatteiden noudattamisesta. Kauppaministeriö tekee tällaisia tutkimuksia sen tarkastamiseksi, onko organisaatio poistanut kaikista julkistamistaan tietosuojaperiaatteista kaikki Privacy Shield -järjestelyä koskevat viittaukset, joista voisi päätellä, että organisaatio osallistuu edelleen aktiivisesti Privacy Shield -järjestelyyn. Näiden tarkastusten tuloksena kauppaministeriö saattaa havaita organisaatioita, jotka eivät ole poistaneet kyseisiä viittauksia. Ministeriö toimittaa niille ministeriön päälakimiehen toimiston (Office of General Counsel) laatiman kirjeen, jossa varoitetaan mahdollisista lainvalvontatoimista, ellei viittauksia poisteta. Kauppaministeriö huolehtii seurannasta sen varmistamiseksi, että organisaatiot joko poistavat sopimattomat viittaukset tai antavat uudelleenvarmennuksen järjestelyn periaatteiden noudattamisesta. Lisäksi kauppaministeriö pyrkii havaitsemaan organisaatioita, jotka eivät ole koskaan osallistuneet Privacy Shield -järjestelyyn mutta jotka esittävät totuudenvastaisia väitteitä osallistumisestaan, ja toteuttaa näiden organisaatioiden osalta samanlaisia korjaavia toimenpiteitä kuin edellä on selostettu.

| | Kauppaministeriö tarkastelee määräajoin viran puolesta periaatteiden noudattamista ja arvioi ohjelmaa:






  — | Kauppaministeriö valvoo jatkuvasti periaatteiden noudattamista, muun muassa lähettämällä osallistuville organisaatioille yksityiskohtaisia kyselylomakkeita. Tällä tavoin pyritään tunnistamaan aihealueita, jotka saattavat edellyttää jatkotoimia. Periaatteiden noudattamista tarkastellaan varsinkin seuraavissa tapauksissa: a) kauppaministeriö on vastaanottanut organisaatiota koskevia yksilöityjä valituksia, jotka liittyvät järjestelyn periaatteiden noudattamiseen, eivätkä valitukset ole aiheettomia, b) organisaatio ei anna tyydyttävää vastausta Privacy Shield -järjestelyä koskevaan kauppaministeriön tietopyyntöön tai c) on uskottavaa näyttöä siitä, että organisaatio ei noudata Privacy Shield -järjestelyssä antamiaan sitoumuksia. Kauppaministeriön on tarvittaessa kuultava toimivaltaista tietosuojaviranomaista periaatteiden noudattamisen tarkastelusta. |
| --- | --- | --- |

Kauppaministeriö tarkastelee määräajoin viran puolesta periaatteiden noudattamista ja arvioi ohjelmaa:

—

Kauppaministeriö valvoo jatkuvasti periaatteiden noudattamista, muun muassa lähettämällä osallistuville organisaatioille yksityiskohtaisia kyselylomakkeita. Tällä tavoin pyritään tunnistamaan aihealueita, jotka saattavat edellyttää jatkotoimia. Periaatteiden noudattamista tarkastellaan varsinkin seuraavissa tapauksissa: a) kauppaministeriö on vastaanottanut organisaatiota koskevia yksilöityjä valituksia, jotka liittyvät järjestelyn periaatteiden noudattamiseen, eivätkä valitukset ole aiheettomia, b) organisaatio ei anna tyydyttävää vastausta Privacy Shield -järjestelyä koskevaan kauppaministeriön tietopyyntöön tai c) on uskottavaa näyttöä siitä, että organisaatio ei noudata Privacy Shield -järjestelyssä antamiaan sitoumuksia. Kauppaministeriön on tarvittaessa kuultava toimivaltaista tietosuojaviranomaista periaatteiden noudattamisen tarkastelusta.

| — | Kauppaministeriö arvioi säännöllisesti Privacy Shield -järjestelyn hallintoa ja valvontaa sen varmistamiseksi, että seurannalla voidaan asianmukaisesti puuttua esiin nouseviin uusiin kysymyksiin. |
| --- | --- |

—

Kauppaministeriö arvioi säännöllisesti Privacy Shield -järjestelyn hallintoa ja valvontaa sen varmistamiseksi, että seurannalla voidaan asianmukaisesti puuttua esiin nouseviin uusiin kysymyksiin.

Kauppaministeriö on lisännyt Privacy Shield -järjestelyn hallinnon ja valvonnan voimavaroja ja muun muassa kaksinkertaistanut tähän toimintoon osallistuvan henkilöstön määrän. Kauppaministeriö osoittaa vastaisuudessakin riittävästi voimavaroja tähän toimintoon, jotta ohjelman tuloksellinen seuranta ja hallinnointi voidaan varmistaa.

| | Kauppaministeriö räätälöi Privacy Shield -järjestelyn verkkosivuston eri kohdeyleisöille:
  Kauppaministeriö muotoilee Privacy Shield -järjestelyn verkkosivuston niin, että se keskittyy kolmeen kohdeyleisöön: EU:n kansalaiset, EU:n yritykset ja Yhdysvaltojen yritykset. Se, että sivustolle tulee aineistoa, joka on kohdennettu suoraan EU:n kansalaisille ja EU:n yrityksille, palvelee läpinäkyvyyttä monin tavoin. EU:n kansalaisille sivustolla selostetaan selkeästi seuraavat seikat: 1) oikeudet, jotka EU:n kansalaiset saavat Privacy Shield -järjestelyn ansiosta, 2) muutoksenhakumekanismit, jotka EU:n kansalaisilla on käytössään, jos organisaatio on heidän käsityksensä mukaan rikkonut sitoumustaan noudattaa järjestelyn periaatteita sekä 3) mistä löytää tietoja, jotka koskevat organisaation omaa Privacy Shield -varmennusta. EU:n yritysten on sivuston avulla helpompi tarkastaa, 1) onko organisaatio oikeutettu Privacy Shield -järjestelyn etuihin, 2) minkä tyyppisiä tietoja organisaation oma Privacy Shield -varmennus kattaa, 3) millaisia tietosuojaperiaatteita sovelletaan varmennuksen kattamiin tietoihin sekä 4) millä menetelmällä organisaatio varmistaa, että se noudattaa järjestelyn periaatteita. |
| --- | --- |

Kauppaministeriö räätälöi Privacy Shield -järjestelyn verkkosivuston eri kohdeyleisöille:

Kauppaministeriö muotoilee Privacy Shield -järjestelyn verkkosivuston niin, että se keskittyy kolmeen kohdeyleisöön: EU:n kansalaiset, EU:n yritykset ja Yhdysvaltojen yritykset. Se, että sivustolle tulee aineistoa, joka on kohdennettu suoraan EU:n kansalaisille ja EU:n yrityksille, palvelee läpinäkyvyyttä monin tavoin. EU:n kansalaisille sivustolla selostetaan selkeästi seuraavat seikat: 1) oikeudet, jotka EU:n kansalaiset saavat Privacy Shield -järjestelyn ansiosta, 2) muutoksenhakumekanismit, jotka EU:n kansalaisilla on käytössään, jos organisaatio on heidän käsityksensä mukaan rikkonut sitoumustaan noudattaa järjestelyn periaatteita sekä 3) mistä löytää tietoja, jotka koskevat organisaation omaa Privacy Shield -varmennusta. EU:n yritysten on sivuston avulla helpompi tarkastaa, 1) onko organisaatio oikeutettu Privacy Shield -järjestelyn etuihin, 2) minkä tyyppisiä tietoja organisaation oma Privacy Shield -varmennus kattaa, 3) millaisia tietosuojaperiaatteita sovelletaan varmennuksen kattamiin tietoihin sekä 4) millä menetelmällä organisaatio varmistaa, että se noudattaa järjestelyn periaatteita.

| | Kauppaministeriö lisää yhteistyötään tietosuojaviranomaisten kanssa:
  Jotta yhteistyölle tietosuojaviranomaisten kanssa olisi paremmat edellytykset, kauppaministeriö perustaa erityisen yhteyspisteen, joka toimii linkkinä tietosuojaviranomaisten suuntaan. Jos tietosuojaviranomainen katsoo, että organisaatio ei noudata järjestelyn periaatteita eikä esimerkiksi ryhdy toimiin EU:n kansalaisen valituksen johdosta, tietosuojaviranomainen voi ottaa yhteyttä tähän erityiseen yhteyspisteeseen siinä tarkoituksessa, että organisaation toimintaa aletaan tutkia. Yhteyspisteelle ilmoitetaan myös organisaatioista, jotka väittävät totuudenvastaisesti osallistuvansa Privacy Shield -järjestelyyn, vaikka eivät ole koskaan toimittaneet omaa varmennusta järjestelyn periaatteiden noudattamisesta. Yhteyspiste myös avustaa tietosuojaviranomaisia, jotka etsivät tietoja tietyn organisaation omasta varmennuksesta tai aiemmasta osallistumisesta ohjelmaan, sekä vastaa tietosuojaviranomaisten tiedusteluihin, jotka koskevat tiettyjen Privacy Shield -järjestelyn vaatimusten täytäntöönpanoa. Yhteyspisteen perustamisen lisäksi kauppaministeriö toimittaa tietosuojaviranomaisille Privacy Shield -järjestelyä koskevaa materiaalia, jonka tietosuojaviranomaiset voivat sisällyttää omille verkkosivustoilleen ja näin lisätä järjestelyn läpinäkyvyyttä EU:n kansalaisten ja EU:n yritysten näkökulmasta. Privacy Shield -järjestelyä ja siihen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia koskevan tiedon lisääntyessä pitäisi olla helpompaa tunnistaa aiheeseen liittyvät ongelmat sitä mukaa kun ne syntyvät ja sitten ratkaista ne asianmukaisesti. |
| --- | --- |

Kauppaministeriö lisää yhteistyötään tietosuojaviranomaisten kanssa:

Jotta yhteistyölle tietosuojaviranomaisten kanssa olisi paremmat edellytykset, kauppaministeriö perustaa erityisen yhteyspisteen, joka toimii linkkinä tietosuojaviranomaisten suuntaan. Jos tietosuojaviranomainen katsoo, että organisaatio ei noudata järjestelyn periaatteita eikä esimerkiksi ryhdy toimiin EU:n kansalaisen valituksen johdosta, tietosuojaviranomainen voi ottaa yhteyttä tähän erityiseen yhteyspisteeseen siinä tarkoituksessa, että organisaation toimintaa aletaan tutkia. Yhteyspisteelle ilmoitetaan myös organisaatioista, jotka väittävät totuudenvastaisesti osallistuvansa Privacy Shield -järjestelyyn, vaikka eivät ole koskaan toimittaneet omaa varmennusta järjestelyn periaatteiden noudattamisesta. Yhteyspiste myös avustaa tietosuojaviranomaisia, jotka etsivät tietoja tietyn organisaation omasta varmennuksesta tai aiemmasta osallistumisesta ohjelmaan, sekä vastaa tietosuojaviranomaisten tiedusteluihin, jotka koskevat tiettyjen Privacy Shield -järjestelyn vaatimusten täytäntöönpanoa. Yhteyspisteen perustamisen lisäksi kauppaministeriö toimittaa tietosuojaviranomaisille Privacy Shield -järjestelyä koskevaa materiaalia, jonka tietosuojaviranomaiset voivat sisällyttää omille verkkosivustoilleen ja näin lisätä järjestelyn läpinäkyvyyttä EU:n kansalaisten ja EU:n yritysten näkökulmasta. Privacy Shield -järjestelyä ja siihen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia koskevan tiedon lisääntyessä pitäisi olla helpompaa tunnistaa aiheeseen liittyvät ongelmat sitä mukaa kun ne syntyvät ja sitten ratkaista ne asianmukaisesti.

| | Kauppaministeriö edistää periaatteiden rikkomuksia koskevien valitusten ratkaisemista:
  Tietosuojaviranomaisten kauppaministeriön käsiteltäväksi saattamat valitukset, joiden mukaan Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio ei noudata järjestelyn periaatteita, saapuvat kauppaministeriölle yhteyspisteen kautta. Kauppaministeriö pyrkii parhaansa mukaan edistämään sitä, että valitukseen saadaan ratkaisu Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan organisaation kanssa. Kauppaministeriö antaa tietosuojaviranomaiselle selonteon asian edistymisestä 90 päivän kuluessa valituksen vastaanottamisesta. Jotta valituksen tekeminen olisi helpompaa, kauppaministeriö laatii sitä varten vakiolomakkeen, jonka tietosuojaviranomaiset voivat toimittaa yhteyspisteelle. Yhteyspiste pitää kirjaa kaikista valituksista, jotka kauppaministeriö on vastaanottanut tietosuojaviranomaisilta, ja ministeriö antaa myöhemmin selostettavassa vuotuisessa tarkastelussa kertomuksen, jossa kunakin vuonna vastaanotettuja valituksia analysoidaan yhtenä kokonaisuutena. |
| --- | --- |

Kauppaministeriö edistää periaatteiden rikkomuksia koskevien valitusten ratkaisemista:

Tietosuojaviranomaisten kauppaministeriön käsiteltäväksi saattamat valitukset, joiden mukaan Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio ei noudata järjestelyn periaatteita, saapuvat kauppaministeriölle yhteyspisteen kautta. Kauppaministeriö pyrkii parhaansa mukaan edistämään sitä, että valitukseen saadaan ratkaisu Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan organisaation kanssa. Kauppaministeriö antaa tietosuojaviranomaiselle selonteon asian edistymisestä 90 päivän kuluessa valituksen vastaanottamisesta. Jotta valituksen tekeminen olisi helpompaa, kauppaministeriö laatii sitä varten vakiolomakkeen, jonka tietosuojaviranomaiset voivat toimittaa yhteyspisteelle. Yhteyspiste pitää kirjaa kaikista valituksista, jotka kauppaministeriö on vastaanottanut tietosuojaviranomaisilta, ja ministeriö antaa myöhemmin selostettavassa vuotuisessa tarkastelussa kertomuksen, jossa kunakin vuonna vastaanotettuja valituksia analysoidaan yhtenä kokonaisuutena.

| | Kauppaministeriö perustaa välimiesmenettelyn ja valitsee välimiehet yhteistyössä komission kanssa:
  Kauppaministeriö täyttää liitteen I mukaiset sitoumuksensa ja julkaisee menettelytavat sen jälkeen, kun niistä on saavutettu yhteisymmärrys. |
| --- | --- |

Kauppaministeriö perustaa välimiesmenettelyn ja valitsee välimiehet yhteistyössä komission kanssa:

Kauppaministeriö täyttää liitteen I mukaiset sitoumuksensa ja julkaisee menettelytavat sen jälkeen, kun niistä on saavutettu yhteisymmärrys.

| | Privacy Shield -järjestelyn toimivuutta tarkastellaan yhteisen mekanismin avulla:
  Kauppaministeriö, liittovaltion kauppakomissio ja tarvittaessa muut virastot pitävät komission, asiasta kiinnostuneiden tietosuojaviranomaisten ja 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän edustajien kanssa vuotuisia kokouksia, joissa kauppaministeriö selostaa Privacy Shield -järjestelyn kulloistakin tilannetta. Vuotuisissa kokouksissa keskustellaan ajankohtaisista kysymyksistä, jotka liittyvät Privacy Shield -järjestelyn toimintaan, täytäntöönpanoon ja valvontaan, mukaan lukien tietosuojaviranomaisilta kauppaministeriölle siirretyt asiat sekä viran puolesta tehtyjen, periaatteiden noudattamista koskevien tarkastelujen tulokset. Vuotuisissa kokouksissa voidaan keskustella myös lainsäädännön merkityksellisistä muutoksista. Ensimmäisessä vuotuisessa tarkastelussa ja tarvittaessa myöhemmissä tarkasteluissa keskustellaan myös muista aiheista, kuten automaattisista päätöksistä, sekä siitä, millaisia yhtäläisyyksiä ja eroja EU:n ja Yhdysvaltojen lähestymistapojen välillä on. |
| --- | --- |

Privacy Shield -järjestelyn toimivuutta tarkastellaan yhteisen mekanismin avulla:

Kauppaministeriö, liittovaltion kauppakomissio ja tarvittaessa muut virastot pitävät komission, asiasta kiinnostuneiden tietosuojaviranomaisten ja 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän edustajien kanssa vuotuisia kokouksia, joissa kauppaministeriö selostaa Privacy Shield -järjestelyn kulloistakin tilannetta. Vuotuisissa kokouksissa keskustellaan ajankohtaisista kysymyksistä, jotka liittyvät Privacy Shield -järjestelyn toimintaan, täytäntöönpanoon ja valvontaan, mukaan lukien tietosuojaviranomaisilta kauppaministeriölle siirretyt asiat sekä viran puolesta tehtyjen, periaatteiden noudattamista koskevien tarkastelujen tulokset. Vuotuisissa kokouksissa voidaan keskustella myös lainsäädännön merkityksellisistä muutoksista. Ensimmäisessä vuotuisessa tarkastelussa ja tarvittaessa myöhemmissä tarkasteluissa keskustellaan myös muista aiheista, kuten automaattisista päätöksistä, sekä siitä, millaisia yhtäläisyyksiä ja eroja EU:n ja Yhdysvaltojen lähestymistapojen välillä on.

| | Lainsäädännön muutokset:
  Kauppaministeriö pyrkii kohtuullisin toimin antamaan komissiolle tietoja merkittävistä muutoksista Yhdysvaltojen laeissa siltä osin kuin muutokset liittyvät Privacy Shield -järjestelyn kannalta merkityksellisiin tietosuojakysymyksiin ja sellaisiin rajoituksiin ja suojatoimiin, jotka koskevat Yhdysvaltojen viranomaisten pääsyä henkilötietoihin ja näiden tietojen myöhempää käyttöä. |
| --- | --- |

Lainsäädännön muutokset:

Kauppaministeriö pyrkii kohtuullisin toimin antamaan komissiolle tietoja merkittävistä muutoksista Yhdysvaltojen laeissa siltä osin kuin muutokset liittyvät Privacy Shield -järjestelyn kannalta merkityksellisiin tietosuojakysymyksiin ja sellaisiin rajoituksiin ja suojatoimiin, jotka koskevat Yhdysvaltojen viranomaisten pääsyä henkilötietoihin ja näiden tietojen myöhempää käyttöä.

| | Kansallista turvallisuutta koskeva poikkeus:
  Kansallisen tiedusteluviraston päälakimies, Robert Litt, on toimittanut kauppaministeriön henkilökunnan jäsenille Justin Antonipillaille ja Ted Deanille osoittamansa kaksi kirjettä. Kirjeiden aiheena ovat rajoitukset, joita kansallisen turvallisuuden vuoksi sovelletaan Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamiseen. Kirjeet on toimitettu edelleen teille. Kirjeissä käsitellään laajasti muun muassa Yhdysvaltojen signaalitiedusteluun liittyviä toimintaperiaatteita, suojatoimia ja rajoituksia. Lisäksi kirjeissä on kuvattu läpinäkyvyyttä, jota tiedusteluyhteisö harjoittaa näissä kysymyksissä. Komission parhaillaan arvioidessa Privacy Shield -järjestelyä kirjeissä annetut tiedot tuottavat varmuutta, jonka perusteella on mahdollista päätellä, että Privacy Shield -järjestely toimii asianmukaisesti ja että sen periaatteita noudatetaan. Ymmärrämme, että voitte tuoda Privacy Shield -järjestelyn tulevissa vuotuisissa tarkasteluissa keskustelun kohteeksi tietoja, jotka tiedusteluyhteisö on julkistanut, sekä muita tietoja ja että näitä tietoja voidaan hyödyntää kyseisissä tarkasteluissa.
  Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden ja sen yhteydessä toimittujen kirjeiden ja tietojen, muun muassa Privacy Shield -järjestelyn hallintoa ja valvontaa koskevien kauppaministeriön sitoumusten perusteella meidän olettamuksemme on, että komissio tekee päätelmän, jonka mukaan EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestely tuottaa EU:n lainsäädännön edellyttämän riittävän suojan ja tietosiirrot EU:sta Privacy Shield -järjestelyyn osallistuville organisaatioille jatkuvat. |
| --- | --- |

Kansallista turvallisuutta koskeva poikkeus:

Kansallisen tiedusteluviraston päälakimies, Robert Litt, on toimittanut kauppaministeriön henkilökunnan jäsenille Justin Antonipillaille ja Ted Deanille osoittamansa kaksi kirjettä. Kirjeiden aiheena ovat rajoitukset, joita kansallisen turvallisuuden vuoksi sovelletaan Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamiseen. Kirjeet on toimitettu edelleen teille. Kirjeissä käsitellään laajasti muun muassa Yhdysvaltojen signaalitiedusteluun liittyviä toimintaperiaatteita, suojatoimia ja rajoituksia. Lisäksi kirjeissä on kuvattu läpinäkyvyyttä, jota tiedusteluyhteisö harjoittaa näissä kysymyksissä. Komission parhaillaan arvioidessa Privacy Shield -järjestelyä kirjeissä annetut tiedot tuottavat varmuutta, jonka perusteella on mahdollista päätellä, että Privacy Shield -järjestely toimii asianmukaisesti ja että sen periaatteita noudatetaan. Ymmärrämme, että voitte tuoda Privacy Shield -järjestelyn tulevissa vuotuisissa tarkasteluissa keskustelun kohteeksi tietoja, jotka tiedusteluyhteisö on julkistanut, sekä muita tietoja ja että näitä tietoja voidaan hyödyntää kyseisissä tarkasteluissa.

Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden ja sen yhteydessä toimittujen kirjeiden ja tietojen, muun muassa Privacy Shield -järjestelyn hallintoa ja valvontaa koskevien kauppaministeriön sitoumusten perusteella meidän olettamuksemme on, että komissio tekee päätelmän, jonka mukaan EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestely tuottaa EU:n lainsäädännön edellyttämän riittävän suojan ja tietosiirrot EU:sta Privacy Shield -järjestelyyn osallistuville organisaatioille jatkuvat.

Kunnioittavasti

Ken Hyatt

Liite 2

Välimiesmenettelyä koskeva malli

LIITE I

Liitteessä I esitetään ehdot, joiden mukaisesti Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvat organisaatiot ovat velvollisia osallistumaan välimiesmenettelyyn muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen mukaisesti. Sitovaa välitysmahdollisuutta, jota jäljempänä selostetaan, sovelletaan vaatimuksiin, jotka koskevat EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn soveltamisalaan kuuluvia tietoja ja joihin ei ole saatu ratkaisua. Tämän vaihtoehdon tarkoituksena on tarjota nopea, riippumaton ja oikeudenmukainen mekanismi ratkaisun saamiseksi sellaisiin väitettyihin järjestelyn periaatteiden rikkomustapauksiin, joita ei ole kyetty ratkaisemaan muilla mahdollisilla Privacy Shield -järjestelyn mekanismeilla. Henkilöllä on oikeus valita, turvautuuko hän välitysmenettelyyn.

A.   Soveltamisala

Välimiesmenettely on henkilön käytettävissä sellaisten vaatimusten osalta, jotka ovat jääneet vaille ratkaisua. Välimiesmenettelyn avulla voidaan saada vastaus kysymykseen, onko Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio rikkonut järjestelyn velvoitteita kyseisen henkilön osalta ja onko kyseinen rikkomus edelleen täysin tai osittain korjaamatta. Välimiesmenettelyä voidaan käyttää ainoastaan tähän tarkoitukseen. Välimiesmenettelyä ei voida hyödyntää esimerkiksi asioissa, jotka liittyvät järjestelyn periaatteista myönnettäviin poikkeuksiin (1) tai Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman suojan riittävyyttä koskeviin väitteisiin.

B.   Käytettävissä olevat korjaavat toimenpiteet

Välimiesmenettelyssä Privacy Shield -paneelilla, joka koostuu yhdestä tai kolmesta välimiehestä sen mukaan kuin osapuolet sopivat, on toimivalta määrätä yksilökohtaisesta, ei-rahallisesta kompensaatiosta, joka on tarpeen järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämisen korjaamiseksi ja joka koskee ainoastaan kyseistä henkilöä. Tällaisia kompensaatioita ovat henkilön mahdollisuus tutustua tietoihinsa sekä hänen tietojensa korjaaminen, poistaminen tai palauttaminen. Välimiespaneelilla ei ole toimivaltuuksia määrätä muita korjaavia toimenpiteitä. Kun välimiespaneeli harkitsee, mitä korjaavia toimenpiteitä se määrää, sen on otettava huomioon muut korjaavat toimenpiteet, joita on jo määrätty muissa Privacy Shield -järjestelyn mekanismeissa. Vahingonkorvauksia, kustannusten korvauksia, palkkioita tai muita korjaavia toimenpiteitä ei voida määrätä. Molemmat osapuolet vastaavat itse asianajajiensa palkkioista.

C.   Toimet, jotka on tehtävä ennen välimiesmenettelyä

Henkilön, joka on päättänyt turvautua välimiesmenettelyyn, on ennen menettelyn vireillepanoa 1) otettava väitetty järjestelyn periaatteiden rikkomus esille suoraan organisaation kanssa ja annettava organisaatiolle tilaisuus ratkaista asia aikataulussa, jota selostetaan järjestelyn periaatteiden III osan 11 kohdan d alakohdan i alakohdassa; 2) hyödynnettävä järjestelyn periaatteiden mukaista riippumatonta muutoksenhakumekanismia, josta ei aiheudu kuluja henkilölle; ja 3) otettava asia tietosuojaviranomaisen välityksellä esille kauppaministeriön kanssa ja annettava kauppaministeriölle tilaisuus ratkaista asia parhaansa mukaan aikataulussa, jota selostetaan kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osaston kirjeessä. Tästä ei aiheudu kuluja henkilölle.

Välimiesmenettelyä ei voida käyttää, jos järjestelyn periaatteiden rikkomus, josta henkilö esittää väitteen, 1) on aiemmin ollut sitovan välimiesmenettelyn kohteena, 2) on ratkaistu tuomioistuimen lopullisella päätöksellä oikeudenkäynnissä, jonka asianosainen henkilö on ollut tai 3) on aiemmin ratkaistu osapuolten välisellä sopimuksella. Menettelyyn ei myöskään voida turvautua, jos 1) EU:n tietosuojaviranomainen on toimivaltainen järjestelyn periaatteiden III osan 5 tai 9 kohdan mukaisesti tai 2) EU:n tietosuojaviranomainen on toimivaltainen ratkaisemaan väitettyä rikkomusta koskevan asian suoraan organisaation kanssa. Se, että tietosuojaviranomaisella on toimivalta ratkaista asia EU:ssa toimivan rekisterinpitäjän osalta, ei yksinään estä turvautumista välimiesmenettelyyn samassa asiassa sellaista muuta oikeussubjektia vastaan, jota kohtaan tietosuojaviranomaisella ei ole toimivaltaa.

D.   Päätösten sitova luonne

Henkilön päätös turvautua sitovaan välimiesmenettelyyn on täysin vapaaehtoinen. Välimiespaneelin päätökset sitovat kaikkia menettelyn asianosaisia. Kun välitysmenettelyyn on turvauduttu, henkilö luopuu mahdollisuudesta hakea saman väitetyn rikkomuksen nojalla hyvitystä toisella foorumilla. Jos ei-rahallinen kompensaatio ei kuitenkaan täysin riitä korjaamaan väitettyä rikkomusta, henkilön turvautuminen välimiesmenettelyyn ei estä häntä esittämästä normaaliin tapaan vahingonkorvausvaadetta tuomioistuimessa.

E.   Asian siirtäminen tuomioistuimeen ja täytäntöönpano

Henkilöt ja Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvat organisaatiot voivat hakea muutosta välimiespaneelin päätökseen tuomioistuimelta sekä vaatia tuomioistuimessa päätöksen täytäntöönpanoa yhdysvaltalaisesta välimiesmenettelystä annetun liittovaltion lain (Federal Arbitration Act) nojalla (2). Asia on pantava vireille liittovaltion piirituomioistuimessa, jonka alueelliseen toimivaltaan Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan organisaation ensisijainen liiketoimipaikka kuuluu.

Välimiesmenettelyllä on tarkoitus ratkaista yksittäisiä riita-asioita, eikä välimiesoikeuden päätöksiä ole tarkoitettu vakuuttaviksi ja sitoviksi ennakkopäätöksiksi muita osapuolia koskevissa asioissa, esimerkiksi tulevissa välimiesmenettelyissä tai EU:n ja Yhdysvaltojen tuomioistuimissa käsiteltävissä asioissa tai liittovaltion kauppakomission menettelyissä.

F.   Välimiespaneeli

Asianosaisten on valittava välimiehet luettelosta, jota käsitellään jäljempänä.

Yhdysvaltojen kauppaministeriö ja Euroopan komissio laativat sovellettavan lainsäädännön mukaisesti luettelon vähintään 20 välimiehestä, jotka valitaan riippumattomuuden, nuhteettomuuden ja asiantuntemuksen perusteella. Tässä yhteydessä sovelletaan seuraavaa:

Seuraavia sääntöjä sovelletaan välimiehiin:

| 1) | Välimiehet ovat luettelossa kolmen vuoden ajan, jollei poikkeuksellisista olosuhteista tai perustellusta syystä muuta johdu, ja toimikautta voidaan yhden kerran jatkaa vielä kolmella vuodella. |
| --- | --- |

1)

Välimiehet ovat luettelossa kolmen vuoden ajan, jollei poikkeuksellisista olosuhteista tai perustellusta syystä muuta johdu, ja toimikautta voidaan yhden kerran jatkaa vielä kolmella vuodella.

| 2) | Välimiehet eivät saa ottaa ohjeita menettelyn asianosaisilta, Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvalta organisaatiolta, Yhdysvalloilta, EU:lta, EU:n jäsenvaltiolta, muulta viranomaiselta, valtiolliselta elimeltä tai lainvalvontaviranomaiselta, eivätkä he saa olla etuyhteydessä mainittuihin tahoihin. |
| --- | --- |

2)

Välimiehet eivät saa ottaa ohjeita menettelyn asianosaisilta, Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvalta organisaatiolta, Yhdysvalloilta, EU:lta, EU:n jäsenvaltiolta, muulta viranomaiselta, valtiolliselta elimeltä tai lainvalvontaviranomaiselta, eivätkä he saa olla etuyhteydessä mainittuihin tahoihin.

| 3) | Välimiehillä on oltava lupa lakimiehen ammatin harjoittamiseen Yhdysvalloissa, ja heidän on oltava Yhdysvaltojen yksityisyyden suojaa koskevan lainsäädännön asiantuntijoita, joilla on asiantuntemusta myös EU:n tietosuojalainsäädännöstä. |
| --- | --- |

3)

Välimiehillä on oltava lupa lakimiehen ammatin harjoittamiseen Yhdysvalloissa, ja heidän on oltava Yhdysvaltojen yksityisyyden suojaa koskevan lainsäädännön asiantuntijoita, joilla on asiantuntemusta myös EU:n tietosuojalainsäädännöstä.

G.   Välimiesmenettelyyn sovellettavat säännöt

Kuuden kuukauden kuluessa siitä kun tietosuojan riittävyyttä koskeva päätös on annettu, kauppaministeriö ja Euroopan komissio sopivat sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, että jokin olemassa oleva, vakiintunut yhdysvaltalainen välimiesmenettelysäännöstö (kuten AAA- tai JAMS-säännöstö) valitaan Privacy Shield -paneelin menettelytapasäännöiksi. Säännöissä on otettava huomioon seuraavat näkökohdat:

| 1. | Henkilö voi panna vireille sitovan välimiesmenettelyn toimittamalla asiasta ilmoituksen organisaatiolle. Vireillepanon edellytyksenä on, että välimiesmenettelyä edeltävät toimet on tehty. Ilmoitukseen on sisällytettävä yhteenveto toimista, joita on toteutettu C kohdan mukaisesti asian ratkaisemiseksi, kuvaus väitetystä rikkomuksesta sekä henkilön valinnan mukaisesti todisteeksi esitettäviä asiakirjoja ja muuta todistusaineistoa ja/tai vaatimukseen sovellettavaa lakia koskevia näkemyksiä. |
| --- | --- |

1.

Henkilö voi panna vireille sitovan välimiesmenettelyn toimittamalla asiasta ilmoituksen organisaatiolle. Vireillepanon edellytyksenä on, että välimiesmenettelyä edeltävät toimet on tehty. Ilmoitukseen on sisällytettävä yhteenveto toimista, joita on toteutettu C kohdan mukaisesti asian ratkaisemiseksi, kuvaus väitetystä rikkomuksesta sekä henkilön valinnan mukaisesti todisteeksi esitettäviä asiakirjoja ja muuta todistusaineistoa ja/tai vaatimukseen sovellettavaa lakia koskevia näkemyksiä.

| 2. | Laaditaan menettelyt sen varmistamiseksi, että yhteen rikkomukseen, josta henkilö esittää väitteitä, ei sovelleta kaksia korjaavia toimenpiteitä tai menettelyjä. |
| --- | --- |

2.

Laaditaan menettelyt sen varmistamiseksi, että yhteen rikkomukseen, josta henkilö esittää väitteitä, ei sovelleta kaksia korjaavia toimenpiteitä tai menettelyjä.

| 3. | Menettely liittovaltion kauppakomissiossa voi olla meneillään samaan aikaan kuin välimiesmenettely. |
| --- | --- |

3.

Menettely liittovaltion kauppakomissiossa voi olla meneillään samaan aikaan kuin välimiesmenettely.

| 4. | Yhdysvaltojen, EU:n, EU:n jäsenvaltion, muun viranomaisen, valtiollisen elimen tai lainvalvontaviranomaisen edustajat eivät saa osallistua välimiesmenettelyyn, jos EU:n tietosuojaviranomainen voi EU:n kansalaisen pyynnöstä avustaa ilmoituksen valmistelussa. Tämä avustaminen voi liittyä vain ilmoitukseen, sillä EU:n tietosuojaviranomaisella ei ole pääsyä aineistoon, joka koskee menettelyä edeltävää todisteiden hankintaa (discovery) tai välimiesmenettelyä muutoin. |
| --- | --- |

4.

Yhdysvaltojen, EU:n, EU:n jäsenvaltion, muun viranomaisen, valtiollisen elimen tai lainvalvontaviranomaisen edustajat eivät saa osallistua välimiesmenettelyyn, jos EU:n tietosuojaviranomainen voi EU:n kansalaisen pyynnöstä avustaa ilmoituksen valmistelussa. Tämä avustaminen voi liittyä vain ilmoitukseen, sillä EU:n tietosuojaviranomaisella ei ole pääsyä aineistoon, joka koskee menettelyä edeltävää todisteiden hankintaa (discovery) tai välimiesmenettelyä muutoin.

| 5. | Välimiesmenettely tapahtuu Yhdysvalloissa, ja henkilö voi halutessaan osallistua menettelyyn videoneuvottelulaitteiden tai puhelimen välityksellä ilman että tästä aiheutuu hänelle kustannuksia. Henkilökohtaista osallistumista ei vaadita. |
| --- | --- |

5.

Välimiesmenettely tapahtuu Yhdysvalloissa, ja henkilö voi halutessaan osallistua menettelyyn videoneuvottelulaitteiden tai puhelimen välityksellä ilman että tästä aiheutuu hänelle kustannuksia. Henkilökohtaista osallistumista ei vaadita.

| 6. | Välimiesmenettelyn kieli on englanti, elleivät asianosaiset toisin sovi. Perustellusta pyynnöstä ja ottaen huomioon, onko henkilöllä edustajanaan asianajaja, välimiesmenettelyn istunto voidaan tulkata ja menettelyn aineisto kääntää ilman että tästä aiheutuu henkilölle kustannuksia, paitsi jos paneelin mielestä tästä aiheutuu perusteettomia tai suhteettomia kustannuksia kyseisen yksittäisen menettelyn olosuhteissa. |
| --- | --- |

6.

Välimiesmenettelyn kieli on englanti, elleivät asianosaiset toisin sovi. Perustellusta pyynnöstä ja ottaen huomioon, onko henkilöllä edustajanaan asianajaja, välimiesmenettelyn istunto voidaan tulkata ja menettelyn aineisto kääntää ilman että tästä aiheutuu henkilölle kustannuksia, paitsi jos paneelin mielestä tästä aiheutuu perusteettomia tai suhteettomia kustannuksia kyseisen yksittäisen menettelyn olosuhteissa.

| 7. | Välimiehille toimitetut aineistot käsitellään luottamuksellisesti, ja niitä käytetään ainoastaan välimiesmenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

7.

Välimiehille toimitetut aineistot käsitellään luottamuksellisesti, ja niitä käytetään ainoastaan välimiesmenettelyn yhteydessä.

| 8. | Menettelyä edeltävä todisteiden hankinta, joka liittyy tiettyyn henkilöön (individual-specific discovery), voidaan sallia, jos se on tarpeen. Asianosaiset käsittelevät näin saatuja aineistoja luottamuksellisesti ja käyttävät niitä ainoastaan kyseisessä välimiesmenettelyssä. |
| --- | --- |

8.

Menettelyä edeltävä todisteiden hankinta, joka liittyy tiettyyn henkilöön (individual-specific discovery), voidaan sallia, jos se on tarpeen. Asianosaiset käsittelevät näin saatuja aineistoja luottamuksellisesti ja käyttävät niitä ainoastaan kyseisessä välimiesmenettelyssä.

| 9. | Välimiesmenettely olisi saatava päätökseen 90 päivän kuluessa siitä, kun henkilön ilmoitus on toimitettu organisaatiolle, jollei toisin ole sovittu asianosaisten kesken. |
| --- | --- |

9.

Välimiesmenettely olisi saatava päätökseen 90 päivän kuluessa siitä, kun henkilön ilmoitus on toimitettu organisaatiolle, jollei toisin ole sovittu asianosaisten kesken.

H.   Kustannukset

Välimiesten olisi kohtuullisin toimenpitein pyrittävä minimoimaan välimiesmenettelyyn liittyviä kustannuksia ja palkkioita.

Kauppaministeriö edistää sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ja Euroopan komissiota kuultuaan sellaisen rahaston perustamista, johon Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvien organisaatioiden on suoritettava vuotuinen maksu. Maksu perustuu osittain organisaation kokoon. Rahastosta katetaan välitysmenettelyjen kustannukset, muun muassa välimiesten palkkiot vahvistettavaan enimmäismäärään saakka. Rahastoa hallinnoi kolmas osapuoli, joka raportoi säännöllisesti rahaston toiminnasta. Kauppaministeriö ja Euroopan komissio arvioivat rahaston toimintaa vuotuisen tarkastelun yhteydessä. Tällöin arvioidaan esimerkiksi, onko tarvetta mukauttaa rahastoon tehtäviä maksuja ja välimiesten palkkioiden ylärajoja, ja tarkastellaan muun muassa välimiesmenettelyjen lukumäärää, kustannuksia ja kestoa. Kauppaministeriöllä ja Euroopan komissiolla on yhteisymmärrys siitä, että Privacy Shield -järjestelyyn osallistuville organisaatioille ei pidä asettaa liiallista taloudellista rasitusta. Asianajajien palkkiot eivät kuulu tämän säännöksen soveltamisalaan, eikä niitä kateta tämän säännöksen nojalla perustetusta rahastosta.

---

(1)  Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden I.5 kohta.

1

(2)  Välimiesmenettelystä annetun liittovaltion lain 2 luvussa säädetään, että välityssopimus tai välitystuomio, joka liittyy sopimukseen perustuvaan tai muuhun kuin sopimukseen perustuvaan, kaupalliseksi katsottavaan oikeussuhteeseen, kuten liiketapahtumaan, sopimukseen tai yhteisymmärrykseen siten kuin ne kuvataan välimiesmenettelystä annetun liittovaltion lain 2 §:ssä, kuuluu New Yorkin yleissopimuksen soveltamisalaan (ulkomaisten välitystuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta New Yorkissa 10 päivänä kesäkuuta 1958 tehty yleissopimus, 21 U.S.T. 2519, T.I.A.S. No. 6997) (välimiesmenettelystä annettu liittovaltion laki, 9 U.S.C. § 202). Välimiesmenettelystä annetussa liittovaltion laissa säädetään edelleen, että jos oikeussuhde on pelkästään Yhdysvaltojen kansalaisten välinen, oikeussuhteesta johtuvan välityssopimuksen tai välitystuomion ei katsota kuuluvan New Yorkin yleissopimuksen soveltamisalaan, ellei oikeussuhde koske ulkomailla sijaitsevaa omaisuutta, ellei se edellytä toimintaa tai täytäntöönpanoa ulkomailla tai ellei sillä ole jokin muu mielekäs yhteys yhteen tai useampaan vieraaseen valtioon. Sama §. Samoin 2 luvussa todetaan, että välimiesmenettelyn asianosainen voi pyytää mitä tahansa tämän luvun mukaan toimivaltaista tuomioistuinta antamaan määräyksen, jossa vahvistetaan välitystuomio välimiesmenettelyn toista asianosaista vastaan. Tuomioistuin vahvistaa välitystuomion, jollei se totea, että välitystuomioon liittyy jokin New Yorkin yleissopimuksen mukainen tunnustamisen tai täytäntöönpanon hylkäys- tai lykkäysperuste. Ks. 207 §. Lisäksi 2 luvussa säädetään, että Yhdysvalloissa liittovaltion piirituomioistuimilla [...] on toimivalta tutkia ensimmäisenä oikeusasteena [...] New Yorkin yleissopimuksen nojalla vireille pannut kanteet ja oikeudenkäynnit riippumatta riidan raha-arvosta. Ks. 203 §.

2

Lisäksi 2 luvussa säädetään, että lain 1 lukua sovelletaan tämän luvun nojalla vireille pantuihin kanteisiin ja oikeudenkäynteihin, ellei 1 luku ole ristiriidassa tämän luvun tai Yhdysvaltojen ratifioiman New Yorkin yleissopimuksen kanssa. Ks. 208 §. Lain 1 luvussa puolestaan säädetään, että kaupankäyntiin liittyvän liiketapahtuman todisteeksi tehdyssä [...] sopimuksessa oleva kirjallinen määräys, jonka mukaan sopimuksen solmimisen jälkeen kyseisestä sopimuksesta tai liiketoimesta johtuvat riidat tai siitä johtuvat riidat, että on kieltäydytty sopimuksen tai liiketoimen täyttämisestä kokonaan tai osittain, ratkaistaan välimiesmenettelyssä, samoin kuin kirjallinen sopimus, jonka mukaan sopimuksesta, liiketoimesta tai mainitun kaltaisesta kieltäytymisestä johtuva olemassa oleva riita ratkaistaan välimiesmenettelyssä, ovat päteviä, peruuttamattomia ja täytäntöönpanokelpoisia, paitsi jos sopimuksen kumoaminen on perusteltua lain tai kohtuuden perusteella. Ks. 2 §. Lisäksi 1 luvussa säädetään, että jokainen välimiesmenettelyn osapuoli voi hakea näin määritellyssä tuomioistuimessa määräystä välitystuomion vahvistamisesta ja että tämän johdosta tuomioistuimen on annettava tällainen määräys, paitsi jos välitystuomio kumotaan tai sitä muutetaan tai korjataan siten kuin välimiesmenettelystä annetun liittovaltion lain 10 ja 11 §:ssä säädetään. Ks. 9 §.

---

LIITE II

YHDYSVALTOJEN KAUPPAMINISTERIÖN HYVÄKSYMÄT EU:N JA YHDYSVALTOJEN PRIVACY SHIELD -JÄRJESTELYN PERIAATTEET

I.   YLEISKATSAUS

| 1. | Vaikka Yhdysvallat ja Euroopan unioni ovat yhtä mieltä tavoitteesta, jonka mukaan yksityisyyden suojaa on vahvistettava, Yhdysvaltojen lähestymistapa yksityisyyteen on erilainen kuin Euroopan unionin. Yhdysvalloissa käytetään alakohtaista lähestymistapaa, jossa yhdistyvät lainsäädäntö, sääntely ja itsesääntely. Kun kyseiset erot otetaan huomioon ja jotta Yhdysvalloissa toimivien organisaatioiden käyttöön saadaan luotettava mekanismi, jolla voidaan siirtää henkilötietoja Euroopan unionista Yhdysvaltoihin, ja jotta EU:n rekisteröidyt samalla edelleenkin hyötyvät tehokkaista turvatakeista ja suojatoimista, joihin heillä EU:n lainsäädännön mukaan on oikeus silloin kun heidän EU:n ulkopuolisiin maihin siirrettyjä henkilötietojaan käsitellään, kauppaministeriö vahvistaa nämä Privacy Shield -periaatteet, jotka sisältävät myös täydentävät periaatteet (yhdessä ’järjestelyn periaatteet’). Ministeriö hyväksyy periaatteet sen toimivallan nojalla, joka sille laissa on annettu kansainvälisen kaupan kasvattamista, edistämistä ja kehittämistä varten (ks. Yhdysvaltojen lakikodifikaation kaupankäyntiä koskevassa 15 osastossa oleva kauppaministeriön toimivaltaa ja tehtäviä koskeva 1512 § – 15 U.S.C. § 1512). Järjestelyn periaatteet on laadittu yhdessä Euroopan komission sekä elinkeinoelämän ja muiden sidosryhmien kanssa Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisen kaupankäynnin helpottamiseksi. Ne on tarkoitettu yksinomaan sellaisten yhdysvaltalaisten organisaatioiden käyttöön, jotka saavat henkilötietoja Euroopan unionista ja jotka noudattavat järjestelyn periaatteita täyttääkseen Privacy Shield -järjestelyyn osallistumiselle asetetut vaatimukset ja siten hyötyäkseen Euroopan komission tietosuojan riittävyyttä koskevasta päätöksestä (1). Järjestelyn periaatteilla ei ole vaikutusta sellaisten kansallisten säädösten soveltamiseen, jotka on annettu direktiivin 95/46/EY, jäljempänä ’direktiivi’, täytäntöönpanemiseksi ja joita sovelletaan henkilötietojen käsittelyyn jäsenvaltioissa. Järjestelyn periaatteilla ei myöskään rajoiteta yksityisyyttä koskevia velvoitteita, joita muutoin sovelletaan Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jotta organisaatio voi tukeutua Privacy Shield -järjestelyyn tehdessään henkilötietojen siirtoja EU:sta, sen on annettava oma varmennus kauppaministeriölle (tai kauppaministeriön nimeämälle taholle). Vaikka organisaatiot näin ollen liittyvät Privacy Shield -järjestelyyn täysin vapaaehtoisesti, järjestelyn periaatteiden noudattaminen on pakollista: organisaatioiden, jotka antavat oman varmennuksen kauppaministeriölle ja julkisesti ilmoittavat sitoutuvansa noudattamaan järjestelyn periaatteita, on noudatettava periaatteita täysimääräisesti. Jotta organisaatio voi liittyä Privacy Shield -järjestelyyn, sen on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) sen on oltava liittovaltion kauppakomission, liikenneministeriön tai muun periaatteiden noudattamista valvovan lakisääteisen elimen tutkinta- ja täytäntöönpanovallan alainen (muita yhdysvaltalaisia lakisääteisiä elimiä, jotka EU tunnustaa, voidaan lisätä myöhemmin liitteessä); b) sen on julkisesti sitouduttava noudattamaan järjestelyn periaatteita; c) sen on julkistettava tietosuojaperiaatteensa järjestelyn periaatteiden mukaisesti; d) sekä pantava ne täysimääräisesti täytäntöön. Jos organisaatio rikkoo järjestelyn periaatteita, siihen voidaan kohdistaa lainvalvontatoimia liittovaltion kauppakomissiosta annetun lain (Federal Trade Commission Act) 5 §:n nojalla (15 U.S.C. § 45(a)). Säännöksessä kielletään kaupankäynnissä toteutettavat tai kaupankäyntiin vaikuttavat sopimattomat ja vilpilliset toimet. Lainvalvontatoimiin voidaan ryhtyä myös muiden sellaisten lakien tai säädösten nojalla, joissa kielletään tuollaiset toimet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kauppaministeriö pitää yllä ja yleisön saatavilla virallista luetteloa, jäljempänä ’Privacy Shield -luettelo’, yhdysvaltalaisista organisaatioista, jotka ovat toimittaneet oman varmennuksensa kauppaministeriölle ja vahvistaneet sitoumuksensa järjestelyn periaatteiden noudattamisesta. Organisaatio voi hyödyntää Privacy Shield -järjestelyn etuja siitä päivästä lähtien, jona kauppaministeriö merkitsee organisaation Privacy Shield -luetteloon. Kauppaministeriö poistaa organisaation Privacy Shield -luettelosta, jos organisaatio vetäytyy Privacy Shield -järjestelystä vapaaehtoisesti tai jos se jättää toimittamatta kauppaministeriölle vuotuisen uudelleenvarmennuksensa. Kun organisaatio poistetaan Privacy Shield -luettelosta, se ei voi enää hyödyntää Euroopan komission tietosuojan riittävyyttä koskevaa päätöstä saadakseen henkilötietoja EU:sta. Organisaation on jatkettava järjestelyn periaatteiden soveltamista henkilötietoihin, jotka se on saanut sinä aikana, kun se on osallistunut Privacy Shield -järjestelyyn, ja sen on annettava kauppaministeriölle tästä sitoumus vuosittain niin kauan kuin se säilyttää kyseisiä tietoja. Muussa tapauksessa sen on palautettava tai hävitettävä tiedot tai tarjottava riittävä suoja tiedoille jollakin toisella hyväksyttävällä keinolla. Kauppaministeriö poistaa Privacy Shield -luettelosta myös organisaatiot, jotka ovat jatkuvasti jättäneet noudattamatta järjestelyn periaatteita. Näillä organisaatioilla ei ole oikeutta hyödyntää Privacy Shield -järjestelyn etuja, ja niiden on palautettava tai hävitettävä henkilötiedot, jotka ne saivat Privacy Shield -järjestelyssä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kauppaministeriö pitää yllä ja yleisön saatavilla virallista luetteloa myös sellaisista yhdysvaltalaisista organisaatioista, jotka ovat aiemmin antaneet oman varmennuksensa kauppaministeriölle mutta jotka on sittemmin poistettu Privacy Shield -luettelosta. Kauppaministeriö esittää näiden organisaatioiden osalta selkeän varoitustekstin seuraavista seikoista: nämä organisaatiot eivät osallistu Privacy Shield -järjestelyyn; Privacy Shield -luettelosta poistaminen merkitsee, että kyseiset organisaatiot eivät voi väittää noudattavansa Privacy Shield -periaatteita ja että niiden on vältettävä kaikkia lausuntoja tai harhaanjohtavia käytäntöjä, joista voisi ymmärtää, että ne osallistuvat Privacy Shield -järjestelyyn; tällaisilla organisaatioilla ei ole enää oikeuta hyödyntää Euroopan komission tietosuojan riittävyyttä koskevaa päätöstä, jonka avulla nämä järjestöt voisivat saada henkilötietoja EU:sta. Liittovaltion kauppakomissio, liikenneministeriö tai jokin muu lainvalvontaviranomainen voi kohdistaa lainvalvontatoimenpiteitä organisaatioon, joka jatkaa väitteitään osallistumisestaan Privacy Shield -järjestelyyn tai antaa joitain muita järjestelyyn liittyviä vääriä tietoja sen jälkeen kun organisaatio on poistettu Privacy Shield -luettelosta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Järjestelyn periaatteiden noudattamista voidaan rajoittaa seuraavasti: a) siinä määrin kuin on tarpeellista kansallisen turvallisuuden, julkisen edun tai lainvalvonnan vaatimusten vuoksi; b) lailla, hallituksen antamalla asetuksella tai tuomioistuimen päätöksellä, jonka seurauksena syntyy ristiriitaisia velvoitteita tai jossa annetaan nimenomainen lupa tiettyyn toimintaan, jos organisaatio voi tällaista lupaa käyttäessään osoittaa, että organisaatio poikkeaa järjestelyn periaatteista vain siinä määrin kuin on tarpeellista, jotta lupaan liittyvä ensisijainen ja perusteltu intressi voi toteutua; tai c) jos direktiivissä tai jäsenvaltion lainsäädännössä sallitaan poikkeus ja tällaisia poikkeuksia sovelletaan vertailukelpoisissa olosuhteissa. Järjestelyn periaatteiden tavoitteena on parantaa yksityisyyden suojaa. Organisaatioiden tulisi toimia tämän tavoitteen kanssa yhdenmukaisesti ja pyrkiä panemaan nämä periaatteet täytäntöön täysimääräisesti ja läpinäkyvästi. Niiden tulisi muun muassa selostaa tietosuojaperiaatteissaan, jos periaatteista poiketaan säännönmukaisesti edellä b kohdassa mainitulla perusteella. Jos organisaatiolla on järjestelyn periaatteiden ja/tai Yhdysvaltojen lainsäädännön nojalla vaihtoehtoja, joiden välillä se voi valita, organisaatioiden odotetaan samasta syystä – eli siitä syystä että tavoitteena on parantaa yksityisyyden suojaa – valitsevan mahdollisuuksien mukaan korkeatasoisemman suojan. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Organisaatioiden on sovellettava järjestelyn periaatteita kaikkiin Privacy Shield -järjestelyä hyödyntäen siirrettyihin henkilötietoihin sen jälkeen kun organisaatiot ovat liittyneet Privacy Shield -järjestelyyn. Jos organisaatio on päättänyt hyödyntää Privacy Shield -järjestelyn etuja sellaisten henkilöstötietojen osalta, jotka siirretään EU:sta käytettäväksi työsuhteiden hoitamisessa, sen on ilmoitettava tästä antaessaan oman varmennuksensa kauppaministeriölle ja noudatettava vaatimuksia, jotka on vahvistettu omaa varmennusta koskevassa täydentävässä periaatteessa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Yhdysvaltojen lainsäädäntöä sovelletaan kysymyksiin, jotka liittyvät Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden ja järjestelyyn kuuluvien organisaatioiden tietosuojaperiaatteiden tulkintaan ja noudattamiseen. Poikkeuksena ovat organisaatiot, jotka ovat sitoutuneet yhteistyöhön Euroopan tietosuojaviranomaisten kanssa. Ellei toisin mainita, sovelletaan kaikkia periaatteisiin kuuluvia asianmukaisia sääntöjä. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Määritelmät:






  a. | ’Henkilötiedoilla’ tarkoitetaan jossakin muodossa rekisteröityjä tunnistetun tai tunnistettavan henkilön tietoja, joihin sovelletaan direktiiviä ja jotka yhdysvaltalainen organisaatio on vastaanottanut EU:sta. |
| --- | --- | --- |

8.

a.

’Henkilötiedoilla’ tarkoitetaan jossakin muodossa rekisteröityjä tunnistetun tai tunnistettavan henkilön tietoja, joihin sovelletaan direktiiviä ja jotka yhdysvaltalainen organisaatio on vastaanottanut EU:sta.

| b. | ’Henkilötietojen käsittelyllä’ tarkoitetaan kaikenlaisia sellaisia toimintoja tai toimintojen kokonaisuuksia, joita kohdistetaan henkilötietoihin joko automaattisen tietojenkäsittelyn avulla tai manuaalisesti, kuten tietojen kerääminen, tallentaminen, järjestäminen, säilyttäminen, muokkaaminen tai muuttaminen, tiedon haku, kysely, käyttö, luovuttaminen tai levittäminen sekä poistaminen tai tuhoaminen. |
| --- | --- |

b.

’Henkilötietojen käsittelyllä’ tarkoitetaan kaikenlaisia sellaisia toimintoja tai toimintojen kokonaisuuksia, joita kohdistetaan henkilötietoihin joko automaattisen tietojenkäsittelyn avulla tai manuaalisesti, kuten tietojen kerääminen, tallentaminen, järjestäminen, säilyttäminen, muokkaaminen tai muuttaminen, tiedon haku, kysely, käyttö, luovuttaminen tai levittäminen sekä poistaminen tai tuhoaminen.

| c. | ’Rekisterinpitäjällä’ tarkoitetaan henkilöä tai organisaatiota, joka yksin tai yhdessä toisten kanssa määrittelee henkilötietojen käsittelyn tarkoituksen ja keinot. |
| --- | --- |

c.

’Rekisterinpitäjällä’ tarkoitetaan henkilöä tai organisaatiota, joka yksin tai yhdessä toisten kanssa määrittelee henkilötietojen käsittelyn tarkoituksen ja keinot.

| 9. | Järjestelyn periaatteet tulevat voimaan päivänä, jona Euroopan komissio on antanut lopullisen päätöksensä tietosuojan riittävyydestä. |
| --- | --- |

9.

II.   JÄRJESTELYN PERIAATTEET

1.   Ilmoitusperiaate

| a. | Organisaation on ilmoitettava henkilöille






  i. | osallistumisestaan Privacy Shield -järjestelyyn ja annettava heille linkki Privacy Shield -luetteloon tai kyseisen luettelon verkko-osoite, |
| --- | --- | --- |

a.

Organisaation on ilmoitettava henkilöille

i.

osallistumisestaan Privacy Shield -järjestelyyn ja annettava heille linkki Privacy Shield -luetteloon tai kyseisen luettelon verkko-osoite,

| ii. | siitä, minkä tyyppisiä henkilötietoja on kerätty, sekä tarvittaessa organisaatioon kuuluvista yksiköistä tai tytäryhtiöistä, jotka myös noudattavat järjestelyn periaatteita, |
| --- | --- |

ii.

siitä, minkä tyyppisiä henkilötietoja on kerätty, sekä tarvittaessa organisaatioon kuuluvista yksiköistä tai tytäryhtiöistä, jotka myös noudattavat järjestelyn periaatteita,

| iii. | sitoumuksestaan soveltaa järjestelyn periaatteita kaikkiin henkilötietoihin, jotka organisaatio saa EU:sta Privacy Shield -järjestelyä hyödyntäen, |
| --- | --- |

iii.

sitoumuksestaan soveltaa järjestelyn periaatteita kaikkiin henkilötietoihin, jotka organisaatio saa EU:sta Privacy Shield -järjestelyä hyödyntäen,

| iv. | tarkoituksista, joihin se kerää ja käyttää henkilötietoja, |
| --- | --- |

iv.

tarkoituksista, joihin se kerää ja käyttää henkilötietoja,

| v. | siitä, mitkä ovat organisaation yhteystiedot ja kuinka sille voi esittää tiedusteluja tai valituksia, samoin kuin tieto kaikista asiaankuuluvista EU:ssa sijaitsevista elimistä, jotka voivat vastata tällaisiin tiedusteluihin tai valituksiin, |
| --- | --- |

v.

siitä, mitkä ovat organisaation yhteystiedot ja kuinka sille voi esittää tiedusteluja tai valituksia, samoin kuin tieto kaikista asiaankuuluvista EU:ssa sijaitsevista elimistä, jotka voivat vastata tällaisiin tiedusteluihin tai valituksiin,

| vi. | siitä, minkä tyyppisille kolmansille osapuolille se luovuttaa henkilötietoja ja keitä nämä kolmannet osapuolet ovat, sekä tarkoituksesta, jonka vuoksi se luovuttaa tietoja niille, |
| --- | --- |

vi.

siitä, minkä tyyppisille kolmansille osapuolille se luovuttaa henkilötietoja ja keitä nämä kolmannet osapuolet ovat, sekä tarkoituksesta, jonka vuoksi se luovuttaa tietoja niille,

| vii. | heidän oikeudestaan tutustua henkilötietoihinsa, |
| --- | --- |

vii.

heidän oikeudestaan tutustua henkilötietoihinsa,

| viii. | valinnanmahdollisuuksista ja välineistä, jotka organisaatio tarjoaa henkilöille sitä tarkoitusta varten, että nämä voivat rajoittaa henkilötietojensa käyttöä ja julkistamista, |
| --- | --- |

viii.

valinnanmahdollisuuksista ja välineistä, jotka organisaatio tarjoaa henkilöille sitä tarkoitusta varten, että nämä voivat rajoittaa henkilötietojensa käyttöä ja julkistamista,

| ix. | riippumattomasta riitojenratkaisuelimestä, joka on nimetty valitusten käsittelyä varten ja johon henkilöt voivat asianmukaisesti turvautua maksutta, ja siitä, onko kyseessä 1) tietosuojaviranomaisten perustama paneeli, 2) EU:hun sijoittautunut vaihtoehtoinen riitojenratkaisuelin vai 3) Yhdysvaltoihin sijoittautunut vaihtoehtoinen riitojenratkaisuelin. |
| --- | --- |

ix.

riippumattomasta riitojenratkaisuelimestä, joka on nimetty valitusten käsittelyä varten ja johon henkilöt voivat asianmukaisesti turvautua maksutta, ja siitä, onko kyseessä 1) tietosuojaviranomaisten perustama paneeli, 2) EU:hun sijoittautunut vaihtoehtoinen riitojenratkaisuelin vai 3) Yhdysvaltoihin sijoittautunut vaihtoehtoinen riitojenratkaisuelin.

| x. | siitä, että organisaatio on liittovaltion kauppakomission, liikenneministeriön tai jonkin muun Yhdysvalloissa toimivaltaisen lakisääteisen elimen tutkinta- ja täytäntöönpanovallan alainen, |
| --- | --- |

x.

siitä, että organisaatio on liittovaltion kauppakomission, liikenneministeriön tai jonkin muun Yhdysvalloissa toimivaltaisen lakisääteisen elimen tutkinta- ja täytäntöönpanovallan alainen,

| xi. | mahdollisuudesta saada asia tietyin edellytyksin sitovan välimiesmenettelyn käsiteltäväksi, |
| --- | --- |

xi.

mahdollisuudesta saada asia tietyin edellytyksin sitovan välimiesmenettelyn käsiteltäväksi,

| xii. | vaatimuksesta, jonka mukaan henkilötietoja on luovutettava lainmukaisen, julkisen viranomaisen esittämän pyynnön nojalla muun muassa kansalliseen turvallisuuteen tai lainvalvontaan liittyvien vaatimusten täyttämiseksi, ja |
| --- | --- |

xii.

vaatimuksesta, jonka mukaan henkilötietoja on luovutettava lainmukaisen, julkisen viranomaisen esittämän pyynnön nojalla muun muassa kansalliseen turvallisuuteen tai lainvalvontaan liittyvien vaatimusten täyttämiseksi, ja

| xiii. | organisaation vastuusta tapauksissa, joissa tietoja on siirretty edelleen kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

xiii.

organisaation vastuusta tapauksissa, joissa tietoja on siirretty edelleen kolmansille osapuolille.

| b. | Yllämainittu ilmoitus on annettava siten, että käytetty kieli on selkeää ja että ilmoitus on henkilön helposti havaittavissa. Ilmoitus on annettava, kun henkilöä pyydetään ensimmäistä kertaa antamaan henkilötietoja organisaatiolle, tai niin pian kuin ilmoituksen antaminen on käytännössä mahdollista. Ilmoitus on annettava joka tapauksessa ennen kuin organisaatio käyttää henkilötietoja muuhun tarkoitukseen kuin siihen, jota varten henkilötiedot siirtävä organisaatio on henkilötiedot alun perin kerännyt tai jota varten se on niitä käsitellyt, tai ennen kuin organisaatio luovuttaa henkilötiedot ensimmäisen kerran kolmannelle osapuolelle. |
| --- | --- |

b.

Yllämainittu ilmoitus on annettava siten, että käytetty kieli on selkeää ja että ilmoitus on henkilön helposti havaittavissa. Ilmoitus on annettava, kun henkilöä pyydetään ensimmäistä kertaa antamaan henkilötietoja organisaatiolle, tai niin pian kuin ilmoituksen antaminen on käytännössä mahdollista. Ilmoitus on annettava joka tapauksessa ennen kuin organisaatio käyttää henkilötietoja muuhun tarkoitukseen kuin siihen, jota varten henkilötiedot siirtävä organisaatio on henkilötiedot alun perin kerännyt tai jota varten se on niitä käsitellyt, tai ennen kuin organisaatio luovuttaa henkilötiedot ensimmäisen kerran kolmannelle osapuolelle.

2.   Valintaperiaate

| a. | Organisaation on tarjottava henkilöille mahdollisuus valita, voiko heidän henkilötietojaan i) luovuttaa kolmannelle osapuolelle tai ii) käyttää olennaisesti erilaiseen tarkoitukseen kuin siihen, johon ne oli alun perin kerätty tai johon henkilöt ovat sittemmin antaneet suostumuksensa. Henkilöille on tarjottava valinnanvapauden käyttämistä varten mekanismeja, joka ovat selkeitä ja henkilöiden helposti havaittavissa ja käytettävissä. |
| --- | --- |

a.

Organisaation on tarjottava henkilöille mahdollisuus valita, voiko heidän henkilötietojaan i) luovuttaa kolmannelle osapuolelle tai ii) käyttää olennaisesti erilaiseen tarkoitukseen kuin siihen, johon ne oli alun perin kerätty tai johon henkilöt ovat sittemmin antaneet suostumuksensa. Henkilöille on tarjottava valinnanvapauden käyttämistä varten mekanismeja, joka ovat selkeitä ja henkilöiden helposti havaittavissa ja käytettävissä.

| b. | Edellisestä kohdasta poiketen valintamahdollisuutta ei tarvitse tarjota, kun tiedot annetaan kolmannelle osapuolelle, joka toimii kyseisen organisaation edustajana suorittaen tiettyä tehtävää (tai tehtäviä) organisaation puolesta ja sen ohjeiden mukaisesti. Organisaation on kuitenkin aina tehtävä sopimus edustajan kanssa. |
| --- | --- |

b.

Edellisestä kohdasta poiketen valintamahdollisuutta ei tarvitse tarjota, kun tiedot annetaan kolmannelle osapuolelle, joka toimii kyseisen organisaation edustajana suorittaen tiettyä tehtävää (tai tehtäviä) organisaation puolesta ja sen ohjeiden mukaisesti. Organisaation on kuitenkin aina tehtävä sopimus edustajan kanssa.

| c. | Arkaluonteisten tietojen osalta (esim. henkilötiedot, jotka koskevat henkilön terveydentilaa, rotua tai etnistä alkuperää, poliittista kantaa, uskonnollista tai eettistä vakaumusta, kuulumista ammattiliittoon tai sukupuolielämää) henkilöiden on annettava organisaatiolle myönteinen ja nimenomainen suostumuksensa, jos kyseisiä tietoja aiotaan i) luovuttaa kolmannelle osapuolelle tai ii) käyttää muuhun tarkoitukseen kuin siihen, johon ne oli alun perin kerätty tai johon henkilöt ovat sittemmin antaneet suostumuksensa valintamahdollisuutta käyttäessään. Organisaation on lisäksi pidettävä arkaluonteisina kaikkia kolmannelta osapuolelta saatuja henkilötietoja, jos kyseinen kolmas osapuoli ilmoittaa tiedot arkaluonteisiksi ja käsittelee niitä sellaisina. |
| --- | --- |

c.

Arkaluonteisten tietojen osalta (esim. henkilötiedot, jotka koskevat henkilön terveydentilaa, rotua tai etnistä alkuperää, poliittista kantaa, uskonnollista tai eettistä vakaumusta, kuulumista ammattiliittoon tai sukupuolielämää) henkilöiden on annettava organisaatiolle myönteinen ja nimenomainen suostumuksensa, jos kyseisiä tietoja aiotaan i) luovuttaa kolmannelle osapuolelle tai ii) käyttää muuhun tarkoitukseen kuin siihen, johon ne oli alun perin kerätty tai johon henkilöt ovat sittemmin antaneet suostumuksensa valintamahdollisuutta käyttäessään. Organisaation on lisäksi pidettävä arkaluonteisina kaikkia kolmannelta osapuolelta saatuja henkilötietoja, jos kyseinen kolmas osapuoli ilmoittaa tiedot arkaluonteisiksi ja käsittelee niitä sellaisina.

3.   Henkilötietojen edelleen siirtämiseen liittyvä vastuuvelvollisuusperiaate

| a. | Jotta organisaatio voi siirtää henkilötietoja rekisterinpitäjänä toimivalle kolmannelle osapuolelle, sen on noudatettava ilmoitus- ja valintaperiaatteita. Organisaation on myös tehtävä sopimus rekisterinpitäjänä toimivan kolmannen osapuolen kanssa. Sopimuksessa on määrättävä, että kyseisiä tietoja voidaan käsitellä vain tiettyä rajoitettua tarkoitusta varten siten, että tarkoitus vastaa henkilön asiassa antamaa suostumusta. Sopimuksessa tietojen vastaanottajan on sitouduttava järjestämään tietosuoja, jonka taso vastaa Privacy Shield -järjestelyn periaatteita, ja ilmoittamaan organisaatiolle, jos se toteaa, ettei se enää kykene noudattamaan tätä velvoitetta. Sopimuksessa on määrättävä, että jos rekisterinpitäjänä toimiva kolmas osapuoli päätyy tällaiseen toteamukseen, se lakkaa käsittelemästä tietoja tai ryhtyy muihin kohtuullisiin ja asianmukaisiin toimiin tilanteen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

a.

Jotta organisaatio voi siirtää henkilötietoja rekisterinpitäjänä toimivalle kolmannelle osapuolelle, sen on noudatettava ilmoitus- ja valintaperiaatteita. Organisaation on myös tehtävä sopimus rekisterinpitäjänä toimivan kolmannen osapuolen kanssa. Sopimuksessa on määrättävä, että kyseisiä tietoja voidaan käsitellä vain tiettyä rajoitettua tarkoitusta varten siten, että tarkoitus vastaa henkilön asiassa antamaa suostumusta. Sopimuksessa tietojen vastaanottajan on sitouduttava järjestämään tietosuoja, jonka taso vastaa Privacy Shield -järjestelyn periaatteita, ja ilmoittamaan organisaatiolle, jos se toteaa, ettei se enää kykene noudattamaan tätä velvoitetta. Sopimuksessa on määrättävä, että jos rekisterinpitäjänä toimiva kolmas osapuoli päätyy tällaiseen toteamukseen, se lakkaa käsittelemästä tietoja tai ryhtyy muihin kohtuullisiin ja asianmukaisiin toimiin tilanteen korjaamiseksi.

| b. | Jotta organisaatio voi siirtää henkilötietoja edustajana toimivalle kolmannelle osapuolelle, sen on toimittava seuraavasti: i) sen on siirrettävä henkilötietoja vain tiettyä rajoitettua tarkoitusta varten; ii) sen on varmistettava, että edustajalla on velvollisuus järjestää vähintään samantasoinen tietosuoja kuin Privacy Shield -järjestelyn periaatteet edellyttävät; iii) sen on varmistettava kohtuullisin ja asianmukaisin toimin, että edustaja käsittelee siirrettyjä henkilötietoja tavalla, joka vastaa Privacy Shield -periaatteiden mukaisia organisaation velvoitteita; iv) sen on vaadittava edustajaa ilmoittamaan organisaatiolle, jos edustaja toteaa, ettei se enää kykene tarjoamaan tietosuojaa, joka vastaa Privacy Shield -periaatteita; v) havaitessaan luvatonta tiedonkäsittelyä, mukaan lukien iv kohdassa mainittu tilanne, sen on ryhdyttävä kohtuullisiin ja asianmukaisiin toimiin kyseisen tiedonkäsittelyn lopettamiseksi ja tilanteen korjaamiseksi; ja vi) sen on pyynnöstä annettava kauppaministeriölle yhteenveto tai olennaiset osat sisältävä jäljennös yksityisyyden suojaa koskevista määräyksistä, jotka sisältyvät edustajan kanssa tehtyyn sopimukseen. |
| --- | --- |

b.

Jotta organisaatio voi siirtää henkilötietoja edustajana toimivalle kolmannelle osapuolelle, sen on toimittava seuraavasti: i) sen on siirrettävä henkilötietoja vain tiettyä rajoitettua tarkoitusta varten; ii) sen on varmistettava, että edustajalla on velvollisuus järjestää vähintään samantasoinen tietosuoja kuin Privacy Shield -järjestelyn periaatteet edellyttävät; iii) sen on varmistettava kohtuullisin ja asianmukaisin toimin, että edustaja käsittelee siirrettyjä henkilötietoja tavalla, joka vastaa Privacy Shield -periaatteiden mukaisia organisaation velvoitteita; iv) sen on vaadittava edustajaa ilmoittamaan organisaatiolle, jos edustaja toteaa, ettei se enää kykene tarjoamaan tietosuojaa, joka vastaa Privacy Shield -periaatteita; v) havaitessaan luvatonta tiedonkäsittelyä, mukaan lukien iv kohdassa mainittu tilanne, sen on ryhdyttävä kohtuullisiin ja asianmukaisiin toimiin kyseisen tiedonkäsittelyn lopettamiseksi ja tilanteen korjaamiseksi; ja vi) sen on pyynnöstä annettava kauppaministeriölle yhteenveto tai olennaiset osat sisältävä jäljennös yksityisyyden suojaa koskevista määräyksistä, jotka sisältyvät edustajan kanssa tehtyyn sopimukseen.

4.   Turvallisuusperiaate

| a. | Organisaatioiden, jotka keräävät, säilyttävät, käyttävät tai levittävät henkilötietoja, on toteutettava kohtuullisia ja asianmukaisia toimenpiteitä, joilla henkilötietoja suojataan katoamiselta, väärinkäytöltä, luvattomalta pääsyltä, luovuttamiselta, muuttamiselta tai tuhoamiselta. Organisaation on tällöin otettava asianmukaisesti huomioon tietojenkäsittelyn riskit ja henkilötietojen luonne. |
| --- | --- |

a.

Organisaatioiden, jotka keräävät, säilyttävät, käyttävät tai levittävät henkilötietoja, on toteutettava kohtuullisia ja asianmukaisia toimenpiteitä, joilla henkilötietoja suojataan katoamiselta, väärinkäytöltä, luvattomalta pääsyltä, luovuttamiselta, muuttamiselta tai tuhoamiselta. Organisaation on tällöin otettava asianmukaisesti huomioon tietojenkäsittelyn riskit ja henkilötietojen luonne.

5.   Tietojen eheyden ja käyttötarkoituksen rajoittamisen periaate

| a. | Järjestelyn periaatteiden mukaisesti henkilötietojen laajuus on rajoitettava tietoihin, jotka ovat merkityksellisiä tietojenkäsittelyn tarkoituksen kannalta (2). Tapa, jolla organisaatio käsittelee henkilötietoja, ei saa olla yhteensopimaton sen käyttötarkoituksen kanssa, johon tiedot on kerätty tai johon henkilö on sittemmin antanut suostumuksensa. Organisaation on toteutettava tarvittavat kohtuulliset toimet sen varmistamiseksi, että henkilötiedot ovat käyttötarkoitukseensa nähden luotettavia ja että ne ovat tarkkoja, täydellisiä ja ajantasaisia. Organisaation on noudatettava järjestelyn periaatteita niin kauan kuin se säilyttää henkilötietoja. |
| --- | --- |

a.

Järjestelyn periaatteiden mukaisesti henkilötietojen laajuus on rajoitettava tietoihin, jotka ovat merkityksellisiä tietojenkäsittelyn tarkoituksen kannalta (2). Tapa, jolla organisaatio käsittelee henkilötietoja, ei saa olla yhteensopimaton sen käyttötarkoituksen kanssa, johon tiedot on kerätty tai johon henkilö on sittemmin antanut suostumuksensa. Organisaation on toteutettava tarvittavat kohtuulliset toimet sen varmistamiseksi, että henkilötiedot ovat käyttötarkoitukseensa nähden luotettavia ja että ne ovat tarkkoja, täydellisiä ja ajantasaisia. Organisaation on noudatettava järjestelyn periaatteita niin kauan kuin se säilyttää henkilötietoja.

| b. | Tietoja saa säilyttää muodossa, josta henkilöllisyys käy ilmi tai josta henkilöllisyys on selvitettävissä (3), ainoastaan niin kauan kuin se on tarpeen tietojenkäsittelyn 5a kohdan mukaisen tarkoituksen kannalta. Tämä velvoite ei estä organisaatioita käsittelemästä henkilötietoja pitempiäkin aikoja, jos käsittelyn kesto ja laajuus palvelevat kohtuullisella tavalla seuraavia tarkoituksia: yleisen edun mukainen tietojen arkistointi, journalismi, kirjallisuus ja taide, tieteellinen tutkimus tai historiantutkimus ja tilastollinen analyysi. Näissä tapauksissa tietojenkäsittelyyn sovelletaan järjestelyn muita periaatteita ja määräyksiä. Organisaatioiden olisi toteutettava kohtuulliset ja asianmukaiset toimenpiteet tämän säännöksen noudattamiseksi. |
| --- | --- |

b.

Tietoja saa säilyttää muodossa, josta henkilöllisyys käy ilmi tai josta henkilöllisyys on selvitettävissä (3), ainoastaan niin kauan kuin se on tarpeen tietojenkäsittelyn 5a kohdan mukaisen tarkoituksen kannalta. Tämä velvoite ei estä organisaatioita käsittelemästä henkilötietoja pitempiäkin aikoja, jos käsittelyn kesto ja laajuus palvelevat kohtuullisella tavalla seuraavia tarkoituksia: yleisen edun mukainen tietojen arkistointi, journalismi, kirjallisuus ja taide, tieteellinen tutkimus tai historiantutkimus ja tilastollinen analyysi. Näissä tapauksissa tietojenkäsittelyyn sovelletaan järjestelyn muita periaatteita ja määräyksiä. Organisaatioiden olisi toteutettava kohtuulliset ja asianmukaiset toimenpiteet tämän säännöksen noudattamiseksi.

6.   Tietoihin pääsyä koskeva periaate

| a. | Henkilöiden on saatava itseään koskevat tiedot organisaatiolta ja voitava korjata, muuttaa tai poistaa tiedot, jotka eivät ole paikkansapitäviä tai joita on käsitelty järjestelyn periaatteiden vastaisesti. Tätä ei kuitenkaan sovelleta, jos tiedonsaannista aiheutuva rasitus tai siihen liittyvät kustannukset olisivat suhteettoman suuria verrattuina henkilön tietosuojaan kohdistuviin riskeihin kyseisessä tapauksessa tai jos muun kuin kyseisen henkilön oikeuksia loukattaisiin. |
| --- | --- |

a.

Henkilöiden on saatava itseään koskevat tiedot organisaatiolta ja voitava korjata, muuttaa tai poistaa tiedot, jotka eivät ole paikkansapitäviä tai joita on käsitelty järjestelyn periaatteiden vastaisesti. Tätä ei kuitenkaan sovelleta, jos tiedonsaannista aiheutuva rasitus tai siihen liittyvät kustannukset olisivat suhteettoman suuria verrattuina henkilön tietosuojaan kohdistuviin riskeihin kyseisessä tapauksessa tai jos muun kuin kyseisen henkilön oikeuksia loukattaisiin.

7.   Muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaate

| a. | Tehokkaaseen tietosuojaan on sisällyttävä vankat mekanismit, joilla varmistetaan järjestelyn periaatteiden noudattaminen, se, että henkilö voi hakea muutosta silloin, kun häntä koskevien tietojen osalta on rikottu järjestelyn periaatteita, ja se, että organisaatiolle koituu seuraamuksia järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämisestä. Mekanismeihin on vähintään kuuluttava seuraavaa:






  i. | helposti käytettävissä olevat riippumattomat muutoksenhakumekanismit, joissa jokaisen henkilön valitukset ja häntä koskevat riidat tutkitaan ja ratkaistaan järjestelyn periaatteita noudattaen ripeästi ilman, että henkilölle aiheutuu kuluja, ja joissa määrätään maksettavaksi vahingonkorvauksia, jos tästä on säädetty sovellettavassa laissa tai yksityissektorin luomissa normeissa; |
| --- | --- | --- |

a.

Tehokkaaseen tietosuojaan on sisällyttävä vankat mekanismit, joilla varmistetaan järjestelyn periaatteiden noudattaminen, se, että henkilö voi hakea muutosta silloin, kun häntä koskevien tietojen osalta on rikottu järjestelyn periaatteita, ja se, että organisaatiolle koituu seuraamuksia järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämisestä. Mekanismeihin on vähintään kuuluttava seuraavaa:

i.

helposti käytettävissä olevat riippumattomat muutoksenhakumekanismit, joissa jokaisen henkilön valitukset ja häntä koskevat riidat tutkitaan ja ratkaistaan järjestelyn periaatteita noudattaen ripeästi ilman, että henkilölle aiheutuu kuluja, ja joissa määrätään maksettavaksi vahingonkorvauksia, jos tästä on säädetty sovellettavassa laissa tai yksityissektorin luomissa normeissa;

| ii. | seurantamenettelyt, joilla – erityisesti silloin kun järjestelyn periaatteita oli rikottu – varmistetaan, että organisaatioiden antamat vakuutukset niiden noudattamasta yksityisyyden suojasta pitävät paikkansa ja että yksityisyyden suoja on toteutettu esitetyllä tavalla; ja |
| --- | --- |

ii.

seurantamenettelyt, joilla – erityisesti silloin kun järjestelyn periaatteita oli rikottu – varmistetaan, että organisaatioiden antamat vakuutukset niiden noudattamasta yksityisyyden suojasta pitävät paikkansa ja että yksityisyyden suoja on toteutettu esitetyllä tavalla; ja

| iii. | organisaatioille asetettava velvollisuus korjata puutteet, jotka johtuvat siitä, että ne eivät ole noudattaneet järjestelyn periaatteita, vaikka ovat ilmoittaneet noudattavansa niitä, ja tällaisille organisaatioille koituvat seuraamukset. Seuraamusten on oltava riittävän tiukkoja sen varmistamiseksi, että organisaatiot noudattavat järjestelyn periaatteita. |
| --- | --- |

iii.

organisaatioille asetettava velvollisuus korjata puutteet, jotka johtuvat siitä, että ne eivät ole noudattaneet järjestelyn periaatteita, vaikka ovat ilmoittaneet noudattavansa niitä, ja tällaisille organisaatioille koituvat seuraamukset. Seuraamusten on oltava riittävän tiukkoja sen varmistamiseksi, että organisaatiot noudattavat järjestelyn periaatteita.

| b. | Organisaatioiden ja niiden valitsemien riippumattomien muutoksenhakumekanismien on vastattava nopeasti järjestelyä koskeviin kauppaministeriön tiedusteluihin ja tietopyyntöihin. Kaikkien organisaatioiden on vastattava viipymättä valituksiin, jotka EU:n jäsenvaltioiden viranomaiset ovat toimittaneet kauppaministeriön kautta ja jotka koskevat järjestelyn periaatteiden noudattamista. Organisaatioiden, jotka ovat päättäneet tehdä yhteistyötä tietosuojaviranomaisten kanssa, mukaan lukien organisaatiot, jotka käsittelevät henkilöstötietoja, on vastattava suoraan näille viranomaisille asioissa, jotka koskevat valituksien käsittelyä ja niihin annettavia ratkaisuja. |
| --- | --- |

b.

Organisaatioiden ja niiden valitsemien riippumattomien muutoksenhakumekanismien on vastattava nopeasti järjestelyä koskeviin kauppaministeriön tiedusteluihin ja tietopyyntöihin. Kaikkien organisaatioiden on vastattava viipymättä valituksiin, jotka EU:n jäsenvaltioiden viranomaiset ovat toimittaneet kauppaministeriön kautta ja jotka koskevat järjestelyn periaatteiden noudattamista. Organisaatioiden, jotka ovat päättäneet tehdä yhteistyötä tietosuojaviranomaisten kanssa, mukaan lukien organisaatiot, jotka käsittelevät henkilöstötietoja, on vastattava suoraan näille viranomaisille asioissa, jotka koskevat valituksien käsittelyä ja niihin annettavia ratkaisuja.

| c. | Organisaatioiden on osallistuttava välimiesmenettelyyn ja noudatettava liitteessä I asetettuja ehtoja, jos henkilö on pyytänyt sitovaa välimiesmenettelyä lähettämällä asiaa koskevan ilmoituksen kyseessä olevalle organisaatiolle ja jos hän on tällöin noudattanut liitteessä I selostettuja menettelytapoja ja täyttänyt siinä asetetut edellytykset. |
| --- | --- |

c.

Organisaatioiden on osallistuttava välimiesmenettelyyn ja noudatettava liitteessä I asetettuja ehtoja, jos henkilö on pyytänyt sitovaa välimiesmenettelyä lähettämällä asiaa koskevan ilmoituksen kyseessä olevalle organisaatiolle ja jos hän on tällöin noudattanut liitteessä I selostettuja menettelytapoja ja täyttänyt siinä asetetut edellytykset.

| d. | Kun henkilötietoja lähetetään edelleen, Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio on vastuussa sellaisten henkilötietojen käsittelystä, jotka se on vastaanottanut Privacy Shield -järjestelyssä ja sittemmin siirtänyt sen edustajana toimivalle kolmannelle osapuolelle. Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio on järjestelyn periaatteiden mukaan korvausvelvollinen, jos sen edustaja käsittelee henkilötietoja tavalla, joka ei ole järjestelyn periaatteiden mukainen, ellei organisaatio osoita, että se ei ole vastuussa tapahtumasta, joka johti syntyneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

d.

Kun henkilötietoja lähetetään edelleen, Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio on vastuussa sellaisten henkilötietojen käsittelystä, jotka se on vastaanottanut Privacy Shield -järjestelyssä ja sittemmin siirtänyt sen edustajana toimivalle kolmannelle osapuolelle. Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio on järjestelyn periaatteiden mukaan korvausvelvollinen, jos sen edustaja käsittelee henkilötietoja tavalla, joka ei ole järjestelyn periaatteiden mukainen, ellei organisaatio osoita, että se ei ole vastuussa tapahtumasta, joka johti syntyneeseen vahinkoon.

| e. | Jos järjestelyyn osallistuvalle organisaatiolle annetaan sääntöjen rikkomukseen perustuva tuomioistuimen tai liittovaltion kauppakomission määräys, organisaation on julkistettava luottamuksellisuusvaatimusten rajoissa kaikki Privacy Shield -järjestelyä koskevat osat sellaisista sääntöjen noudattamista koskevista kertomuksista tai arviointikertomuksista, jotka on toimitettu liittovaltion kauppakomissiolle. Kauppaministeriö on perustanut tietosuojaviranomaisille erityisen yhteyspisteen. Tietosuojaviranomaiset voivat sen kautta tuoda esiin Privacy Shield -järjestelyyn osallistuviin organisaatioihin liittyviä ongelmia, jotka koskevat järjestelyn periaatteiden noudattamista. Liittovaltion kauppakomissio asettaa etusijalle sellaiset järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämistä koskevat asiat, jotka kauppaministeriö ja EU:n jäsenvaltioiden viranomaiset ovat siirtäneet sen käsiteltäväksi. Liittovaltion kauppakomissio antaa asianmukaisessa aikataulussa tietoja näistä asioista sen jäsenvaltion viranomaiselle, joka on siirtänyt kyseisen asian liittovaltion kauppakomission käsiteltäväksi, noudattaen voimassa olevia luottamuksellisuutta koskevia rajoituksia. |
| --- | --- |

e.

Jos järjestelyyn osallistuvalle organisaatiolle annetaan sääntöjen rikkomukseen perustuva tuomioistuimen tai liittovaltion kauppakomission määräys, organisaation on julkistettava luottamuksellisuusvaatimusten rajoissa kaikki Privacy Shield -järjestelyä koskevat osat sellaisista sääntöjen noudattamista koskevista kertomuksista tai arviointikertomuksista, jotka on toimitettu liittovaltion kauppakomissiolle. Kauppaministeriö on perustanut tietosuojaviranomaisille erityisen yhteyspisteen. Tietosuojaviranomaiset voivat sen kautta tuoda esiin Privacy Shield -järjestelyyn osallistuviin organisaatioihin liittyviä ongelmia, jotka koskevat järjestelyn periaatteiden noudattamista. Liittovaltion kauppakomissio asettaa etusijalle sellaiset järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämistä koskevat asiat, jotka kauppaministeriö ja EU:n jäsenvaltioiden viranomaiset ovat siirtäneet sen käsiteltäväksi. Liittovaltion kauppakomissio antaa asianmukaisessa aikataulussa tietoja näistä asioista sen jäsenvaltion viranomaiselle, joka on siirtänyt kyseisen asian liittovaltion kauppakomission käsiteltäväksi, noudattaen voimassa olevia luottamuksellisuutta koskevia rajoituksia.

III.   TÄYDENTÄVÄT PERIAATTEET

1.   Arkaluonteiset tiedot

| a. | Organisaation ei tarvitse saada nimenomaista suostumusta arkaluonteisten tietojen käsittelyyn, jos tietojenkäsittely






  i. | on rekisteröidyn tai muun henkilön elintärkeiden etujen mukaista; |
| --- | --- | --- |

a.

Organisaation ei tarvitse saada nimenomaista suostumusta arkaluonteisten tietojen käsittelyyn, jos tietojenkäsittely

i.

on rekisteröidyn tai muun henkilön elintärkeiden etujen mukaista;

| ii. | on tarpeen oikeudellisen vaatimuksen laatimiseksi tai siihen vastaamiseksi; |
| --- | --- |

ii.

on tarpeen oikeudellisen vaatimuksen laatimiseksi tai siihen vastaamiseksi;

| iii. | on tarpeen lääketieteellisen hoidon antamiseksi tai diagnoosin tekemiseksi; |
| --- | --- |

iii.

on tarpeen lääketieteellisen hoidon antamiseksi tai diagnoosin tekemiseksi;

| iv. | suoritetaan poliittisen, filosofisen, uskonnollisen tai ammattiyhdistystoimintaan liittyvän säätiön, yhdistyksen tai minkä tahansa muun voittoa tavoittelemattoman elimen laillisen toiminnan yhteydessä ja sillä edellytyksellä, että käsittely koskee ainoastaan näiden elinten jäseniä tai henkilöitä, joilla on niihin säännölliset elinten tarkoituksiin liittyvät yhteydet ja että tietoja ei luovuteta kolmansille osapuolille ilman rekisteröityjen suostumusta; |
| --- | --- |

iv.

suoritetaan poliittisen, filosofisen, uskonnollisen tai ammattiyhdistystoimintaan liittyvän säätiön, yhdistyksen tai minkä tahansa muun voittoa tavoittelemattoman elimen laillisen toiminnan yhteydessä ja sillä edellytyksellä, että käsittely koskee ainoastaan näiden elinten jäseniä tai henkilöitä, joilla on niihin säännölliset elinten tarkoituksiin liittyvät yhteydet ja että tietoja ei luovuteta kolmansille osapuolille ilman rekisteröityjen suostumusta;

| v. | on tarpeen organisaation velvoitteiden täyttämiseksi työoikeuden alalla; tai |
| --- | --- |

v.

on tarpeen organisaation velvoitteiden täyttämiseksi työoikeuden alalla; tai

| vi. | koskee tietoja, jotka henkilö on nimenomaisesti saattanut julkisiksi. |
| --- | --- |

vi.

koskee tietoja, jotka henkilö on nimenomaisesti saattanut julkisiksi.

2.   Journalistiset poikkeukset

| a. | Kun otetaan huomioon perustuslain suoja, jonka Yhdysvallat antaa lehdistönvapaudelle, ja vapautus, joka direktiivissä annetaan journalistiselle materiaalille, noudatetaan seuraavaa sääntöä: jos Yhdysvaltojen perustuslain ensimmäisessä lisäyksessä ilmaistut vapaan lehdistön oikeudet ovat ristiriidassa yksityisyyden suojaan liittyvien etujen kanssa, perustuslain ensimmäisen lisäyksen on ohjattava näiden etujen tasapainottamista yhdysvaltalaisten henkilöiden ja organisaatioiden toimien osalta. |
| --- | --- |

a.

Kun otetaan huomioon perustuslain suoja, jonka Yhdysvallat antaa lehdistönvapaudelle, ja vapautus, joka direktiivissä annetaan journalistiselle materiaalille, noudatetaan seuraavaa sääntöä: jos Yhdysvaltojen perustuslain ensimmäisessä lisäyksessä ilmaistut vapaan lehdistön oikeudet ovat ristiriidassa yksityisyyden suojaan liittyvien etujen kanssa, perustuslain ensimmäisen lisäyksen on ohjattava näiden etujen tasapainottamista yhdysvaltalaisten henkilöiden ja organisaatioiden toimien osalta.

| b. | Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden vaatimukset eivät koske henkilötietoja, jotka on kerätty julkaisemista, radio- ja tv-lähetystoimintaa tai muuta journalistisen aineiston julkista viestintää varten siitä riippumatta, käytetäänkö tietoja vai ei, eivätkä tietoja, jotka löytyvät aikaisemmin julkaistusta tiedotusvälineiden arkistoista levitetystä aineistosta. |
| --- | --- |

b.

Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden vaatimukset eivät koske henkilötietoja, jotka on kerätty julkaisemista, radio- ja tv-lähetystoimintaa tai muuta journalistisen aineiston julkista viestintää varten siitä riippumatta, käytetäänkö tietoja vai ei, eivätkä tietoja, jotka löytyvät aikaisemmin julkaistusta tiedotusvälineiden arkistoista levitetystä aineistosta.

3.   Toissijainen vastuu

| a. | Internetpalveluntarjoajat, televiestinnän harjoittajat tai muut organisaatiot eivät ole Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaan vastuussa, jos ne toisen organisaation puolesta pelkästään siirtävät, reitittävät, välittävät tai varastoivat tietoja. Privacy Shield -järjestelyn periaatteissa ei luoda toissijaista vastuuta. Tämä vastaa direktiivin sääntelyä. Jos organisaatio toimii pelkästään kolmansien osapuolien siirtämän tiedon kanavana eikä itse määrittele henkilötietojen käsittelyn tarkoitusta ja tapaa, se ei ole vastuussa tältä osin. |
| --- | --- |

a.

Internetpalveluntarjoajat, televiestinnän harjoittajat tai muut organisaatiot eivät ole Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaan vastuussa, jos ne toisen organisaation puolesta pelkästään siirtävät, reitittävät, välittävät tai varastoivat tietoja. Privacy Shield -järjestelyn periaatteissa ei luoda toissijaista vastuuta. Tämä vastaa direktiivin sääntelyä. Jos organisaatio toimii pelkästään kolmansien osapuolien siirtämän tiedon kanavana eikä itse määrittele henkilötietojen käsittelyn tarkoitusta ja tapaa, se ei ole vastuussa tältä osin.

4.   Due diligence -tarkastusten ja muiden tarkastusten tekeminen

| a. | Tilintarkastajien ja investointipankkien toimintaan saattaa sisältyä henkilötietojen käsittelyä ilman, että asianomainen henkilö on antanut siihen suostumuksensa tai tietää siitä. Tämä on sallittua jäljempänä kuvatuissa olosuhteissa ilmoitus-, valinta- ja tiedonsaantiperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

a.

Tilintarkastajien ja investointipankkien toimintaan saattaa sisältyä henkilötietojen käsittelyä ilman, että asianomainen henkilö on antanut siihen suostumuksensa tai tietää siitä. Tämä on sallittua jäljempänä kuvatuissa olosuhteissa ilmoitus-, valinta- ja tiedonsaantiperiaatteen mukaisesti.

| b. | Julkisissa osakeyhtiöissä ja harvainyhtiöissä, myös Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvissa organisaatioissa, tehdään säännöllisesti tarkastuksia. Tällaisten tarkastusten tavoite, erityisesti silloin kun niissä tutkitaan mahdollisia väärinkäytöksiä, saattaa vaarantua, jos tarkastuksista annetaan tieto ennenaikaisesti. Vastaavasti Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvassa organisaatiossa, joka on mukana mahdollisessa sulautumisessa tai yritysostossa, voidaan tehdä due diligence -tarkastuksia. Näissä tarkastuksissa kerätään ja käsitellään usein henkilötietoja, esimerkiksi johtavassa asemassa olevasta ja muusta keskeisiä tehtäviä hoitavasta henkilöstöstä. Liiketoimen ennenaikainen julkistaminen voisi haitata liiketoimen toteutumista ja olla jopa sovellettavan arvopaperilainsäädännön vastaista. Investointipankit ja asianajajat, jotka osallistuvat due diligence -tarkastukseen, ja tilintarkastajat tarkastuksia tehdessään voivat käsitellä tietoja asianomaisen tietämättä ainoastaan siinä määrin ja niin kauan kuin on tarpeen lakisääteisten tai yleisen edun mukaisten vaatimusten täyttämiseksi, sekä lisäksi olosuhteissa, joissa Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden soveltaminen vaikuttaisi haitallisesti organisaation oikeutettuihin etuihin. Oikeutettuja etuja ovat muun muassa sen valvominen, että organisaatiot noudattavat lainmukaisia velvoitteitaan ja että niiden tilinpäätökset on laadittu sääntöjen mukaisesti, samoin kuin luottamuksellisuus, kun on kyse mahdollisista yritysostoista, sulautumisista, yhteisyrityksistä tai muista vastaavista investointipankkien tai tilintarkastajien toteuttamista toimista. |
| --- | --- |

b.

Julkisissa osakeyhtiöissä ja harvainyhtiöissä, myös Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvissa organisaatioissa, tehdään säännöllisesti tarkastuksia. Tällaisten tarkastusten tavoite, erityisesti silloin kun niissä tutkitaan mahdollisia väärinkäytöksiä, saattaa vaarantua, jos tarkastuksista annetaan tieto ennenaikaisesti. Vastaavasti Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvassa organisaatiossa, joka on mukana mahdollisessa sulautumisessa tai yritysostossa, voidaan tehdä due diligence -tarkastuksia. Näissä tarkastuksissa kerätään ja käsitellään usein henkilötietoja, esimerkiksi johtavassa asemassa olevasta ja muusta keskeisiä tehtäviä hoitavasta henkilöstöstä. Liiketoimen ennenaikainen julkistaminen voisi haitata liiketoimen toteutumista ja olla jopa sovellettavan arvopaperilainsäädännön vastaista. Investointipankit ja asianajajat, jotka osallistuvat due diligence -tarkastukseen, ja tilintarkastajat tarkastuksia tehdessään voivat käsitellä tietoja asianomaisen tietämättä ainoastaan siinä määrin ja niin kauan kuin on tarpeen lakisääteisten tai yleisen edun mukaisten vaatimusten täyttämiseksi, sekä lisäksi olosuhteissa, joissa Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden soveltaminen vaikuttaisi haitallisesti organisaation oikeutettuihin etuihin. Oikeutettuja etuja ovat muun muassa sen valvominen, että organisaatiot noudattavat lainmukaisia velvoitteitaan ja että niiden tilinpäätökset on laadittu sääntöjen mukaisesti, samoin kuin luottamuksellisuus, kun on kyse mahdollisista yritysostoista, sulautumisista, yhteisyrityksistä tai muista vastaavista investointipankkien tai tilintarkastajien toteuttamista toimista.

5.   Tietosuojaviranomaisten tehtävä

| a. | Organisaatiot toteuttavat sitoumuksensa, jonka mukaan ne tekevät yhteistyötä Euroopan unionin tietosuojaviranomaisten kanssa, jäljempänä kuvatulla tavalla. EU:sta henkilötietoja vastaanottavien yhdysvaltalaisten organisaatioiden on Privacy Shield -järjestelyssä sitouduttava käyttämään tehokkaita menettelyjä varmistaakseen järjestelyn periaatteiden noudattamisen. Muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen mukaisesti järjestelyyn osallistuvilla organisaatioilla on oltava a) i) muutoksenhakuväylä henkilöille, joita tiedot koskevat, a) ii) seurantamenettelyt sen tarkastamiseksi, että organisaatioiden antamat vakuutukset niiden noudattamasta yksityisyyden suojasta pitävät paikkansa, ja a) iii) velvollisuus korjata puutteet, jotka johtuvat periaatteiden noudattamatta jättämisestä, samoin kuin velvollisuus ylläpitää seuraamusjärjestelmää. Organisaatio voi täyttää muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen a kohdan i ja iii alakohdan vaatimukset noudattamalla tässä esitettyjä vaatimuksia yhteistyöstä tietosuojaviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

a.

Organisaatiot toteuttavat sitoumuksensa, jonka mukaan ne tekevät yhteistyötä Euroopan unionin tietosuojaviranomaisten kanssa, jäljempänä kuvatulla tavalla. EU:sta henkilötietoja vastaanottavien yhdysvaltalaisten organisaatioiden on Privacy Shield -järjestelyssä sitouduttava käyttämään tehokkaita menettelyjä varmistaakseen järjestelyn periaatteiden noudattamisen. Muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen mukaisesti järjestelyyn osallistuvilla organisaatioilla on oltava a) i) muutoksenhakuväylä henkilöille, joita tiedot koskevat, a) ii) seurantamenettelyt sen tarkastamiseksi, että organisaatioiden antamat vakuutukset niiden noudattamasta yksityisyyden suojasta pitävät paikkansa, ja a) iii) velvollisuus korjata puutteet, jotka johtuvat periaatteiden noudattamatta jättämisestä, samoin kuin velvollisuus ylläpitää seuraamusjärjestelmää. Organisaatio voi täyttää muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen a kohdan i ja iii alakohdan vaatimukset noudattamalla tässä esitettyjä vaatimuksia yhteistyöstä tietosuojaviranomaisten kanssa.

| b. | Organisaatio sitoutuu yhteistyöhön tietosuojaviranomaisten kanssa ilmoittamalla kauppaministeriölle osoittamassaan Privacy Shield -järjestelyn omassa varmennuksessa (ks. omaa varmennusta koskeva täydentävä periaate), että se






  i. | on päättänyt täyttää muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen a kohdan i ja iii alakohdan vaatimukset sitoutumalla yhteistyöhön tietosuojaviranomaisten kanssa, |
| --- | --- | --- |

b.

Organisaatio sitoutuu yhteistyöhön tietosuojaviranomaisten kanssa ilmoittamalla kauppaministeriölle osoittamassaan Privacy Shield -järjestelyn omassa varmennuksessa (ks. omaa varmennusta koskeva täydentävä periaate), että se

i.

on päättänyt täyttää muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen a kohdan i ja iii alakohdan vaatimukset sitoutumalla yhteistyöhön tietosuojaviranomaisten kanssa,

| ii. | tekee tietosuojaviranomaisten kanssa yhteistyötä tutkittaessa ja ratkaistaessa Privacy Shield -järjestelyssä tehtyjä valituksia ja |
| --- | --- |

ii.

tekee tietosuojaviranomaisten kanssa yhteistyötä tutkittaessa ja ratkaistaessa Privacy Shield -järjestelyssä tehtyjä valituksia ja

| iii. | noudattaa kaikkia tietosuojaviranomaisten antamia ohjeita, joissa todetaan, että organisaation on Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamiseksi toteutettava erityistoimia. Näihin kuuluvat korjaavat toimet ja korvaukset niiden henkilöiden hyväksi, joihin periaatteiden noudattamatta jättäminen on vaikuttanut. Organisaatio myös antaa tietosuojaviranomaisille kirjallisen vahvistuksen kyseisten toimien toteuttamisesta. |
| --- | --- |

iii.

noudattaa kaikkia tietosuojaviranomaisten antamia ohjeita, joissa todetaan, että organisaation on Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamiseksi toteutettava erityistoimia. Näihin kuuluvat korjaavat toimet ja korvaukset niiden henkilöiden hyväksi, joihin periaatteiden noudattamatta jättäminen on vaikuttanut. Organisaatio myös antaa tietosuojaviranomaisille kirjallisen vahvistuksen kyseisten toimien toteuttamisesta.

| c. | Tietosuojaviranomaisten paneelien toiminta






  i. | Tiedotuksesta ja neuvonnasta muodostuva tietosuojaviranomaisten yhteistyö järjestetään seuraavasti:






  1. | Neuvonnasta vastaa Euroopan unionin tasolla perustettava epävirallinen tietosuojaviranomaisten paneeli, joka muun muassa auttaa yhtenäisen ja johdonmukaisen lähestymistavan varmistamisessa. |
| --- | --- | --- | --- |

c.

Tietosuojaviranomaisten paneelien toiminta

i.

Tiedotuksesta ja neuvonnasta muodostuva tietosuojaviranomaisten yhteistyö järjestetään seuraavasti:

1.

Neuvonnasta vastaa Euroopan unionin tasolla perustettava epävirallinen tietosuojaviranomaisten paneeli, joka muun muassa auttaa yhtenäisen ja johdonmukaisen lähestymistavan varmistamisessa.

| 2. | Paneeli antaa yhdysvaltalaisille organisaatioille lausuntonsa yksityishenkilöiden tekemistä, ratkaistavina olevista valituksista, jotka koskevat EU:sta Privacy Shield -järjestelyn mukaisesti siirrettyjen henkilötietojen käsittelyä. Näillä ohjeilla on tarkoitus varmistaa, että Privacy Shield -järjestelyn periaatteita sovelletaan asianmukaisesti. Ohjeissa selostetaan myös asianosaisen (asianosaisten) hyväksi tehtävät korjaavat toimet, joita tietosuojaviranomaiset pitävät asianmukaisina. |
| --- | --- |

2.

Paneeli antaa yhdysvaltalaisille organisaatioille lausuntonsa yksityishenkilöiden tekemistä, ratkaistavina olevista valituksista, jotka koskevat EU:sta Privacy Shield -järjestelyn mukaisesti siirrettyjen henkilötietojen käsittelyä. Näillä ohjeilla on tarkoitus varmistaa, että Privacy Shield -järjestelyn periaatteita sovelletaan asianmukaisesti. Ohjeissa selostetaan myös asianosaisen (asianosaisten) hyväksi tehtävät korjaavat toimet, joita tietosuojaviranomaiset pitävät asianmukaisina.

| 3. | Paneeli antaa lausuntonsa tapauksista, joita organisaatiot ovat siirtäneet sen käsiteltäväksi, ja/tai valituksista, jotka koskevat tietosuojaviranomaisten kanssa Privacy Shield -järjestelyssä yhteistyöhön sitoutuneita organisaatioita ja jotka paneeli on saanut suoraan yksityishenkilöiltä. Samalla se kannustaa ja tarvittaessa auttaa valituksen tekijöitä turvautumaan ensin organisaation sisäisiin muutoksenhakumenettelyihin. |
| --- | --- |

3.

Paneeli antaa lausuntonsa tapauksista, joita organisaatiot ovat siirtäneet sen käsiteltäväksi, ja/tai valituksista, jotka koskevat tietosuojaviranomaisten kanssa Privacy Shield -järjestelyssä yhteistyöhön sitoutuneita organisaatioita ja jotka paneeli on saanut suoraan yksityishenkilöiltä. Samalla se kannustaa ja tarvittaessa auttaa valituksen tekijöitä turvautumaan ensin organisaation sisäisiin muutoksenhakumenettelyihin.

| 4. | Ohjeet annetaan vasta, kun kiistan molemmilla osapuolilla on ollut asianmukainen tilaisuus esittää haluamansa huomiot ja toimittaa haluamansa todistusaineisto. Paneeli pyrkii antamaan ohjeet niin nopeasti kuin asianmukainen menettely sallii. Yleissääntönä on, että paneeli antaa lausuntonsa 60 päivän kuluessa valituksen tai sille siirretyn tapauksen vastaanottamisesta ja mahdollisuuksien mukaan lyhyemmässä ajassa. |
| --- | --- |

4.

Ohjeet annetaan vasta, kun kiistan molemmilla osapuolilla on ollut asianmukainen tilaisuus esittää haluamansa huomiot ja toimittaa haluamansa todistusaineisto. Paneeli pyrkii antamaan ohjeet niin nopeasti kuin asianmukainen menettely sallii. Yleissääntönä on, että paneeli antaa lausuntonsa 60 päivän kuluessa valituksen tai sille siirretyn tapauksen vastaanottamisesta ja mahdollisuuksien mukaan lyhyemmässä ajassa.

| 5. | Paneeli julkistaa vastaanottamiensa valitusten käsittelyn tulokset, jos katsoo tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

5.

Paneeli julkistaa vastaanottamiensa valitusten käsittelyn tulokset, jos katsoo tarpeelliseksi.

| 6. | Ohjeiden antaminen paneelin kautta ei aseta paneelia tai yksittäisiä tietosuojaviranomaisia minkäänlaiseen vastuuseen. |
| --- | --- |

6.

Ohjeiden antaminen paneelin kautta ei aseta paneelia tai yksittäisiä tietosuojaviranomaisia minkäänlaiseen vastuuseen.

| ii. | Kuten edellä todettiin, tämän riitojenratkaisumenettelyn valitsevien organisaatioiden on sitouduttava noudattamaan tietosuojaviranomaisten ohjeita. Jos organisaatio ei noudata ohjeita 25 päivän kuluessa ohjeiden antamisesta eikä ole antanut tyydyttävää selitystä viivästykselle, paneeli ilmoittaa, että se siirtää asian liittovaltion kauppakomissiolle, liikenneministeriölle tai muulle Yhdysvaltojen liitto- tai osavaltion elimelle, jolla on lakisääteiset valtuudet ryhtyä lainvalvontatoimenpiteisiin vilpillistä tai harhauttavaa menettelyä koskevissa asioissa, tai että se pitää yhteistyösopimusta vakavan sopimusrikkomuksen vuoksi mitättömänä. Jälkimmäisessä tapauksessa paneeli ilmoittaa mitättömyydestä kauppaministeriölle, jotta Privacy Shield -luetteloa voidaan muuttaa tarvittavalla tavalla. Jos sitoumusta tietosuojaviranomaisten kanssa tehtävästä yhteistyöstä tai Privacy Shield -järjestelyn periaatteita ei noudateta, liittovaltion kauppakomissiosta annetun lain 5 §:n tai muun vastaavan lain säännöksen nojalla voidaan nostaa vilpillistä menettelyä koskeva kanne. |
| --- | --- |

ii.

Kuten edellä todettiin, tämän riitojenratkaisumenettelyn valitsevien organisaatioiden on sitouduttava noudattamaan tietosuojaviranomaisten ohjeita. Jos organisaatio ei noudata ohjeita 25 päivän kuluessa ohjeiden antamisesta eikä ole antanut tyydyttävää selitystä viivästykselle, paneeli ilmoittaa, että se siirtää asian liittovaltion kauppakomissiolle, liikenneministeriölle tai muulle Yhdysvaltojen liitto- tai osavaltion elimelle, jolla on lakisääteiset valtuudet ryhtyä lainvalvontatoimenpiteisiin vilpillistä tai harhauttavaa menettelyä koskevissa asioissa, tai että se pitää yhteistyösopimusta vakavan sopimusrikkomuksen vuoksi mitättömänä. Jälkimmäisessä tapauksessa paneeli ilmoittaa mitättömyydestä kauppaministeriölle, jotta Privacy Shield -luetteloa voidaan muuttaa tarvittavalla tavalla. Jos sitoumusta tietosuojaviranomaisten kanssa tehtävästä yhteistyöstä tai Privacy Shield -järjestelyn periaatteita ei noudateta, liittovaltion kauppakomissiosta annetun lain 5 §:n tai muun vastaavan lain säännöksen nojalla voidaan nostaa vilpillistä menettelyä koskeva kanne.

| d. | Jos organisaatio haluaa, että sen Privacy Shield -järjestelyyn liittyvät edut kattavat myös henkilöstötiedot, jotka on siirretty EU:sta käytettäväksi työsuhteiden hoitamisen yhteydessä, organisaation on sitouduttava tekemään yhteistyötä tietosuojaviranomaisten kanssa näiden tietojen osalta (ks. henkilöstötietoja koskeva täydentävä periaate). |
| --- | --- |

d.

Jos organisaatio haluaa, että sen Privacy Shield -järjestelyyn liittyvät edut kattavat myös henkilöstötiedot, jotka on siirretty EU:sta käytettäväksi työsuhteiden hoitamisen yhteydessä, organisaation on sitouduttava tekemään yhteistyötä tietosuojaviranomaisten kanssa näiden tietojen osalta (ks. henkilöstötietoja koskeva täydentävä periaate).

| e. | Tämän vaihtoehdon valitsevilta organisaatioilta veloitetaan vuosimaksu, jolla on tarkoitus kattaa paneelin toimintakulut, ja organisaatioilta voidaan tämän lisäksi veloittaa tarpeelliset käännöskulut, joita aiheutuu, kun paneeli käsittelee sille siirrettyjä asioita ja organisaatiota vastaan tehtyjä valituksia. Vuosimaksu on enintään 500 Yhdysvaltojen dollaria, ja se on pienempi pienemmille yrityksille. |
| --- | --- |

e.

Tämän vaihtoehdon valitsevilta organisaatioilta veloitetaan vuosimaksu, jolla on tarkoitus kattaa paneelin toimintakulut, ja organisaatioilta voidaan tämän lisäksi veloittaa tarpeelliset käännöskulut, joita aiheutuu, kun paneeli käsittelee sille siirrettyjä asioita ja organisaatiota vastaan tehtyjä valituksia. Vuosimaksu on enintään 500 Yhdysvaltojen dollaria, ja se on pienempi pienemmille yrityksille.

6.   Oma varmennus

| a. | Organisaatio voi alkaa hyödyntää Privacy Shield -järjestelyyn liittyviä etuja siitä päivästä lähtien, jona kauppaministeriö on – todettuaan että organisaation oma varmennus on täydellinen – merkinnyt oman varmennuksen Privacy Shield -luetteloon. |
| --- | --- |

a.

Organisaatio voi alkaa hyödyntää Privacy Shield -järjestelyyn liittyviä etuja siitä päivästä lähtien, jona kauppaministeriö on – todettuaan että organisaation oma varmennus on täydellinen – merkinnyt oman varmennuksen Privacy Shield -luetteloon.

| b. | Tehdäkseen oman varmennuksensa Privacy Shield -järjestelyssä organisaation on toimitettava kauppaministeriölle tätä koskeva asiakirja, jonka on allekirjoittanut järjestelyyn liittyvää organisaatiota edustava toimihenkilö ja joka sisältää vähintään seuraavat tiedot:






  i. | organisaation nimi, postiosoite, sähköpostiosoite sekä puhelin- ja faksinumerot, |
| --- | --- | --- |

b.

Tehdäkseen oman varmennuksensa Privacy Shield -järjestelyssä organisaation on toimitettava kauppaministeriölle tätä koskeva asiakirja, jonka on allekirjoittanut järjestelyyn liittyvää organisaatiota edustava toimihenkilö ja joka sisältää vähintään seuraavat tiedot:

i.

organisaation nimi, postiosoite, sähköpostiosoite sekä puhelin- ja faksinumerot,

| ii. | kuvaus organisaation toiminnoista, jotka liittyvät EU:sta saataviin henkilötietoihin ja |
| --- | --- |

ii.

kuvaus organisaation toiminnoista, jotka liittyvät EU:sta saataviin henkilötietoihin ja

| iii. | kuvaus tällaisia henkilötietoja koskevista organisaation tietosuojaperiaatteista. Kuvauksessa annetaan muun muassa seuraavat tiedot:






  1. | jos organisaatiolla on julkiset verkkosivut, verkko-osoite, jossa sen tietosuojaperiaatteet ovat saatavilla, tai jos julkisia verkkosivuja ei ole, tieto siitä, missä yleisö voi tutustua kyseisiin periaatteisiin, |
| --- | --- | --- |

iii.

kuvaus tällaisia henkilötietoja koskevista organisaation tietosuojaperiaatteista. Kuvauksessa annetaan muun muassa seuraavat tiedot:

1.

jos organisaatiolla on julkiset verkkosivut, verkko-osoite, jossa sen tietosuojaperiaatteet ovat saatavilla, tai jos julkisia verkkosivuja ei ole, tieto siitä, missä yleisö voi tutustua kyseisiin periaatteisiin,

| 2. | milloin tietosuojaperiaatteet on pantu täytäntöön, |
| --- | --- |

2.

milloin tietosuojaperiaatteet on pantu täytäntöön,

| 3. | mikä on yhteysosoite asioissa, jotka koskevat valitusten käsittelyä, tietoihin tutustumista koskevia pyyntöjä sekä kaikkia muita Privacy Shield -järjestelyyn liittyviä kysymyksiä, |
| --- | --- |

3.

mikä on yhteysosoite asioissa, jotka koskevat valitusten käsittelyä, tietoihin tutustumista koskevia pyyntöjä sekä kaikkia muita Privacy Shield -järjestelyyn liittyviä kysymyksiä,

| 4. | millä erityisellä lakisääteisellä elimellä (joka on lueteltu järjestelyn periaatteissa tai niiden tulevassa liitteessä) on toimivalta käsitellä organisaatiosta tehdyt valitukset, jotka koskevat mahdollisia sopimattomia tai vilpillisiä käytäntöjä ja yksityisyyttä koskevien lakien ja asetusten rikkomuksia, |
| --- | --- |

4.

millä erityisellä lakisääteisellä elimellä (joka on lueteltu järjestelyn periaatteissa tai niiden tulevassa liitteessä) on toimivalta käsitellä organisaatiosta tehdyt valitukset, jotka koskevat mahdollisia sopimattomia tai vilpillisiä käytäntöjä ja yksityisyyttä koskevien lakien ja asetusten rikkomuksia,

| 5. | kaikkien sellaisten yksityisyydensuojaohjelmien nimet, joihin organisaatio osallistuu, |
| --- | --- |

5.

kaikkien sellaisten yksityisyydensuojaohjelmien nimet, joihin organisaatio osallistuu,

| 6. | millä menetelmällä tarkastetaan, että järjestelyn periaatteiden noudattaminen on varmistettu (esimerkiksi tarkastus yrityksen sisällä, kolmannen osapuolen tekemä tarkastus; ks. tarkastamista koskeva täydentävä periaate) ja |
| --- | --- |

6.

millä menetelmällä tarkastetaan, että järjestelyn periaatteiden noudattaminen on varmistettu (esimerkiksi tarkastus yrityksen sisällä, kolmannen osapuolen tekemä tarkastus; ks. tarkastamista koskeva täydentävä periaate) ja

| 7. | riippumaton muutoksenhakumekanismi, jota voidaan käyttää ratkaisematta olevien valitusten tutkimiseen. |
| --- | --- |

7.

riippumaton muutoksenhakumekanismi, jota voidaan käyttää ratkaisematta olevien valitusten tutkimiseen.

| c. | Jos organisaatio haluaa, että sen Privacy Shield -järjestelyyn liittyvät edut kattavat myös henkilöstötiedot, jotka on siirretty EU:sta käytettäväksi työsuhteiden yhteydessä, tämä on mahdollista, jos lakisääteisellä elimellä, joka on lueteltu järjestelyn periaatteissa tai niiden tulevassa liitteessä, on toimivalta käsitellä organisaatiota vastaan esitetyt vaateet, jotka koskevat henkilöstötietojen käsittelyä. Lisäksi organisaation on todettava tämä omassa varmennuksessaan ja ilmoitettava, että se sitoutuu tekemään yhteistyötä EU:n toimivaltais(t)en viranomais(t)en kanssa henkilöstötietoja ja tietosuojaviranomaisten tehtäviä koskevien täydentävien periaatteiden mukaisesti tapauksen mukaan ja että se noudattaa näiden viranomaisten antamia ohjeita. Organisaation on myös toimitettava kauppaministeriölle jäljennös sen henkilöstöä koskevista tietosuojaperiaatteista sekä ilmoitettava, missä henkilöstö, jota asia koskee, voi tutustua organisaation tietosuojaperiaatteisiin. |
| --- | --- |

c.

Jos organisaatio haluaa, että sen Privacy Shield -järjestelyyn liittyvät edut kattavat myös henkilöstötiedot, jotka on siirretty EU:sta käytettäväksi työsuhteiden yhteydessä, tämä on mahdollista, jos lakisääteisellä elimellä, joka on lueteltu järjestelyn periaatteissa tai niiden tulevassa liitteessä, on toimivalta käsitellä organisaatiota vastaan esitetyt vaateet, jotka koskevat henkilöstötietojen käsittelyä. Lisäksi organisaation on todettava tämä omassa varmennuksessaan ja ilmoitettava, että se sitoutuu tekemään yhteistyötä EU:n toimivaltais(t)en viranomais(t)en kanssa henkilöstötietoja ja tietosuojaviranomaisten tehtäviä koskevien täydentävien periaatteiden mukaisesti tapauksen mukaan ja että se noudattaa näiden viranomaisten antamia ohjeita. Organisaation on myös toimitettava kauppaministeriölle jäljennös sen henkilöstöä koskevista tietosuojaperiaatteista sekä ilmoitettava, missä henkilöstö, jota asia koskee, voi tutustua organisaation tietosuojaperiaatteisiin.

| d. | Kauppaministeriö pitää yllä Privacy Shield -luetteloa organisaatioista, jotka ovat toimittaneet täydellisen oman varmennuksen ja jotka niin ollen saavat hyödykseen Privacy Shield -järjestelyn edut. Kauppaministeriö päivittää listaa vuosittain annettavilla uudelleenvarmennuksilla sekä ilmoituksilla, jotka on saatu riitojenratkaisua ja täytäntöönpanoa koskevien täydentävien periaatteiden mukaisesti. Oma varmennus on annettava uudelleen vähintään kerran vuodessa. Jos organisaatio ei uusi omaa varmennustaan, se poistetaan Privacy Shield -luettelosta eikä sille enää myönnetä järjestelyn etuja. Sekä Privacy Shield -luettelo että organisaatioiden omat varmennukset julkistetaan. Kaikkien organisaatioiden, jotka kauppaministeriö on merkinnyt Privacy Shield -luetteloon, on mainittava myös julkaistuissa tietosuojaperiaatteissaan, että ne noudattavat Privacy Shield -järjestelyn periaatteita. Jos organisaation tietosuojaperiaatteet ovat saatavilla verkossa, niissä on oltava linkki kauppaministeriön Privacy Shield -verkkosivustolle sekä linkki sellaisen riippumattoman muutoksenhakumekanismin verkkosivustoon tai valituslomakkeeseen, joka voi tutkia ratkaisematta olevat valitukset. |
| --- | --- |

d.

Kauppaministeriö pitää yllä Privacy Shield -luetteloa organisaatioista, jotka ovat toimittaneet täydellisen oman varmennuksen ja jotka niin ollen saavat hyödykseen Privacy Shield -järjestelyn edut. Kauppaministeriö päivittää listaa vuosittain annettavilla uudelleenvarmennuksilla sekä ilmoituksilla, jotka on saatu riitojenratkaisua ja täytäntöönpanoa koskevien täydentävien periaatteiden mukaisesti. Oma varmennus on annettava uudelleen vähintään kerran vuodessa. Jos organisaatio ei uusi omaa varmennustaan, se poistetaan Privacy Shield -luettelosta eikä sille enää myönnetä järjestelyn etuja. Sekä Privacy Shield -luettelo että organisaatioiden omat varmennukset julkistetaan. Kaikkien organisaatioiden, jotka kauppaministeriö on merkinnyt Privacy Shield -luetteloon, on mainittava myös julkaistuissa tietosuojaperiaatteissaan, että ne noudattavat Privacy Shield -järjestelyn periaatteita. Jos organisaation tietosuojaperiaatteet ovat saatavilla verkossa, niissä on oltava linkki kauppaministeriön Privacy Shield -verkkosivustolle sekä linkki sellaisen riippumattoman muutoksenhakumekanismin verkkosivustoon tai valituslomakkeeseen, joka voi tutkia ratkaisematta olevat valitukset.

| e. | Yksityisyyden suojaa koskevia periaatteita sovelletaan välittömästi varmennuksen jälkeen. Privacy Shield -järjestelyn periaatteet vaikuttavat liikesuhteisiin, joita organisaatioilla on kolmansien osapuolten kanssa. Organisaatiot, jotka antavat oman varmennuksensa Privacy Shield -järjestelyssä kahden ensimmäisen kuukauden kuluessa järjestelyn voimaantulopäivästä, saattavat olemassa olevat liikesuhteensa kolmansien osapuolten kanssa niin pian kuin mahdollista tietojen edelleen siirtämiseen liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevan periaatteen mukaisiksi. Tämä toimenpide on joka tapauksessa tehtävä yhdeksän kuukauden kuluessa päivästä, jona organisaatio antoi varmennuksensa Privacy Shield -järjestelyyn. Kun organisaatiot kyseisen siirtymäkauden aikana siirtävät tietoja kolmannelle osapuolelle, niiden on i) sovellettava ilmoitus- ja valintaperiaatteita ja ii) jos henkilötietoja siirretään edustajana toimivalle kolmannelle osapuolelle, niiden on varmistettava, että edustajalla on velvollisuus järjestää vähintään Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukainen tietosuoja. |
| --- | --- |

e.

Yksityisyyden suojaa koskevia periaatteita sovelletaan välittömästi varmennuksen jälkeen. Privacy Shield -järjestelyn periaatteet vaikuttavat liikesuhteisiin, joita organisaatioilla on kolmansien osapuolten kanssa. Organisaatiot, jotka antavat oman varmennuksensa Privacy Shield -järjestelyssä kahden ensimmäisen kuukauden kuluessa järjestelyn voimaantulopäivästä, saattavat olemassa olevat liikesuhteensa kolmansien osapuolten kanssa niin pian kuin mahdollista tietojen edelleen siirtämiseen liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevan periaatteen mukaisiksi. Tämä toimenpide on joka tapauksessa tehtävä yhdeksän kuukauden kuluessa päivästä, jona organisaatio antoi varmennuksensa Privacy Shield -järjestelyyn. Kun organisaatiot kyseisen siirtymäkauden aikana siirtävät tietoja kolmannelle osapuolelle, niiden on i) sovellettava ilmoitus- ja valintaperiaatteita ja ii) jos henkilötietoja siirretään edustajana toimivalle kolmannelle osapuolelle, niiden on varmistettava, että edustajalla on velvollisuus järjestää vähintään Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukainen tietosuoja.

| f. | Organisaation on sovellettava Privacy Shield -järjestelyn periaatteita kaikkiin henkilötietoihin, jotka organisaatio saa EU:sta järjestelyä hyödyntäen. Sitoutumista Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamiseen ei rajoiteta ajallisesti niiden henkilötietojen osalta, jotka organisaatio on saanut ollessaan oikeutettu Privacy Shield -järjestelyn etuihin. Sitoutuminen merkitsee sitä, että organisaatio soveltaa järjestelyn periaatteita tällaisiin tietoihin niin kauan kuin organisaatio tallentaa, käyttää tai luovuttaa tietoja, vaikka se olisi myöhemmin mistä tahansa syystä jättäytynyt Privacy Shield -järjestelyn ulkopuolelle. Organisaation, joka vetäytyy Privacy Shield -järjestelystä mutta joka haluaa säilyttää tällaiset tiedot, on vahvistettava kauppaministeriölle vuosittain sitoumuksensa, jonka mukaan se jatkaa periaatteiden soveltamista tietoihin tai antaa tiedoille ”riittävän” suojan muiden hyväksyttyjen keinojen avulla (esimerkiksi käyttämällä sopimusta, joka vastaa täysin Euroopan komission hyväksymissä vakiosopimuslausekkeissa olevia ehtoja). Muussa tapauksessa sen on palautettava tai hävitettävä tiedot. Organisaation, joka vetäytyy Privacy Shield -järjestelystä, on poistettava kaikista tietosuojaperiaatteistaan kaikki Privacy Shield -järjestelyä koskevat viittaukset, joista voisi päätellä, että organisaatio osallistuisi edelleen aktiivisesti Privacy Shield -järjestelyyn ja että se olisi oikeutettu järjestelyn etuihin. |
| --- | --- |

f.

Organisaation on sovellettava Privacy Shield -järjestelyn periaatteita kaikkiin henkilötietoihin, jotka organisaatio saa EU:sta järjestelyä hyödyntäen. Sitoutumista Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamiseen ei rajoiteta ajallisesti niiden henkilötietojen osalta, jotka organisaatio on saanut ollessaan oikeutettu Privacy Shield -järjestelyn etuihin. Sitoutuminen merkitsee sitä, että organisaatio soveltaa järjestelyn periaatteita tällaisiin tietoihin niin kauan kuin organisaatio tallentaa, käyttää tai luovuttaa tietoja, vaikka se olisi myöhemmin mistä tahansa syystä jättäytynyt Privacy Shield -järjestelyn ulkopuolelle. Organisaation, joka vetäytyy Privacy Shield -järjestelystä mutta joka haluaa säilyttää tällaiset tiedot, on vahvistettava kauppaministeriölle vuosittain sitoumuksensa, jonka mukaan se jatkaa periaatteiden soveltamista tietoihin tai antaa tiedoille ”riittävän” suojan muiden hyväksyttyjen keinojen avulla (esimerkiksi käyttämällä sopimusta, joka vastaa täysin Euroopan komission hyväksymissä vakiosopimuslausekkeissa olevia ehtoja). Muussa tapauksessa sen on palautettava tai hävitettävä tiedot. Organisaation, joka vetäytyy Privacy Shield -järjestelystä, on poistettava kaikista tietosuojaperiaatteistaan kaikki Privacy Shield -järjestelyä koskevat viittaukset, joista voisi päätellä, että organisaatio osallistuisi edelleen aktiivisesti Privacy Shield -järjestelyyn ja että se olisi oikeutettu järjestelyn etuihin.

| g. | Organisaation, joka lakkaa olemasta erillinen oikeussubjekti sulautumisen tai yritysoston seurauksena, on ilmoitettava tästä kauppaministeriölle etukäteen. Ilmoitukseen on sisällyttävä tieto myös siitä, onko organisaation haltuun ottava yksikkö tai sulautumisessa muodostuva yksikkö i) yritysostoon tai sulautumiseen sovellettavan lain nojalla ilman eri toimenpiteitä edelleen sidoksissa Privacy Shield -järjestelyn periaatteisiin vai ii) haluaako se antaa oman varmennuksensa Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamisesta tai toteuttaa muita suojatoimenpiteitä, kuten solmia kirjallisen sopimuksen, jossa taataan Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattaminen. Siinä tapauksessa, että kumpikaan vaihtoehdoista i) tai ii) ei sovellu, kaikki Privacy Shield -järjestelyn kautta saadut tiedot on viipymättä hävitettävä. |
| --- | --- |

g.

Organisaation, joka lakkaa olemasta erillinen oikeussubjekti sulautumisen tai yritysoston seurauksena, on ilmoitettava tästä kauppaministeriölle etukäteen. Ilmoitukseen on sisällyttävä tieto myös siitä, onko organisaation haltuun ottava yksikkö tai sulautumisessa muodostuva yksikkö i) yritysostoon tai sulautumiseen sovellettavan lain nojalla ilman eri toimenpiteitä edelleen sidoksissa Privacy Shield -järjestelyn periaatteisiin vai ii) haluaako se antaa oman varmennuksensa Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamisesta tai toteuttaa muita suojatoimenpiteitä, kuten solmia kirjallisen sopimuksen, jossa taataan Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattaminen. Siinä tapauksessa, että kumpikaan vaihtoehdoista i) tai ii) ei sovellu, kaikki Privacy Shield -järjestelyn kautta saadut tiedot on viipymättä hävitettävä.

| h. | Kun organisaatio vetäytyy Privacy Shield -järjestelystä, sen on – olipa syy mikä tahansa – poistettava kaikki maininnat, joista voisi päätellä, että organisaatio osallistuu edelleen Privacy Shield -järjestelyyn tai että se on oikeutettu järjestelyn etuihin. Jos EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn varmennusmerkki on käytössä, myös se on poistettava. Jos organisaatio antaa yleisölle vääriä tietoja Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamisesta, liittovaltion kauppakomissio tai muu asiaankuuluva valtiollinen elin voi nostaa organisaatiota vastaan kanteen. Kauppaministeriölle annetut väärät tiedot ovat kanneperuste vääriä lausuntoja koskevan Yhdysvaltojen lain nojalla (False Statements Act, 18 U.S.C. § 1001). |
| --- | --- |

h.

Kun organisaatio vetäytyy Privacy Shield -järjestelystä, sen on – olipa syy mikä tahansa – poistettava kaikki maininnat, joista voisi päätellä, että organisaatio osallistuu edelleen Privacy Shield -järjestelyyn tai että se on oikeutettu järjestelyn etuihin. Jos EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn varmennusmerkki on käytössä, myös se on poistettava. Jos organisaatio antaa yleisölle vääriä tietoja Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamisesta, liittovaltion kauppakomissio tai muu asiaankuuluva valtiollinen elin voi nostaa organisaatiota vastaan kanteen. Kauppaministeriölle annetut väärät tiedot ovat kanneperuste vääriä lausuntoja koskevan Yhdysvaltojen lain nojalla (False Statements Act, 18 U.S.C. § 1001).

7.   Tarkastus

| a. | Organisaatioiden on otettava käyttöön seurantamenettely, jonka avulla tarkastetaan, että organisaation antamat vakuutukset Privacy Shield -järjestelyn mukaisista yksityisyydensuojakäytännöistä pitävät paikkansa ja että yksityisyyden suoja on toteutettu organisaation esittämällä tavalla ja järjestelyn periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

a.

Organisaatioiden on otettava käyttöön seurantamenettely, jonka avulla tarkastetaan, että organisaation antamat vakuutukset Privacy Shield -järjestelyn mukaisista yksityisyydensuojakäytännöistä pitävät paikkansa ja että yksityisyyden suoja on toteutettu organisaation esittämällä tavalla ja järjestelyn periaatteiden mukaisesti.

| b. | Täyttääkseen muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen mukaiset tarkastamisvaatimukset organisaation on tarkastettava annettujen vakuutusten paikkansapitävyys arvioinnilla, jonka suorittaa organisaatio itse tai jokin ulkopuolinen taho. |
| --- | --- |

b.

Täyttääkseen muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen mukaiset tarkastamisvaatimukset organisaation on tarkastettava annettujen vakuutusten paikkansapitävyys arvioinnilla, jonka suorittaa organisaatio itse tai jokin ulkopuolinen taho.

| c. | Itsearviointimenetelmällä tehdyn tarkastuksen tuloksena on voitava todeta, että organisaation julkistetut tietosuojaperiaatteet, jotka koskevat EU:sta saatuja henkilötietoja, ovat täsmällisiä, kattavia, näkyvällä paikalla olevia, täysimääräisesti täytäntöönpantuja ja helposti tutustuttavissa olevia. Tarkastuksessa on myös todettava seuraavat seikat: organisaation tietosuojaperiaatteet ovat Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaisia; henkilöille annetaan tieto kaikista yrityksen sisäisistä valitusten käsittelymekanismeista ja riippumattomista mekanismeista, joille henkilöt voivat tehdä valituksia; organisaatio on ottanut käyttöön menettelyt, joiden avulla työntekijöitä koulutetaan panemaan tietosuojaperiaatteet täytäntöön ja joiden mukaisesti työntekijöille määrätään seuraamuksia tietosuojaperiaatteiden noudattamatta jättämisestä; ja organisaatiolla on käytössään sisäisiä menettelyjä, joiden mukaisesti tarkastellaan säännöllisin väliajoin objektiivisesti, onko edellä selostettua noudatettu. Organisaation toimihenkilön tai muun valtuutetun edustajan on vähintään kerran vuodessa allekirjoitettava lausunto, joka todentaa itsearvioinnin. Lausunto on pyynnöstä asetettava henkilöiden saataville, tai sen on oltava käytettävissä periaatteiden noudattamista koskevan tutkinnan tai valitusmenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

c.

Itsearviointimenetelmällä tehdyn tarkastuksen tuloksena on voitava todeta, että organisaation julkistetut tietosuojaperiaatteet, jotka koskevat EU:sta saatuja henkilötietoja, ovat täsmällisiä, kattavia, näkyvällä paikalla olevia, täysimääräisesti täytäntöönpantuja ja helposti tutustuttavissa olevia. Tarkastuksessa on myös todettava seuraavat seikat: organisaation tietosuojaperiaatteet ovat Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaisia; henkilöille annetaan tieto kaikista yrityksen sisäisistä valitusten käsittelymekanismeista ja riippumattomista mekanismeista, joille henkilöt voivat tehdä valituksia; organisaatio on ottanut käyttöön menettelyt, joiden avulla työntekijöitä koulutetaan panemaan tietosuojaperiaatteet täytäntöön ja joiden mukaisesti työntekijöille määrätään seuraamuksia tietosuojaperiaatteiden noudattamatta jättämisestä; ja organisaatiolla on käytössään sisäisiä menettelyjä, joiden mukaisesti tarkastellaan säännöllisin väliajoin objektiivisesti, onko edellä selostettua noudatettu. Organisaation toimihenkilön tai muun valtuutetun edustajan on vähintään kerran vuodessa allekirjoitettava lausunto, joka todentaa itsearvioinnin. Lausunto on pyynnöstä asetettava henkilöiden saataville, tai sen on oltava käytettävissä periaatteiden noudattamista koskevan tutkinnan tai valitusmenettelyn yhteydessä.

| d. | Jos organisaatio on valinnut arvioinnin, jossa ulkopuolinen taho tarkastelee periaatteiden noudattamista, arvioinnin tuloksista on käytävä ilmi, että EU:n alueelta saatuja henkilötietoja koskevat tietosuojaperiaatteet ovat Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaisia, että tietosuojaperiaatteita noudatetaan ja että henkilöille kerrotaan valitusmenettelyistä. Arvioinnissa voidaan hyödyntää tarpeen mukaan muun muassa tarkastusta, satunnaisotantaan perustuvia tarkistuksia, ”houkutuslintuja” tai teknisiä apuvälineitä. Arvioinnin tekijän tai organisaation toimihenkilön tai muun valtuutetun edustajan on vähintään kerran vuodessa allekirjoitettava lausunto, joka todentaa, että ulkopuolisen tekemä periaatteiden noudattamista koskeva arviointi on saatettu menestyksellisesti loppuun. Lausunnon on pyynnöstä oltava henkilöiden saatavilla, tai sen on oltava käytettävissä periaatteiden noudattamista koskevan tutkinnan tai valitusmenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

d.

Jos organisaatio on valinnut arvioinnin, jossa ulkopuolinen taho tarkastelee periaatteiden noudattamista, arvioinnin tuloksista on käytävä ilmi, että EU:n alueelta saatuja henkilötietoja koskevat tietosuojaperiaatteet ovat Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaisia, että tietosuojaperiaatteita noudatetaan ja että henkilöille kerrotaan valitusmenettelyistä. Arvioinnissa voidaan hyödyntää tarpeen mukaan muun muassa tarkastusta, satunnaisotantaan perustuvia tarkistuksia, ”houkutuslintuja” tai teknisiä apuvälineitä. Arvioinnin tekijän tai organisaation toimihenkilön tai muun valtuutetun edustajan on vähintään kerran vuodessa allekirjoitettava lausunto, joka todentaa, että ulkopuolisen tekemä periaatteiden noudattamista koskeva arviointi on saatettu menestyksellisesti loppuun. Lausunnon on pyynnöstä oltava henkilöiden saatavilla, tai sen on oltava käytettävissä periaatteiden noudattamista koskevan tutkinnan tai valitusmenettelyn yhteydessä.

| e. | Organisaatioiden on dokumentoitava Privacy Shield -järjestelyn mukaisten yksityisyydensuojakäytäntöjen täytäntöönpano ja toimitettava pyynnöstä asiaa koskeva dokumentaatio – periaatteiden noudattamista koskevan tutkinnan tai valitusmenettelyn yhteydessä – valituksia käsittelevälle riippumattomalle elimelle tai sopimattomia ja vilpillisiä käytäntöjä tutkivalle elimelle. Organisaatioiden on myös vastattava nopeasti kauppaministeriön tekemiin tiedusteluihin ja tietopyyntöihin, joilla pyritään selvittämään, noudattaako organisaatio järjestelyn periaatteita. |
| --- | --- |

e.

Organisaatioiden on dokumentoitava Privacy Shield -järjestelyn mukaisten yksityisyydensuojakäytäntöjen täytäntöönpano ja toimitettava pyynnöstä asiaa koskeva dokumentaatio – periaatteiden noudattamista koskevan tutkinnan tai valitusmenettelyn yhteydessä – valituksia käsittelevälle riippumattomalle elimelle tai sopimattomia ja vilpillisiä käytäntöjä tutkivalle elimelle. Organisaatioiden on myös vastattava nopeasti kauppaministeriön tekemiin tiedusteluihin ja tietopyyntöihin, joilla pyritään selvittämään, noudattaako organisaatio järjestelyn periaatteita.

8.   Tiedonsaanti

a.   Tiedonsaantiperiaate käytännössä

| i. | Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaan tiedonsaanti on keskeistä yksityisyyden suojassa. Henkilö voi sen perusteella erityisesti tarkistaa häntä itseään koskevan tiedon paikkansapitävyyden. Tiedonsaantiperiaatteella tarkoitetaan, että yksilöillä on oikeus






  1. | saada organisaatiolta vahvistus siitä, käsitteleekö se heitä koskevia henkilötietoja (4); |
| --- | --- | --- |

i.

Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaan tiedonsaanti on keskeistä yksityisyyden suojassa. Henkilö voi sen perusteella erityisesti tarkistaa häntä itseään koskevan tiedon paikkansapitävyyden. Tiedonsaantiperiaatteella tarkoitetaan, että yksilöillä on oikeus

1.

saada organisaatiolta vahvistus siitä, käsitteleekö se heitä koskevia henkilötietoja (4);

| 2. | saada kyseiset tiedot nähtäväkseen, jotta he voivat tarkastaa niiden paikkansapitävyyden ja niiden käsittelyn laillisuuden; ja |
| --- | --- |

2.

saada kyseiset tiedot nähtäväkseen, jotta he voivat tarkastaa niiden paikkansapitävyyden ja niiden käsittelyn laillisuuden; ja

| 3. | saada tiedot korjatuiksi, muutetuiksi tai hävitetyiksi, jos ne ovat virheellisiä tai niitä on käsitelty järjestelyn periaatteiden vastaisesti. |
| --- | --- |

3.

saada tiedot korjatuiksi, muutetuiksi tai hävitetyiksi, jos ne ovat virheellisiä tai niitä on käsitelty järjestelyn periaatteiden vastaisesti.

| ii. | Henkilön ei tarvitse perustella pyyntöään saada itseään koskevat tiedot. Vastatessaan henkilön tiedonsaantipyyntöön organisaation on ensiksi kiinnitettävä huomiota siihen, miksi tietoja halutaan. Jos tiedonsaantipyyntö on esimerkiksi epämääräinen tai kattaa laajan alan, organisaatio voi keskustella kyseisen henkilön kanssa, jotta pyynnön syy ymmärrettäisiin paremmin ja halutut tiedot löytyisivät helpommin. Organisaatio saattaa tiedustella, minkä organisaation osan kanssa henkilö on ollut tekemisissä tai minkä luonteista tietoa pyyntö koskee tai mikä on tiedon käyttötarkoitus. |
| --- | --- |

ii.

Henkilön ei tarvitse perustella pyyntöään saada itseään koskevat tiedot. Vastatessaan henkilön tiedonsaantipyyntöön organisaation on ensiksi kiinnitettävä huomiota siihen, miksi tietoja halutaan. Jos tiedonsaantipyyntö on esimerkiksi epämääräinen tai kattaa laajan alan, organisaatio voi keskustella kyseisen henkilön kanssa, jotta pyynnön syy ymmärrettäisiin paremmin ja halutut tiedot löytyisivät helpommin. Organisaatio saattaa tiedustella, minkä organisaation osan kanssa henkilö on ollut tekemisissä tai minkä luonteista tietoa pyyntö koskee tai mikä on tiedon käyttötarkoitus.

| iii. | Tiedonsaantiperiaatteen perimmäisen luonteen mukaisesti organisaatioiden olisi aina vilpittömästi pyrittävä antamaan tiedot. Jos esimerkiksi tietyt tiedot on suojattava ja ne voidaan helposti erottaa muista pyynnön koskemista henkilötiedoista, organisaation on erotettava suojattu tieto ja annettava muu tieto henkilön saataville. Jos organisaatio päättää, että pääsyä tietoihin on jossain tapauksessa rajoitettava, päätös on perusteltava tietoja pyytävälle henkilölle ja tälle on ilmoitettava, mistä tai keneltä saa asiasta lisätietoja. |
| --- | --- |

iii.

Tiedonsaantiperiaatteen perimmäisen luonteen mukaisesti organisaatioiden olisi aina vilpittömästi pyrittävä antamaan tiedot. Jos esimerkiksi tietyt tiedot on suojattava ja ne voidaan helposti erottaa muista pyynnön koskemista henkilötiedoista, organisaation on erotettava suojattu tieto ja annettava muu tieto henkilön saataville. Jos organisaatio päättää, että pääsyä tietoihin on jossain tapauksessa rajoitettava, päätös on perusteltava tietoja pyytävälle henkilölle ja tälle on ilmoitettava, mistä tai keneltä saa asiasta lisätietoja.

b.   Tiedonsaannista johtuva rasitus ja sen aiheuttamat kulut

| i. | Henkilötietoja koskevaa tiedonsaantioikeutta voidaan rajoittaa poikkeuksellisissa olosuhteissa, jos muun kuin tietoja pyytäneen henkilön laillisia oikeuksia loukattaisiin tai jos tiedonsaannista aiheutuva rasitus tai siihen liittyvät kustannukset olisivat suhteettoman suuria verrattuina henkilön tietosuojaan kohdistuviin riskeihin kyseisessä tapauksessa. Kustannukset ja tietojen antamisesta aiheutuvat rasitteet ovat tärkeitä tekijöitä, ja ne olisi otettava huomioon, mutta niiden perusteella ei päätetä, onko tiedon antaminen kohtuullista. |
| --- | --- |

i.

Henkilötietoja koskevaa tiedonsaantioikeutta voidaan rajoittaa poikkeuksellisissa olosuhteissa, jos muun kuin tietoja pyytäneen henkilön laillisia oikeuksia loukattaisiin tai jos tiedonsaannista aiheutuva rasitus tai siihen liittyvät kustannukset olisivat suhteettoman suuria verrattuina henkilön tietosuojaan kohdistuviin riskeihin kyseisessä tapauksessa. Kustannukset ja tietojen antamisesta aiheutuvat rasitteet ovat tärkeitä tekijöitä, ja ne olisi otettava huomioon, mutta niiden perusteella ei päätetä, onko tiedon antaminen kohtuullista.

| ii. | Jos henkilötietoa esimerkiksi käytetään yksityishenkilöä koskevan tärkeän päätöksen tekemiseen (esimerkiksi jos myönnetään tai päätetään olla myöntämättä jotain merkittävää, kuten vakuutus, laina tai työpaikka), organisaation on annettava tiedot, vaikka tietojen hankkiminen olisi suhteellisen vaikeaa tai kallista. Tämä on myös muiden näissä täydentävissä periaatteissa olevien sääntöjen mukaista. Vaikka pyydetyt henkilötiedot eivät olisi arkaluonteisia ja vaikka niiden perusteella ei tehtäisi päätöksiä, joilla on merkittävä vaikutus henkilöön, mutta tiedot ovat helposti saatavilla ja niiden toimittaminen halpaa, organisaation on myönnettävä pääsy näihin tietoihin. |
| --- | --- |

ii.

Jos henkilötietoa esimerkiksi käytetään yksityishenkilöä koskevan tärkeän päätöksen tekemiseen (esimerkiksi jos myönnetään tai päätetään olla myöntämättä jotain merkittävää, kuten vakuutus, laina tai työpaikka), organisaation on annettava tiedot, vaikka tietojen hankkiminen olisi suhteellisen vaikeaa tai kallista. Tämä on myös muiden näissä täydentävissä periaatteissa olevien sääntöjen mukaista. Vaikka pyydetyt henkilötiedot eivät olisi arkaluonteisia ja vaikka niiden perusteella ei tehtäisi päätöksiä, joilla on merkittävä vaikutus henkilöön, mutta tiedot ovat helposti saatavilla ja niiden toimittaminen halpaa, organisaation on myönnettävä pääsy näihin tietoihin.

c.   Luottamukselliset kaupalliset tiedot

| i. | Luottamuksellinen kaupallinen tieto on organisaation suojelemaa tietoa, jonka julkaiseminen auttaisi kilpailijan toimintaa markkinoilla. Organisaatiot voivat kieltää tiedonsaannin tai rajoittaa sitä, jos antamalla täysi pääsy tietoihin paljastettaisiin sen omaa luottamuksellista kaupallista tietoa, esimerkiksi kyseisen organisaation markkinapäätelmiä tai luokituksia taikka toisen organisaation luottamuksellista kaupallista tietoa, jos tällaista tietoa koskee sopimukseen perustuva luottamuksellisuusvelvoite. |
| --- | --- |

i.

Luottamuksellinen kaupallinen tieto on organisaation suojelemaa tietoa, jonka julkaiseminen auttaisi kilpailijan toimintaa markkinoilla. Organisaatiot voivat kieltää tiedonsaannin tai rajoittaa sitä, jos antamalla täysi pääsy tietoihin paljastettaisiin sen omaa luottamuksellista kaupallista tietoa, esimerkiksi kyseisen organisaation markkinapäätelmiä tai luokituksia taikka toisen organisaation luottamuksellista kaupallista tietoa, jos tällaista tietoa koskee sopimukseen perustuva luottamuksellisuusvelvoite.

| ii. | Jos luottamuksellinen kaupallinen tieto on erotettavissa muista tiedonsaantipyynnön kohteena olevista henkilötiedoista, organisaation on erotettava luottamuksellinen tieto ja asetettava ei-luottamuksellinen tieto henkilön saataville. |
| --- | --- |

ii.

Jos luottamuksellinen kaupallinen tieto on erotettavissa muista tiedonsaantipyynnön kohteena olevista henkilötiedoista, organisaation on erotettava luottamuksellinen tieto ja asetettava ei-luottamuksellinen tieto henkilön saataville.

d.   Tietokantojen hallinnointi

| i. | Organisaatio voi järjestää tiedonsaannin luovuttamalla henkilölle halutut henkilötiedot, eikä tiedonsaanti edellytä mahdollisuutta käyttää organisaation tietokantoja. |
| --- | --- |

i.

Organisaatio voi järjestää tiedonsaannin luovuttamalla henkilölle halutut henkilötiedot, eikä tiedonsaanti edellytä mahdollisuutta käyttää organisaation tietokantoja.

| ii. | Pääsy koskee vain organisaation säilyttämiä henkilötietoja. Tiedonsaantiperiaate ei sinänsä velvoita säilyttämään tai ylläpitämään henkilötietoja, järjestämään niitä uudelleen tai muuttamaan tietokantojen rakennetta. |
| --- | --- |

ii.

Pääsy koskee vain organisaation säilyttämiä henkilötietoja. Tiedonsaantiperiaate ei sinänsä velvoita säilyttämään tai ylläpitämään henkilötietoja, järjestämään niitä uudelleen tai muuttamaan tietokantojen rakennetta.

e.   Milloin tietojensaantia voidaan rajoittaa?

| i. | Koska organisaatioiden olisi aina vilpittömästi pyrittävä antamaan henkilölle pääsy tämän henkilötietoihin, olosuhteita, joissa organisaatiot voivat rajoittaa tätä pääsyä, on vähän, ja mahdollisten syiden, joiden vuoksi pääsyä voidaan rajoittaa, on oltava erityisiä. Organisaatio voi – kuten myös direktiivissä säädetään – kieltäytyä luovuttamasta tietoja, jos tietojen luovuttaminen todennäköisesti vaarantaa vastakkaisen tärkeän yleisen edun. Tällaisia yleisiä etuja ovat esimerkiksi kansallinen turvallisuus, maanpuolustus tai yleinen turvallisuus. Lisäksi pääsy voidaan kieltää, kun tietoja käsitellään pelkästään tutkimus- tai tilastotarkoituksiin. Muita syitä tiedonsaannin estämiseen tai rajoittamiseen ovat seuraavat:






  1. | tietojen luovuttaminen haittaa lakien täytäntöönpanoa ja lainvalvontaa, mukaan luettuina rikosten ehkäisy, tutkinta ja havaitseminen, tai se haittaa rikosperusteisen vahingonkorvausvaateen toteuttamista tai oikeutta puolueettomaan oikeudenkäyntiin; |
| --- | --- | --- |

i.

Koska organisaatioiden olisi aina vilpittömästi pyrittävä antamaan henkilölle pääsy tämän henkilötietoihin, olosuhteita, joissa organisaatiot voivat rajoittaa tätä pääsyä, on vähän, ja mahdollisten syiden, joiden vuoksi pääsyä voidaan rajoittaa, on oltava erityisiä. Organisaatio voi – kuten myös direktiivissä säädetään – kieltäytyä luovuttamasta tietoja, jos tietojen luovuttaminen todennäköisesti vaarantaa vastakkaisen tärkeän yleisen edun. Tällaisia yleisiä etuja ovat esimerkiksi kansallinen turvallisuus, maanpuolustus tai yleinen turvallisuus. Lisäksi pääsy voidaan kieltää, kun tietoja käsitellään pelkästään tutkimus- tai tilastotarkoituksiin. Muita syitä tiedonsaannin estämiseen tai rajoittamiseen ovat seuraavat:

1.

tietojen luovuttaminen haittaa lakien täytäntöönpanoa ja lainvalvontaa, mukaan luettuina rikosten ehkäisy, tutkinta ja havaitseminen, tai se haittaa rikosperusteisen vahingonkorvausvaateen toteuttamista tai oikeutta puolueettomaan oikeudenkäyntiin;

| 2. | tietojen luovuttamisella loukataan muiden henkilöiden laillisia oikeuksia tai tärkeitä etuja; |
| --- | --- |

2.

tietojen luovuttamisella loukataan muiden henkilöiden laillisia oikeuksia tai tärkeitä etuja;

| 3. | tietojen luovuttaminen rikkoo asianajosalaisuutta tai muuta vastaavaa ammatillista etuoikeutta tai velvoitetta; |
| --- | --- |

3.

tietojen luovuttaminen rikkoo asianajosalaisuutta tai muuta vastaavaa ammatillista etuoikeutta tai velvoitetta;

| 4. | tietojen luovuttaminen vaikeuttaa työntekijää koskevan turvallisuusselvityksen tekemistä tai työntekijän tekemän valituksen käsittelyä tai työntekijän seuraajan valintaa koskevaa suunnittelua ja yritysten uudelleenorganisointia tai |
| --- | --- |

4.

tietojen luovuttaminen vaikeuttaa työntekijää koskevan turvallisuusselvityksen tekemistä tai työntekijän tekemän valituksen käsittelyä tai työntekijän seuraajan valintaa koskevaa suunnittelua ja yritysten uudelleenorganisointia tai

| 5. | tietojen luovuttaminen haittaa luottamuksellisuutta, joka on tarpeen hoidettaessa moitteettomaan hallintoon liittyviä valvonta-, tarkastus- ja sääntelytehtäviä tai käytäessä nyt tai tulevaisuudessa organisaatiota koskevia neuvotteluja. |
| --- | --- |

5.

tietojen luovuttaminen haittaa luottamuksellisuutta, joka on tarpeen hoidettaessa moitteettomaan hallintoon liittyviä valvonta-, tarkastus- ja sääntelytehtäviä tai käytäessä nyt tai tulevaisuudessa organisaatiota koskevia neuvotteluja.

| ii. | Organisaation, joka vetoaa luovuttamisvelvollisuutta koskevaan poikkeukseen, on osoitettava, että poikkeus on tarpeellinen. Henkilöille on esitettävä syyt, joiden perusteella pääsyä tietoihin rajoitetaan, ja mainittava yhteyspiste, jossa voi esittää lisäkysymyksiä. |
| --- | --- |

ii.

Organisaation, joka vetoaa luovuttamisvelvollisuutta koskevaan poikkeukseen, on osoitettava, että poikkeus on tarpeellinen. Henkilöille on esitettävä syyt, joiden perusteella pääsyä tietoihin rajoitetaan, ja mainittava yhteyspiste, jossa voi esittää lisäkysymyksiä.

f.   Oikeus saada vahvistus henkilötietojen hallussapidosta. Maksu, joka voidaan periä tietojen luovuttamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi.

| i. | Henkilöllä on oikeus saada vahvistus siitä, onko organisaatiolla häntä koskevia henkilötietoja. Henkilöllä on myös oikeus saada nähtäväkseen henkilötietonsa. Organisaatio voi periä maksun, joka ei saa olla liiallinen. |
| --- | --- |

i.

Henkilöllä on oikeus saada vahvistus siitä, onko organisaatiolla häntä koskevia henkilötietoja. Henkilöllä on myös oikeus saada nähtäväkseen henkilötietonsa. Organisaatio voi periä maksun, joka ei saa olla liiallinen.

| ii. | Maksun periminen saattaa olla perusteltua esimerkiksi silloin, kun tietopyynnöt ovat ilmeisen kohtuuttomia erityisesti toistuvuutensa takia. |
| --- | --- |

ii.

Maksun periminen saattaa olla perusteltua esimerkiksi silloin, kun tietopyynnöt ovat ilmeisen kohtuuttomia erityisesti toistuvuutensa takia.

| iii. | Tiedonsaantia ei voida estää kustannussyihin vetoamalla, jos rekisteröity tarjoutuu maksamaan kustannukset. |
| --- | --- |

iii.

Tiedonsaantia ei voida estää kustannussyihin vetoamalla, jos rekisteröity tarjoutuu maksamaan kustannukset.

g.   Toistuvat tai tarpeettomat tietopyynnöt

Organisaatio voi asettaa kohtuulliset rajat sille, kuinka usein tietyn ajan kuluessa henkilölle voidaan luovuttaa hänen henkilötietonsa. Rajoja asettaessaan organisaation olisi otettava huomioon esimerkiksi se, kuinka usein henkilötietoja päivitetään, mihin tarkoitukseen tietoja käytetään ja mikä tietojen luonne on.

h.   Petolliset tietopyynnöt

Organisaation ei tarvitse luovuttaa tietoja, ellei se saa tarpeeksi tietoa voidakseen varmistua tiedonsaantipyynnön esittäneen henkilöllisyydestä.

i.   Vastaamisaika

Organisaatioiden olisi vastattava tietopyyntöihin kohtuullisessa ajassa ja kohtuullisella tavalla ja sellaisessa muodossa, jonka henkilö voi helposti ymmärtää. Jos organisaatio toimittaa rekisteröidyille tietoja säännöllisin väliajoin, se voi toteuttaa yksittäisen tietopyynnön säännöllisen toimituksen yhteydessä, jos tästä ei aiheudu kohtuutonta viivästystä.

9.   Henkilöstötiedot

a.   Privacy Shield -järjestelyn kattavuus

| i. | Kun EU:ssa toimiva organisaatio siirtää (entistä tai nykyistä) henkilöstöään koskevia, työsuhteen yhteydessä kerättyjä henkilötietoja emoyhtiölle tai organisaatioon sidoksissa olevalle yhtiölle tai riippumattomalle palvelujen tarjoajalle, joka sijaitsee Yhdysvalloissa ja joka osallistuu Privacy Shield -järjestelyyn, tiedon siirtoon sovelletaan järjestelyn periaatteita. Näissä tapauksissa tietojen keräämiseen ja niiden käsittelyyn ennen siirtoa sovelletaan kyseisen EU-maan kansallista lainsäädäntöä, ja kaikkia tämän lainsäädännön mukaisia ehtoja ja rajoituksia, jotka koskevat tietojen siirtoa, on noudatettava. |
| --- | --- |

i.

Kun EU:ssa toimiva organisaatio siirtää (entistä tai nykyistä) henkilöstöään koskevia, työsuhteen yhteydessä kerättyjä henkilötietoja emoyhtiölle tai organisaatioon sidoksissa olevalle yhtiölle tai riippumattomalle palvelujen tarjoajalle, joka sijaitsee Yhdysvalloissa ja joka osallistuu Privacy Shield -järjestelyyn, tiedon siirtoon sovelletaan järjestelyn periaatteita. Näissä tapauksissa tietojen keräämiseen ja niiden käsittelyyn ennen siirtoa sovelletaan kyseisen EU-maan kansallista lainsäädäntöä, ja kaikkia tämän lainsäädännön mukaisia ehtoja ja rajoituksia, jotka koskevat tietojen siirtoa, on noudatettava.

| ii. | Privacy Shield -järjestelyn periaatteita sovelletaan vain silloin kun siirretään tai annetaan käyttöön yksittäinen henkilötieto, jonka perusteella henkilö tunnistetaan tai on tunnistettavissa. Yhteenlaskettuihin työtekijätietoihin perustuvat tilastot, joissa ei ole henkilötietoja, tai tiedot, joista nimet on poistettu, eivät ole ongelmallisia yksityisyyden suojan kannalta. |
| --- | --- |

ii.

Privacy Shield -järjestelyn periaatteita sovelletaan vain silloin kun siirretään tai annetaan käyttöön yksittäinen henkilötieto, jonka perusteella henkilö tunnistetaan tai on tunnistettavissa. Yhteenlaskettuihin työtekijätietoihin perustuvat tilastot, joissa ei ole henkilötietoja, tai tiedot, joista nimet on poistettu, eivät ole ongelmallisia yksityisyyden suojan kannalta.

b.   Ilmoitus- ja valintaperiaatteiden soveltaminen

| i. | Yhdysvaltalainen organisaatio, joka on vastaanottanut EU:sta henkilöstötietoja Privacy Shield -järjestelyssä, voi luovuttaa tiedot kolmannelle osapuolelle tai käyttää niitä muuhun kuin alkuperäiseen käyttötarkoitukseen ainoastaan ilmoitus- ja valintaperiaatteiden mukaisesti. Jos organisaatio aikoo esimerkiksi käyttää työsuhteessa kerättyjä henkilötietoja muuhun kuin työsuhteeseen liittyvään tarkoitukseen, kuten markkinointiin, kyseisen yhdysvaltalaisen organisaation on tarjottava työntekijöille asianmukainen valintamahdollisuus ennen tietojen käyttämistä, elleivät työntekijät ole jo aiemmin antaneet lupaa tietojen käyttöön tällaisiin tarkoituksiin. Tällainen käyttö ei saa olla ristiriidassa niiden tarkoitusten kanssa, joita varten henkilötiedot on kerätty tai joihin henkilö on myöhemmin antanut luvan. Jos työntekijät kieltävät tietojen käyttämisen, heidän tekemänsä valinta ei myöskään saa rajoittaa heidän uramahdollisuuksiaan eikä heitä saa rangaista sen vuoksi. |
| --- | --- |

i.

Yhdysvaltalainen organisaatio, joka on vastaanottanut EU:sta henkilöstötietoja Privacy Shield -järjestelyssä, voi luovuttaa tiedot kolmannelle osapuolelle tai käyttää niitä muuhun kuin alkuperäiseen käyttötarkoitukseen ainoastaan ilmoitus- ja valintaperiaatteiden mukaisesti. Jos organisaatio aikoo esimerkiksi käyttää työsuhteessa kerättyjä henkilötietoja muuhun kuin työsuhteeseen liittyvään tarkoitukseen, kuten markkinointiin, kyseisen yhdysvaltalaisen organisaation on tarjottava työntekijöille asianmukainen valintamahdollisuus ennen tietojen käyttämistä, elleivät työntekijät ole jo aiemmin antaneet lupaa tietojen käyttöön tällaisiin tarkoituksiin. Tällainen käyttö ei saa olla ristiriidassa niiden tarkoitusten kanssa, joita varten henkilötiedot on kerätty tai joihin henkilö on myöhemmin antanut luvan. Jos työntekijät kieltävät tietojen käyttämisen, heidän tekemänsä valinta ei myöskään saa rajoittaa heidän uramahdollisuuksiaan eikä heitä saa rangaista sen vuoksi.

| ii. | On huomattava, että joistakin EU:n jäsenvaltioista tehtäviin tiedonsiirtoihin sovelletaan tiettyjä yleisiä ehtoja, jotka voivat rajoittaa tällaisten tietojen muuta käyttöä myös sen jälkeen, kun tiedot on siirretty EU:n ulkopuolelle, ja näitä ehtoja on noudatettava. |
| --- | --- |

ii.

On huomattava, että joistakin EU:n jäsenvaltioista tehtäviin tiedonsiirtoihin sovelletaan tiettyjä yleisiä ehtoja, jotka voivat rajoittaa tällaisten tietojen muuta käyttöä myös sen jälkeen, kun tiedot on siirretty EU:n ulkopuolelle, ja näitä ehtoja on noudatettava.

| iii. | Lisäksi työnantajien on kohtuullisin pyrkimyksin pidettävä huolta siitä, että henkilötietojen käyttöä koskevia henkilöstön valintoja noudatetaan. Tällöin voi olla kyse esimerkiksi siitä, että rajoitetaan henkilötietojen käyttöä, esitetään tietyt tiedot anonyymeinä tai käytetään nimien sijasta koodeja tai salanimiä, jos oikeiden nimien käyttö ei liikkeenjohdollisista syistä ole välttämätöntä. |
| --- | --- |

iii.

Lisäksi työnantajien on kohtuullisin pyrkimyksin pidettävä huolta siitä, että henkilötietojen käyttöä koskevia henkilöstön valintoja noudatetaan. Tällöin voi olla kyse esimerkiksi siitä, että rajoitetaan henkilötietojen käyttöä, esitetään tietyt tiedot anonyymeinä tai käytetään nimien sijasta koodeja tai salanimiä, jos oikeiden nimien käyttö ei liikkeenjohdollisista syistä ole välttämätöntä.

| iv. | Organisaatio voi olla antamatta ilmoitusta tai myöntämättä valintamahdollisuutta siinä määrin ja sellaisena ajanjaksona kuin on tarpeellista, jotta organisaation mahdollisuudet nimittää tai ylentää työntekijöitä tai tehdä muita henkilöstöön liittyviä päätöksiä eivät vaarantuisi. |
| --- | --- |

iv.

Organisaatio voi olla antamatta ilmoitusta tai myöntämättä valintamahdollisuutta siinä määrin ja sellaisena ajanjaksona kuin on tarpeellista, jotta organisaation mahdollisuudet nimittää tai ylentää työntekijöitä tai tehdä muita henkilöstöön liittyviä päätöksiä eivät vaarantuisi.

c.   Tiedonsaantiperiaatteen soveltaminen

Täydentävässä tiedonsaantiperiaatteessa selostetaan syitä, joiden perusteella voidaan kieltäytyä luovuttamasta pyydettyjä henkilöstötietoja tai rajoittaa niiden saantia. Euroopan unionin työnantajien on luonnollisesti noudatettava paikallisia säädöksiä ja varmistettava, että Euroopan unioniin sijoittautuneet työntekijät saavat tietoja kotimaansa lainsäädännön mukaisesti huolimatta siitä, missä tietoja käsitellään ja säilytetään. Privacy Shield -järjestelyn periaatteet edellyttävät, että tällaista tietoa Yhdysvalloissa käsittelevä organisaatio tekee asiassa yhteistyötä ja luovuttaa tiedot joko suoraan tai eurooppalaisen työnantajan kautta.

d.   Täytäntöönpano

| i. | Jos henkilötietoa käytetään ainoastaan työsuhteen yhteydessä, työntekijään nähden tiedoista on ensisijaisesti vastuussa EU:ssa toimiva organisaatio. Tästä seuraa, että jos eurooppalaiset työntekijät valittavat tietosuojaoikeuksiensa rikkomuksesta eivätkä ole tyytyväisiä sisäisen selvityksen tai valitus- ja muutoksenhakumenettelyn tulokseen (tai jonkin sellaisen valitusmenettelyn tulokseen, joka on toteutettu ammattiliiton kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti), heidän on käännyttävä työskentelymaansa kansallisen tietosuojaviranomaisen tai työvoimaviranomaisen puoleen. Tätä sovelletaan myös tapauksiin, joissa väitetyn työntekijöiden henkilötietojen virheellisen käsittelyn on toteuttanut yhdysvaltalainen organisaatio, joka on saanut tiedot työnantajalta ja on niin ollen osallinen väitettyyn Privacy Shield -järjestelyn rikkomukseen. Tämä on tehokkain tapa soveltaa usein päällekkäisiä oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka johtuvat paikallisista työlaeista, työsopimuksista ja tietosuojasäädöksistä. |
| --- | --- |

i.

Jos henkilötietoa käytetään ainoastaan työsuhteen yhteydessä, työntekijään nähden tiedoista on ensisijaisesti vastuussa EU:ssa toimiva organisaatio. Tästä seuraa, että jos eurooppalaiset työntekijät valittavat tietosuojaoikeuksiensa rikkomuksesta eivätkä ole tyytyväisiä sisäisen selvityksen tai valitus- ja muutoksenhakumenettelyn tulokseen (tai jonkin sellaisen valitusmenettelyn tulokseen, joka on toteutettu ammattiliiton kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti), heidän on käännyttävä työskentelymaansa kansallisen tietosuojaviranomaisen tai työvoimaviranomaisen puoleen. Tätä sovelletaan myös tapauksiin, joissa väitetyn työntekijöiden henkilötietojen virheellisen käsittelyn on toteuttanut yhdysvaltalainen organisaatio, joka on saanut tiedot työnantajalta ja on niin ollen osallinen väitettyyn Privacy Shield -järjestelyn rikkomukseen. Tämä on tehokkain tapa soveltaa usein päällekkäisiä oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka johtuvat paikallisista työlaeista, työsopimuksista ja tietosuojasäädöksistä.

| ii. | Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan yhdysvaltalaisen organisaation, joka käyttää Euroopan unionista toimitettua henkilöstötietoa ja haluaa kyseisten tiedonsiirtojen kuuluvan Privacy Shield -järjestelyn piiriin, olisi tämän vuoksi sitouduttava tekemään yhteistyötä toimivaltaisten Euroopan unionin viranomaisten kanssa näiden tekemissä tutkimuksissa ja noudattamaan kyseisten viranomaisten näissä tapauksissa antamia ohjeita. |
| --- | --- |

ii.

Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan yhdysvaltalaisen organisaation, joka käyttää Euroopan unionista toimitettua henkilöstötietoa ja haluaa kyseisten tiedonsiirtojen kuuluvan Privacy Shield -järjestelyn piiriin, olisi tämän vuoksi sitouduttava tekemään yhteistyötä toimivaltaisten Euroopan unionin viranomaisten kanssa näiden tekemissä tutkimuksissa ja noudattamaan kyseisten viranomaisten näissä tapauksissa antamia ohjeita.

e.   Tietojen edelleen siirtämiseen liittyvää vastuuvelvollisuutta koskeva periaate

Vähäistä työntekijämäärää koskeva, Privacy Shield -järjestelyssä toteutettava henkilötietojen siirto rekisterinpitäjälle voidaan toteuttaa tiedonsaantiperiaatetta soveltamatta ja ilman että rekisterinpitäjänä toimivan kolmannen osapuolen kanssa tehdään sopimusta, vaikka tätä muutoin vaadittaisiin tietojen edelleen siirtämiseen liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevan periaatteen mukaan, jos kyse on Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan organisaation satunnaisesta henkilöstöön liittyvästä operatiivisesta toimesta, jossa tietoja käytetään esimerkiksi lentolipun tai hotellihuoneen varaamiseen tai vakuutussuojan järjestämiseen, ja jos Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio on noudattanut ilmoitus- ja valintaperiaatetta.

10.   Tietojen edelleen siirtämistä koskevat pakolliset sopimukset

a.   Tietojenkäsittelyä koskevat sopimukset

| i. | Kun henkilötietoja siirretään EU:sta Yhdysvaltoihin ainoastaan tietojen käsittelyä varten, tästä on laadittava sopimus riippumatta siitä, osallistuuko tietojen käsittelijä Privacy Shield -järjestelyyn. |
| --- | --- |

i.

Kun henkilötietoja siirretään EU:sta Yhdysvaltoihin ainoastaan tietojen käsittelyä varten, tästä on laadittava sopimus riippumatta siitä, osallistuuko tietojen käsittelijä Privacy Shield -järjestelyyn.

| ii. | Eurooppalaisen rekisterinpitäjän on tehtävä sopimus aina, kun tietoja siirretään pelkästään käsittelytarkoituksessa riippumatta siitä, käsitelläänkö tiedot EU:ssa vai sen ulkopuolella, ja siitä, osallistuuko tietojen käsittelijä Privacy Shield -järjestelyyn. Sopimuksen tavoitteena on varmistaa, että henkilötietojen käsittelijä






  1. | toimii ainoastaan rekisterinpitäjän ohjeiden mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

ii.

Eurooppalaisen rekisterinpitäjän on tehtävä sopimus aina, kun tietoja siirretään pelkästään käsittelytarkoituksessa riippumatta siitä, käsitelläänkö tiedot EU:ssa vai sen ulkopuolella, ja siitä, osallistuuko tietojen käsittelijä Privacy Shield -järjestelyyn. Sopimuksen tavoitteena on varmistaa, että henkilötietojen käsittelijä

1.

toimii ainoastaan rekisterinpitäjän ohjeiden mukaisesti,

| 2. | toteuttaa asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta katoamiselta, muuttamiselta, luvattomalta luovuttamiselta tai pääsyn antamiselta tietoihin. Henkilötietojen käsittelijä ymmärtää, onko edelleen siirtäminen sallittua, ja |
| --- | --- |

2.

toteuttaa asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta katoamiselta, muuttamiselta, luvattomalta luovuttamiselta tai pääsyn antamiselta tietoihin. Henkilötietojen käsittelijä ymmärtää, onko edelleen siirtäminen sallittua, ja

| 3. | ottaen huomioon käsittelytoimen luonteen auttaa rekisterinpitäjää antamaan vastauksia henkilöille, jotka toteuttavat järjestelyn periaatteiden mukaisia oikeuksiaan. |
| --- | --- |

3.

ottaen huomioon käsittelytoimen luonteen auttaa rekisterinpitäjää antamaan vastauksia henkilöille, jotka toteuttavat järjestelyn periaatteiden mukaisia oikeuksiaan.

| iii. | Koska Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvat takaavat riittävän tietosuojan, siihen kuuluvien organisaatioiden kanssa tehtävät, pelkkää tietojenkäsittelyä koskevat sopimukset eivät edellytä ennakkolupaa (tai EU:n jäsenvaltio myöntää tällaisen luvan automaattisesti). Ennakkolupa tarvitaan sitä vastoin sopimuksiin, joissa tietojen vastaanottajat eivät osallistu Privacy Shield -järjestelyyn tai eivät muutoin takaa riittävää tietosuojaa. |
| --- | --- |

iii.

Koska Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvat takaavat riittävän tietosuojan, siihen kuuluvien organisaatioiden kanssa tehtävät, pelkkää tietojenkäsittelyä koskevat sopimukset eivät edellytä ennakkolupaa (tai EU:n jäsenvaltio myöntää tällaisen luvan automaattisesti). Ennakkolupa tarvitaan sitä vastoin sopimuksiin, joissa tietojen vastaanottajat eivät osallistu Privacy Shield -järjestelyyn tai eivät muutoin takaa riittävää tietosuojaa.

b.   Siirrot samaan ryhmään kuuluvien yritysten tai yksiköiden välillä

Kun henkilötietoja siirretään kahden sellaisen rekisterinpitäjän välillä, jotka kuuluvat samaan yritysryhmään, tietojen edelleen siirtämiseen liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevan periaatteen mukaan sopimusta ei aina vaadita. Samaan ryhmään kuuluvien yritysten ja yksiköiden rekisterinpitäjät voivat tehdä siirrot muiden instrumenttien nojalla. Tällaisia ovat muun muassa EU:n yrityksiä koskevat sitovat säännöt ja muut ryhmän sisäiset instrumentit (esimerkiksi vaatimustenmukaisuus- ja valvontaohjelmat). Näillä rekisterinpitäjät varmistavat, että henkilötietojen suoja säilyy Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaisena. Kun tällaisia siirtoja tehdään, Privacy Shield -organisaatio on edelleen vastuussa järjestelyn periaatteiden noudattamisesta.

c.   Siirrot rekisterinpitäjien välillä

Kun siirtoja tehdään rekisterinpitäjien välillä, vastaanottavan rekisterinpitäjän ei tarvitse olla Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio eikä sillä tarvitse olla riippumatonta muutoksenhakumekanismia. Privacy Shield -järjestelyyn kuuluvan organisaation on tehtävä sopimus tietoja vastaanottavan, rekisterinpitäjänä toimivan kolmannen osapuolen kanssa. Sopimuksessa on määrättävä, että kolmannen osapuolen on järjestettävä tietosuoja, jonka taso vastaa Privacy Shield -järjestelyn tasoa, mutta siinä ei tarvitse määrätä, että kolmas osapuoli osallistuu Privacy Shield -järjestelyyn tai että sillä on riippumaton muutoksenhakumekanismi. Kolmannen osapuolen on kuitenkin asetettava käyttöön vastaava muutoksenhakumekanismi.

11.   Riitojenratkaisu ja täytäntöönpano

a.   Muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteessa määrätään vaatimuksista, jotka koskevat Privacy Shield -järjestelyn täytäntöönpanoa. Sitä, miten muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen a kohdan ii alakohdan vaatimukset täytetään, selostetaan tarkastusta koskevassa täydentävässä periaatteessa. Tässä täydentävässä periaatteessa käsitellään muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen a kohdan i ja iii alakohtaa, jotka molemmat edellyttävät riippumattomia muutoksenhakumekanismeja. Nämä mekanismit voivat olla muodoiltaan erilaisia, mutta niiden on oltava muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen vaatimusten mukaisia. Organisaatiot täyttävät vaatimukset, jos ne i) noudattavat yksityissektorilla kehitettyjä yksityisyydensuojaohjelmia, joissa Privacy Shield -järjestelyn periaatteet on otettu osaksi sääntöjä ja joihin on sisällytetty samantyyppiset tehokkaat täytäntöönpanomekanismit kuin muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteessa on kuvattu, ii) noudattavat sellaisten valvontaviranomaisten päätöksiä, jotka ovat lakien ja asetusten mukaan toimivaltaisia käsittelemään yksittäisiä valituksia ja riita-asioita tai iii) sitoutuvat tekemään yhteistyötä Euroopan unionin tietosuojaviranomaisten tai niiden valtuuttamien edustajien kanssa.

b.   Tarkoitus on, että tämä luettelo on esimerkinomainen eikä rajoittava. Yksityisellä sektorilla voidaan kehittää muita täytäntöönpanomekanismeja, kunhan ne täyttävät muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen ja täydentävien periaatteiden vaatimukset. On huomattava, että muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen vaatimukset täydentävät vaatimusta, jonka mukaan itsesääntelytoimien on oltava täytäntöönpanokelpoisia liittovaltion kauppakomissiosta annetun lain 5 §:n ja muiden samanlaisia säännöksiä sisältävien lakien ja asetusten nojalla (kauppakomissiosta annetun lain 5 §:ssä kielletään sopimattomat ja vilpilliset toimet).

c.   Jotta varmistettaisiin, että organisaatiot noudattavat Privacy Shield -järjestelyssä antamiaan sitoumuksia, ja jotta tuettaisiin ohjelman hallinnointia, organisaatioiden ja riippumattomia muutoksenhakumekanismeja hallinnoivien elinten on kauppamisteriön pyynnöstä annettava tietoja, jotka liittyvät Privacy Shield -järjestelyyn. Lisäksi organisaatioiden on vastattava viivytyksettä valituksiin, jotka tietosuojaviranomaiset ovat toimittaneet kauppaministeriön välityksellä ja joilla pyritään selvittämään, ovatko organisaatiot noudattaneet järjestelyn periaatteita. Vastauksessa olisi käsiteltävä valituksen aiheellisuutta ja – jos valitus todetaan aiheelliseksi – sitä, miten organisaatio aikoo korjata ongelman. Kauppaministeriö huolehtii saamiensa tietojen luottamuksellisuudesta Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaisesti.

d.   Muutoksenhakumenettelyt

| i. | Kuluttajia olisi kannustettava esittämään mahdolliset valituksensa ensiksi asianomaisille organisaatioille ennen asioiden viemistä riippumattomien muutoksenhakumekanismien käsiteltäväksi. Organisaatioiden on vastattava 45 päivän kuluessa valituksen vastaanottamisesta. Se, onko muutoksenhakumekanismi riippumaton, on tosiasiakysymys, joka voidaan osoittaa erityisesti puolueettomuudella, kokoonpanon ja rahoituksen läpinäkyvyydellä sekä aiemmilla hyvillä tuloksilla. Kuten muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteessa edellytetään, muutoksenhaun on oltava henkilöiden helposti käytettävissä ja maksutonta. Riitojenratkaisuelinten olisi tutkittava kaikki valitukset paitsi ne, jotka ovat ilmeisen perusteettomia. Tämä ei estä sitä, että organisaatio, joka on vastuussa muutoksenhakumekanismista, asettaa ehtoja valitusten tutkimiselle, mutta näiden ehtojen on oltava läpinäkyviä ja perusteltuja. Siten on esimerkiksi mahdollista jättää tutkimatta valitus, joka ei kuulu ohjelman soveltamisalaan tai jonka tutkiminen kuuluu jollekin toiselle foorumille. Ehdoilla ei kuitenkaan pitäisi heikentää organisaation sitoumusta tutkia asianmukaiset valitukset. Lisäksi muutoksenhakumekanismeja hallinnoivien elinten olisi annettava henkilöille täydelliset ja helposti saatavilla olevat tiedot siitä, miten riitojenratkaisumenettely etenee sen jälkeen kun valitus on tehty. Näiden tietojen joukossa olisi oltava ilmoitus mekanismin yksityisyydensuojakäytännöistä Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaisesti. Jotta valitusten käsittelyyn sovellettavaa menettelyä voitaisiin helpottaa, muutoksenhakumekanismeja hallinnoivien elinten olisi tehtävä yhteistyötä sellaisten välineiden kehittämiseksi kuten esimerkiksi vakiomuotoinen valituslomake. |
| --- | --- |

i.

Kuluttajia olisi kannustettava esittämään mahdolliset valituksensa ensiksi asianomaisille organisaatioille ennen asioiden viemistä riippumattomien muutoksenhakumekanismien käsiteltäväksi. Organisaatioiden on vastattava 45 päivän kuluessa valituksen vastaanottamisesta. Se, onko muutoksenhakumekanismi riippumaton, on tosiasiakysymys, joka voidaan osoittaa erityisesti puolueettomuudella, kokoonpanon ja rahoituksen läpinäkyvyydellä sekä aiemmilla hyvillä tuloksilla. Kuten muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteessa edellytetään, muutoksenhaun on oltava henkilöiden helposti käytettävissä ja maksutonta. Riitojenratkaisuelinten olisi tutkittava kaikki valitukset paitsi ne, jotka ovat ilmeisen perusteettomia. Tämä ei estä sitä, että organisaatio, joka on vastuussa muutoksenhakumekanismista, asettaa ehtoja valitusten tutkimiselle, mutta näiden ehtojen on oltava läpinäkyviä ja perusteltuja. Siten on esimerkiksi mahdollista jättää tutkimatta valitus, joka ei kuulu ohjelman soveltamisalaan tai jonka tutkiminen kuuluu jollekin toiselle foorumille. Ehdoilla ei kuitenkaan pitäisi heikentää organisaation sitoumusta tutkia asianmukaiset valitukset. Lisäksi muutoksenhakumekanismeja hallinnoivien elinten olisi annettava henkilöille täydelliset ja helposti saatavilla olevat tiedot siitä, miten riitojenratkaisumenettely etenee sen jälkeen kun valitus on tehty. Näiden tietojen joukossa olisi oltava ilmoitus mekanismin yksityisyydensuojakäytännöistä Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaisesti. Jotta valitusten käsittelyyn sovellettavaa menettelyä voitaisiin helpottaa, muutoksenhakumekanismeja hallinnoivien elinten olisi tehtävä yhteistyötä sellaisten välineiden kehittämiseksi kuten esimerkiksi vakiomuotoinen valituslomake.

| ii. | Riippumattomia muutoksenhakumekanismeja hallinnoivien elinten on sisällytettävä julkisille internetsivuilleen tietoja Privacy Shield -järjestelyn periaatteista ja palveluista, joita ne järjestelyssä tuottavat. Näihin tietoihin on sisällyttävä: 1) tiedot Privacy Shield -järjestelyn vaatimuksista, joiden mukaan on järjestettävä riippumaton muutoksenhakumekanismi, tai linkki tällaisiin vaatimuksiin; 2) linkki kauppaministeriön Privacy Shield -verkkosivulle; 3) tieto siitä, että elimen Privacy Shield -järjestelyn yhteydessä tuottamat riitojenratkaisupalvelut ovat henkilöille maksuttomia; 4) kuvaus siitä, kuinka Privacy Shield -järjestelyyn liittyvä valitus voidaan jättää käsiteltäväksi; 5) aikataulu, jonka mukaisesti Privacy Shield -järjestelyyn liittyvä valitus käsitellään; 6) ja kuvaus siitä, millaiset korjaavat toimet ovat mahdollisia. |
| --- | --- |

ii.

Riippumattomia muutoksenhakumekanismeja hallinnoivien elinten on sisällytettävä julkisille internetsivuilleen tietoja Privacy Shield -järjestelyn periaatteista ja palveluista, joita ne järjestelyssä tuottavat. Näihin tietoihin on sisällyttävä: 1) tiedot Privacy Shield -järjestelyn vaatimuksista, joiden mukaan on järjestettävä riippumaton muutoksenhakumekanismi, tai linkki tällaisiin vaatimuksiin; 2) linkki kauppaministeriön Privacy Shield -verkkosivulle; 3) tieto siitä, että elimen Privacy Shield -järjestelyn yhteydessä tuottamat riitojenratkaisupalvelut ovat henkilöille maksuttomia; 4) kuvaus siitä, kuinka Privacy Shield -järjestelyyn liittyvä valitus voidaan jättää käsiteltäväksi; 5) aikataulu, jonka mukaisesti Privacy Shield -järjestelyyn liittyvä valitus käsitellään; 6) ja kuvaus siitä, millaiset korjaavat toimet ovat mahdollisia.

| iii. | Riippumattomia muutoksenhakumekanismeja hallinnoivien elinten on julkaistava vuosittain kertomus, jossa esitetään niiden riitojenratkaisupalveluja koskevat tilastot. Luvut esitetään yhteenlaskettuina kokonaissummina. Vuosikertomukseen on sisällyttävä 1) kertomusvuoden aikana saatujen Privacy Shield -järjestelyyn liittyvien valitusten yhteismäärä, 2) saatujen valitusten lajit, 3) riitojenratkaisuun liittyvät laatukysymykset, kuten valitusten käsittelyajan pituus ja 4) valitusten tulokset, erityisesti määrättyjen korjaavien toimenpiteiden tai seuraamusten määrät ja lajit. |
| --- | --- |

iii.

Riippumattomia muutoksenhakumekanismeja hallinnoivien elinten on julkaistava vuosittain kertomus, jossa esitetään niiden riitojenratkaisupalveluja koskevat tilastot. Luvut esitetään yhteenlaskettuina kokonaissummina. Vuosikertomukseen on sisällyttävä 1) kertomusvuoden aikana saatujen Privacy Shield -järjestelyyn liittyvien valitusten yhteismäärä, 2) saatujen valitusten lajit, 3) riitojenratkaisuun liittyvät laatukysymykset, kuten valitusten käsittelyajan pituus ja 4) valitusten tulokset, erityisesti määrättyjen korjaavien toimenpiteiden tai seuraamusten määrät ja lajit.

| iv. | Kuten liitteessä I esitetään, henkilöiden käytettävissä on välimiesmenettely sellaisten vaateiden osalta, jotka ovat jääneet vaille ratkaisua. Välimiesmenettelyn avulla voidaan saada vastaus kysymykseen, onko Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio rikkonut järjestelyn velvoitteitaan kyseisen henkilön osalta ja onko kyseinen rikkomus edelleen täysin tai osittain korjaamatta. Välimiesmenettelyä voidaan käyttää ainoastaan tähän tarkoitukseen. Välimiesmenettelyä ei voida hyödyntää esimerkiksi asioissa, jotka liittyvät järjestelyn periaatteista myönnettäviin poikkeuksiin (5) tai Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman suojan riittävyyttä koskeviin väitteisiin. Välimiesmenettelyssä Privacy Shield -paneelilla, joka koostuu yhdestä tai kolmesta välimiehestä sen mukaan kuin osapuolet sopivat, on toimivalta määrätä yksilökohtaisesta, ei-rahallisesta kompensaatiosta, joka on tarpeen yksityisyyden suojaa koskevien periaatteiden noudattamatta jättämisen korjaamiseksi ja joka koskee ainoastaan kyseistä henkilöä. Tällaisia kompensaatioita ovat henkilön mahdollisuus tutustua tietoihinsa sekä hänen tietojensa korjaaminen, hävittäminen tai palauttaminen. Henkilöt ja Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvat organisaatiot voivat hakea muutosta tuomioistuimelta välimiespaneelin päätökseen ja vaatia tuomioistuimessa sen täytäntöönpanoa Yhdysvaltojen lainsäädännössä olevan välimiesmenettelystä annetun liittovaltion lain (Federal Arbitration Act) nojalla. |
| --- | --- |

iv.

Kuten liitteessä I esitetään, henkilöiden käytettävissä on välimiesmenettely sellaisten vaateiden osalta, jotka ovat jääneet vaille ratkaisua. Välimiesmenettelyn avulla voidaan saada vastaus kysymykseen, onko Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio rikkonut järjestelyn velvoitteitaan kyseisen henkilön osalta ja onko kyseinen rikkomus edelleen täysin tai osittain korjaamatta. Välimiesmenettelyä voidaan käyttää ainoastaan tähän tarkoitukseen. Välimiesmenettelyä ei voida hyödyntää esimerkiksi asioissa, jotka liittyvät järjestelyn periaatteista myönnettäviin poikkeuksiin (5) tai Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman suojan riittävyyttä koskeviin väitteisiin. Välimiesmenettelyssä Privacy Shield -paneelilla, joka koostuu yhdestä tai kolmesta välimiehestä sen mukaan kuin osapuolet sopivat, on toimivalta määrätä yksilökohtaisesta, ei-rahallisesta kompensaatiosta, joka on tarpeen yksityisyyden suojaa koskevien periaatteiden noudattamatta jättämisen korjaamiseksi ja joka koskee ainoastaan kyseistä henkilöä. Tällaisia kompensaatioita ovat henkilön mahdollisuus tutustua tietoihinsa sekä hänen tietojensa korjaaminen, hävittäminen tai palauttaminen. Henkilöt ja Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvat organisaatiot voivat hakea muutosta tuomioistuimelta välimiespaneelin päätökseen ja vaatia tuomioistuimessa sen täytäntöönpanoa Yhdysvaltojen lainsäädännössä olevan välimiesmenettelystä annetun liittovaltion lain (Federal Arbitration Act) nojalla.

e.   Korjaavat toimenpiteet ja seuraamukset

Riitojenratkaisuelimen määräämillä korjaavilla toimenpiteillä olisi saatava aikaan seuraavaa: organisaatio peruuttaa tai korjaa järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämisen vaikutukset siinä määrin kuin mahdollista; organisaation tietojenkäsittely on vastaisuudessa periaatteiden mukaista; ja valituksen esittänyttä henkilöä koskevien tietojen käsittely lakkaa soveltuvin osin. Seuraamusten on oltava riittävän ankaria sen varmistamiseksi, että organisaatio noudattaa järjestelyn periaatteita. Kun mahdollisia seuraamuksia on useampia ja niiden ankaruus vaihtelee, riitojenratkaisuelin voi määrätä sopivan seuraamuksen, jonka ankaruus vastaa rikkomuksen vakavuutta. Seuraamukseksi olisi tietyissä olosuhteissa määrättävä sekä se, että järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättäminen julkaistaan, että se, että tiedot hävitetään (6). Muita seuraamuksia voivat olla merkin käyttöoikeuden keskeyttäminen tai peruuttaminen, järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämisestä henkilölle aiheutuneen vahingon korvaaminen ja kieltomääräys. Yksityisellä sektorilla toimivien riitojen ratkaisusta tai itsesääntelystä vastaavien elinten on ilmoitettava tapauksen mukaan tuomioistuimelle tai asiassa toimivaltaiselle valtiolliselle elimelle sellaiset tapaukset, joissa Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio ei noudata niiden päätöksiä, sekä ilmoitettava niistä kauppaministeriölle.

f.   Liittovaltion kauppakomission toiminta

Liittovaltion kauppakomissio on sitoutunut asettamaan tarkastelussaan etusijalle tapaukset, jotka se on vastaanottanut i) yksityisyyden suojan itsesääntelystä vastaavilta elimiltä ja muilta riippumattomilta riitojen ratkaisuelimiltä, ii) EU:n jäsenvaltioilta ja iii) kauppaministeriöltä. Tällöin tarkoituksena on selvittää, onko rikottu liittovaltion kauppakomissiosta annetun lain 5 §:ää, jossa kielletään sopimattomat ja vilpilliset toimet tai käytännöt kaupankäynnissä. Jos liittovaltion kauppakomissiolla on johtopäätöstensä mukaan aihetta uskoa, että 5 §:ää on rikottu, se voi ratkaista asian hakemalla hallinnollista kieltomääräystä (cease and desist order), jolla estetään kyseiset toimet, tai nostamalla kanteen liittovaltion piirioikeudessa (federal district court). Jos piirioikeus hyväksyy kanteen, sillä on vastaava vaikutus kuin kieltomääräyksellä. Lain rikkomuksessa on kyse totuudenvastaisista väitteistä, joiden mukaan organisaatiot noudattavat Privacy Shield -järjestelyn periaatteita tai osallistuvat järjestelyyn, vaikka ne eivät enää ole Privacy Shield -luettelossa tai eivät ole koskaan toimittaneet omaa varmennustaan kauppaministeriölle. Liittovaltion kauppakomissio voi hakea siviilioikeudellista seuraamusta hallinnollisen kieltomääräyksen rikkomisesta, ja se voi nostaa siviili- tai rikosjutun liittovaltion tuomioistuimen päätöksen noudattamatta jättämisestä. Liittovaltion kauppakomissio ilmoittaa kauppaministeriölle kaikista tällaisista toimistaan. Kauppaministeriö kehottaa muita valtiollisia elimiä ilmoittamaan sille, mitkä ovat lopulliset johtopäätökset oikeudenkäynneissä tai muissa menettelyissä, jotka koskevat Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamista.

g.   Jatkuva järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättäminen

| i. | Jos organisaatio jättää jatkuvasti noudattamatta Privacy Shield -järjestelyn periaatteita, se menettää oikeutensa järjestelyn etuihin. Kauppaministeriö poistaa Privacy Shield -luettelosta organisaatiot, jotka ovat jatkuvasti jättäneet noudattamatta järjestelyn periaatteita, ja niiden on palautettava tai hävitettävä henkilötiedot, jotka ne ovat vastaanottaneet Privacy Shield -järjestelyn avulla. |
| --- | --- |

i.

Jos organisaatio jättää jatkuvasti noudattamatta Privacy Shield -järjestelyn periaatteita, se menettää oikeutensa järjestelyn etuihin. Kauppaministeriö poistaa Privacy Shield -luettelosta organisaatiot, jotka ovat jatkuvasti jättäneet noudattamatta järjestelyn periaatteita, ja niiden on palautettava tai hävitettävä henkilötiedot, jotka ne ovat vastaanottaneet Privacy Shield -järjestelyn avulla.

| ii. | Periaatteiden rikkomus on jatkuva, jos organisaatio, joka on toimittanut kauppaministeriölle oman varmennuksensa, kieltäytyy noudattamasta yksityisyyden suojan itsesääntelystä vastaavan elimen, riippumattoman riitojenratkaisuelimen tai valtiollisen elimen lopullista päätöstä tai jos tällainen elin on todennut organisaation toistuvasti rikkoneen järjestelmän periaatteita siinä määrin, että sen oma ilmoitus periaatteiden noudattamisesta ei enää ole uskottava. Organisaation on näissä tapauksissa viivytyksettä ilmoitettava kauppaministeriölle asiasta. Ilmoitusvelvoitteen laiminlyöminen on kanneperuste vääriä lausuntoja koskevan Yhdysvaltojen lain nojalla (False Statements Act, 18 U.S.C. § 1001). Se, että organisaatio poistetaan yksityissektorilla toimivasta yksityisyyden suojan itsesääntelyä koskevasta ohjelmasta tai riippumattomasta riitojenratkaisumekanismista, ei merkitse sitä, että organisaatio vapautuu velvollisuudesta noudattaa järjestelyn periaatteita, mutta se merkitsee sitä, että organisaation katsotaan jättävän jatkuvasti noudattamatta järjestelyn periaatteita. |
| --- | --- |

ii.

Periaatteiden rikkomus on jatkuva, jos organisaatio, joka on toimittanut kauppaministeriölle oman varmennuksensa, kieltäytyy noudattamasta yksityisyyden suojan itsesääntelystä vastaavan elimen, riippumattoman riitojenratkaisuelimen tai valtiollisen elimen lopullista päätöstä tai jos tällainen elin on todennut organisaation toistuvasti rikkoneen järjestelmän periaatteita siinä määrin, että sen oma ilmoitus periaatteiden noudattamisesta ei enää ole uskottava. Organisaation on näissä tapauksissa viivytyksettä ilmoitettava kauppaministeriölle asiasta. Ilmoitusvelvoitteen laiminlyöminen on kanneperuste vääriä lausuntoja koskevan Yhdysvaltojen lain nojalla (False Statements Act, 18 U.S.C. § 1001). Se, että organisaatio poistetaan yksityissektorilla toimivasta yksityisyyden suojan itsesääntelyä koskevasta ohjelmasta tai riippumattomasta riitojenratkaisumekanismista, ei merkitse sitä, että organisaatio vapautuu velvollisuudesta noudattaa järjestelyn periaatteita, mutta se merkitsee sitä, että organisaation katsotaan jättävän jatkuvasti noudattamatta järjestelyn periaatteita.

| iii. | Kauppaministeriö poistaa organisaation Privacy Shield -luettelosta sellaisen ilmoituksen seurauksena, jonka mukaan organisaatio jättää jatkuvasti noudattamatta järjestelyn periaatteita, tulipa ilmoitus organisaatiolta itseltään, yksityisyyden suojan itsesääntelyä harjoittavalta elimeltä tai muulta riippumatonta riitojenratkaisua harjoittavalta elimeltä tai valtiolliselta elimeltä. Rikkoneelle organisaatiolle kuitenkin annetaan 30 päivän määräaika, jonka aikana sillä on tilaisuus antaa vastaus. Kauppaministeriön ylläpitämästä Privacy Shield -luettelosta käyvät näin ollen selvästi ilmi organisaatiot, jotka ovat oikeutettuja järjestelyn etuihin, ja organisaatiot, jotka eivät enää ole oikeutettuja kyseisiin etuihin. |
| --- | --- |

iii.

Kauppaministeriö poistaa organisaation Privacy Shield -luettelosta sellaisen ilmoituksen seurauksena, jonka mukaan organisaatio jättää jatkuvasti noudattamatta järjestelyn periaatteita, tulipa ilmoitus organisaatiolta itseltään, yksityisyyden suojan itsesääntelyä harjoittavalta elimeltä tai muulta riippumatonta riitojenratkaisua harjoittavalta elimeltä tai valtiolliselta elimeltä. Rikkoneelle organisaatiolle kuitenkin annetaan 30 päivän määräaika, jonka aikana sillä on tilaisuus antaa vastaus. Kauppaministeriön ylläpitämästä Privacy Shield -luettelosta käyvät näin ollen selvästi ilmi organisaatiot, jotka ovat oikeutettuja järjestelyn etuihin, ja organisaatiot, jotka eivät enää ole oikeutettuja kyseisiin etuihin.

| iv. | Jos organisaatio hakee osallistumisoikeutta itsesääntelyelimessä voidakseen uudestaan osallistua Privacy Shield -järjestelyyn, sen on toimitettava kyseiselle elimelle täydelliset tiedot aiemmasta osallistumisestaan Privacy Shield -järjestelyyn. |
| --- | --- |

iv.

Jos organisaatio hakee osallistumisoikeutta itsesääntelyelimessä voidakseen uudestaan osallistua Privacy Shield -järjestelyyn, sen on toimitettava kyseiselle elimelle täydelliset tiedot aiemmasta osallistumisestaan Privacy Shield -järjestelyyn.

12.   Valintaperiaate – tietojen poistamisen ajoitus

| a. | Valintaperiaatteen tarkoituksena on yleisesti ottaen varmistaa, että henkilötietoja käytetään ja luovutetaan tavalla, joka vastaa rekisteröidyn odotuksia ja valintoja. Sen mukaan rekisteröidyllä on oltava mahdollisuus kieltää häntä itseään koskevien tietojen käyttäminen suoramarkkinointiin milloin tahansa. Tällöin on kuitenkin noudatettava organisaation asettamia kohtuullisia aikarajoja, jotka antavat organisaatiolle riittävästi aikaa kiellon täytäntöönpanoon. Organisaatio voi myös edellyttää riittävästi tietoja, jotta se voi varmistua tietojenkäsittelyn kieltämistä vaativan henkilöllisyydestä. Yhdysvalloissa tämän vaihtoehdon voi valita käyttämällä keskitettyä kielto-ohjelmaa, esimerkiksi suoramarkkinointiyhdistyksen Direct Marketing Association's Mail Preference Service -palvelua. Kyseiseen palveluun osallistuvien organisaatioiden olisi tiedotettava tällaisesta mahdollisuudesta kuluttajille siltä varalta, että nämä eivät halua saada mainoksia. Joka tapauksessa henkilölle on tarjottava helposti käytettävissä oleva ja kohtuuhintainen menettely, jonka avulla hän voi käyttää tätä oikeuttaan. |
| --- | --- |

a.

Valintaperiaatteen tarkoituksena on yleisesti ottaen varmistaa, että henkilötietoja käytetään ja luovutetaan tavalla, joka vastaa rekisteröidyn odotuksia ja valintoja. Sen mukaan rekisteröidyllä on oltava mahdollisuus kieltää häntä itseään koskevien tietojen käyttäminen suoramarkkinointiin milloin tahansa. Tällöin on kuitenkin noudatettava organisaation asettamia kohtuullisia aikarajoja, jotka antavat organisaatiolle riittävästi aikaa kiellon täytäntöönpanoon. Organisaatio voi myös edellyttää riittävästi tietoja, jotta se voi varmistua tietojenkäsittelyn kieltämistä vaativan henkilöllisyydestä. Yhdysvalloissa tämän vaihtoehdon voi valita käyttämällä keskitettyä kielto-ohjelmaa, esimerkiksi suoramarkkinointiyhdistyksen Direct Marketing Association's Mail Preference Service -palvelua. Kyseiseen palveluun osallistuvien organisaatioiden olisi tiedotettava tällaisesta mahdollisuudesta kuluttajille siltä varalta, että nämä eivät halua saada mainoksia. Joka tapauksessa henkilölle on tarjottava helposti käytettävissä oleva ja kohtuuhintainen menettely, jonka avulla hän voi käyttää tätä oikeuttaan.

| b. | Organisaatio saa vastaavasti käyttää tietoa tiettyihin suoramarkkinointitarkoituksiin sellaisissa tapauksissa, joissa on käytännössä mahdotonta antaa henkilölle etukäteen mahdollisuutta kieltää tietojen käyttö, jos organisaatio tarjoaa hänelle samassa yhteydessä (ja pyynnöstä milloin tahansa) mahdollisuuden kieltää (ilman henkilölle koituvia kuluja) suoramarkkinoinnin kyseisestä hetkestä eteenpäin ja jos organisaatio noudattaa henkilön toivomusta. |
| --- | --- |

b.

Organisaatio saa vastaavasti käyttää tietoa tiettyihin suoramarkkinointitarkoituksiin sellaisissa tapauksissa, joissa on käytännössä mahdotonta antaa henkilölle etukäteen mahdollisuutta kieltää tietojen käyttö, jos organisaatio tarjoaa hänelle samassa yhteydessä (ja pyynnöstä milloin tahansa) mahdollisuuden kieltää (ilman henkilölle koituvia kuluja) suoramarkkinoinnin kyseisestä hetkestä eteenpäin ja jos organisaatio noudattaa henkilön toivomusta.

13.   Matkustustiedot

| a. | Lentomatkustajien varaus- ja muita matkustustietoja, kuten kanta-asiakas- ja hotellivaraustietoja sekä erityistarpeita, esimerkiksi uskonnon mukaisia aterioita tai fyysistä apua koskevia tietoja voi siirtää EU:n ulkopuolella sijaitseville organisaatioille monissa eri olosuhteissa. Direktiivin 26 artiklan mukaan henkilötietoja voidaan siirtää ”sellaiseen kolmanteen maahan, jossa ei taata 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tietosuojan riittävää tasoa”, jos i) se on tarpeen kuluttajan pyytämien palvelujen tarjoamiseksi tai sopimuksen, kuten kanta-asiakassopimuksen ehtojen täyttämiseksi tai ii) jos kuluttaja on selkeästi antanut siihen suostumuksensa. Privacy Shield -järjestelyssä mukana olevat yhdysvaltalaiset organisaatiot antavat riittävän henkilötietojen suojan, ja ne saavat siten ottaa vastaan EU:sta siirrettyjä tietoja täyttämättä näitä ehtoja tai muita ehtoja, joista säädetään direktiivin 26 artiklassa. Koska Privacy Shield -järjestelyssä on arkaluonteista tietoa koskevia erityissääntöjä, tällaisia tietoja (joita on kerättävä esimerkiksi asiakkaan tarvitessa fyysistä apua) saa sisältyä järjestelyyn osallistuville organisaatioille siirrettäviin tietoihin. Tietoja siirtävän organisaation on kaikissa tapauksissa kuitenkin noudatettava sen EU:n jäsenvaltion lakia, jossa se toimii. Kyseisen valtion lainsäädännössä saattaa olla muun muassa arkaluonteisten tietojen käsittelyä koskevia erityissääntöjä. |
| --- | --- |

a.

Lentomatkustajien varaus- ja muita matkustustietoja, kuten kanta-asiakas- ja hotellivaraustietoja sekä erityistarpeita, esimerkiksi uskonnon mukaisia aterioita tai fyysistä apua koskevia tietoja voi siirtää EU:n ulkopuolella sijaitseville organisaatioille monissa eri olosuhteissa. Direktiivin 26 artiklan mukaan henkilötietoja voidaan siirtää ”sellaiseen kolmanteen maahan, jossa ei taata 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tietosuojan riittävää tasoa”, jos i) se on tarpeen kuluttajan pyytämien palvelujen tarjoamiseksi tai sopimuksen, kuten kanta-asiakassopimuksen ehtojen täyttämiseksi tai ii) jos kuluttaja on selkeästi antanut siihen suostumuksensa. Privacy Shield -järjestelyssä mukana olevat yhdysvaltalaiset organisaatiot antavat riittävän henkilötietojen suojan, ja ne saavat siten ottaa vastaan EU:sta siirrettyjä tietoja täyttämättä näitä ehtoja tai muita ehtoja, joista säädetään direktiivin 26 artiklassa. Koska Privacy Shield -järjestelyssä on arkaluonteista tietoa koskevia erityissääntöjä, tällaisia tietoja (joita on kerättävä esimerkiksi asiakkaan tarvitessa fyysistä apua) saa sisältyä järjestelyyn osallistuville organisaatioille siirrettäviin tietoihin. Tietoja siirtävän organisaation on kaikissa tapauksissa kuitenkin noudatettava sen EU:n jäsenvaltion lakia, jossa se toimii. Kyseisen valtion lainsäädännössä saattaa olla muun muassa arkaluonteisten tietojen käsittelyä koskevia erityissääntöjä.

14.   Farmaseuttiset tuotteet ja lääkevalmisteet

a.   EU:n jäsenvaltioiden lainsäädännön ja Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden soveltaminen

EU:n jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sovelletaan henkilötietojen keruuseen ja kaikkeen tietojenkäsittelyyn, joka toteutetaan ennen tietojen siirtämistä Yhdysvaltoihin. Privacy Shield -järjestelyn periaatteita sovelletaan, kun tiedot on siirretty Yhdysvaltoihin. Farmaseuttiseen tutkimukseen ja muihin tarkoituksiin käytettävistä tiedoista olisi tarvittaessa poistettava viittaukset henkilöihin.

b.   Tulevaisuudessa tehtävä tieteellinen tutkimus

| i. | Farmaseuttisissa ja lääkeaineita koskevissa tutkimuksissa saadut henkilötiedot ovat usein arvokkaita tulevaisuudessa tehtävälle tieteelliselle tutkimukselle. Jos yhtä tutkimusta varten kerättyjä henkilötietoja siirretään yhdysvaltalaiselle organisaatiolle, joka osallistuu Privacy Shield -järjestelyyn, organisaatio voi käyttää tietoja toisessa, uudessa tutkimuksessa, jos ilmoitus- ja valintaperiaatetta on noudatettu ensimmäisen tutkimuksen yhteydessä. Annettavassa ilmoituksessa on kerrottava kaikista tiedon tulevista käyttötarkoituksista, esimerkiksi toistuvasta seurannasta, kyseistä tutkimusta sivuavista tutkimuksista ja markkinoinnista. |
| --- | --- |

i.

Farmaseuttisissa ja lääkeaineita koskevissa tutkimuksissa saadut henkilötiedot ovat usein arvokkaita tulevaisuudessa tehtävälle tieteelliselle tutkimukselle. Jos yhtä tutkimusta varten kerättyjä henkilötietoja siirretään yhdysvaltalaiselle organisaatiolle, joka osallistuu Privacy Shield -järjestelyyn, organisaatio voi käyttää tietoja toisessa, uudessa tutkimuksessa, jos ilmoitus- ja valintaperiaatetta on noudatettu ensimmäisen tutkimuksen yhteydessä. Annettavassa ilmoituksessa on kerrottava kaikista tiedon tulevista käyttötarkoituksista, esimerkiksi toistuvasta seurannasta, kyseistä tutkimusta sivuavista tutkimuksista ja markkinoinnista.

| ii. | Ymmärrettävästi tiedon kaikkia tulevia käyttötarkoituksia ei pystytä täsmentämään, koska uusi tutkimus voi saada alkunsa uudesta näkökulmasta alkuperäiseen tietoon, lääketieteellisistä löydöistä ja edistysaskeleista tai kehityksestä kansanterveyden tai sääntelyn alalla. Tarvittaessa ilmoitukseen olisi siksi sisällytettävä maininta siitä, että henkilötietoja saatetaan käyttää farmaseuttisissa ja lääkeaineita koskevissa tutkimuksissa, joista ei tällä hetkellä vielä tiedetä. Jos tällainen käyttötarkoitus ei ole yhteensopiva sen tutkimuksen yleistarkoituksen kanssa, jonka vuoksi henkilötiedot on alun perin kerätty tai johon kyseinen henkilö on myöhemmin antanut suostumuksensa, häneltä on saatava uusi suostumus. |
| --- | --- |

ii.

Ymmärrettävästi tiedon kaikkia tulevia käyttötarkoituksia ei pystytä täsmentämään, koska uusi tutkimus voi saada alkunsa uudesta näkökulmasta alkuperäiseen tietoon, lääketieteellisistä löydöistä ja edistysaskeleista tai kehityksestä kansanterveyden tai sääntelyn alalla. Tarvittaessa ilmoitukseen olisi siksi sisällytettävä maininta siitä, että henkilötietoja saatetaan käyttää farmaseuttisissa ja lääkeaineita koskevissa tutkimuksissa, joista ei tällä hetkellä vielä tiedetä. Jos tällainen käyttötarkoitus ei ole yhteensopiva sen tutkimuksen yleistarkoituksen kanssa, jonka vuoksi henkilötiedot on alun perin kerätty tai johon kyseinen henkilö on myöhemmin antanut suostumuksensa, häneltä on saatava uusi suostumus.

c.   Vetäytyminen kliinisestä kokeesta

Koehenkilö voi milloin tahansa vetäytyä kliinisestä kokeesta, tai häntä voidaan pyytää tekemään näin. Kaikkia tätä ennen kerättyjä henkilötietoja saadaan silti käsitellä muiden kliinisessä kokeessa kerättyjen tietojen ohella, jos tästä on selkeästi ilmoitettu kyseiselle henkilölle siinä vaiheessa, kun hän on suostunut osallistumaan kokeeseen.

d.   Tietojen siirtäminen sääntelyä ja valvontaa varten

Lääkkeitä ja lääkintälaitteita valmistavat yritykset saavat toimittaa EU:ssa tehdyissä kliinisissä kokeissa saatuja henkilötietoja yhdysvaltalaisille valvontaviranomaisille sääntely- ja valvontatarkoituksiin. Samanlaisia siirtoja saa tehdä muille tahoille kuin sääntelyviranomaisille, kuten yrityksen muille toimipaikoille ja muille tutkijoille ilmoitus- ja valintaperiaatteen mukaisesti.

e.   Sokkotutkimukset

| i. | Objektiivisuuden takaamiseksi osallistujat ja usein tutkijatkaan eivät monissa kliinisissä kokeissa saa tietää, mitä hoitoa kullekin henkilölle annetaan. Hoitotiedon antaminen vaarantaisi tutkimuksen ja sen tulosten validiteetin. Tällaisten kliinisten kokeiden eli sokkotutkimusten aikana osallistujille ei tarvitse antaa tietoja heidän hoidostaan, jos rajoituksesta on ilmoitettu siinä vaiheessa, kun kyseinen henkilö on päättänyt osallistua tutkimukseen, ja jos tietojen antaminen vaarantaisi tutkimuksen luotettavuuden. |
| --- | --- |

i.

Objektiivisuuden takaamiseksi osallistujat ja usein tutkijatkaan eivät monissa kliinisissä kokeissa saa tietää, mitä hoitoa kullekin henkilölle annetaan. Hoitotiedon antaminen vaarantaisi tutkimuksen ja sen tulosten validiteetin. Tällaisten kliinisten kokeiden eli sokkotutkimusten aikana osallistujille ei tarvitse antaa tietoja heidän hoidostaan, jos rajoituksesta on ilmoitettu siinä vaiheessa, kun kyseinen henkilö on päättänyt osallistua tutkimukseen, ja jos tietojen antaminen vaarantaisi tutkimuksen luotettavuuden.

| ii. | Osallistuminen tutkimukseen näillä edellytyksillä on riittävä osoitus siitä, että kyseinen henkilö luopuu oikeudestaan tiedonsaantiin. Kun tutkimus on saatettu päätökseen ja tulokset on analysoitu, siihen osallistuneilla on oltava oikeus halutessaan saada itseään koskevat tiedot. Tietoja olisi pyydettävä ensisijaisesti lääkäriltä tai muulta terveydenhoitohenkilökuntaan kuuluvalta, joka on hoitanut kyseistä henkilöä tutkimuksen aikana, taikka tutkimuksen teettäneeltä organisaatiolta. |
| --- | --- |

ii.

Osallistuminen tutkimukseen näillä edellytyksillä on riittävä osoitus siitä, että kyseinen henkilö luopuu oikeudestaan tiedonsaantiin. Kun tutkimus on saatettu päätökseen ja tulokset on analysoitu, siihen osallistuneilla on oltava oikeus halutessaan saada itseään koskevat tiedot. Tietoja olisi pyydettävä ensisijaisesti lääkäriltä tai muulta terveydenhoitohenkilökuntaan kuuluvalta, joka on hoitanut kyseistä henkilöä tutkimuksen aikana, taikka tutkimuksen teettäneeltä organisaatiolta.

f.   Tuotteen turvallisuuden ja tehon seuranta

Lääkkeitä ja lääkintälaitteita valmistavan yrityksen ei tarvitse soveltaa ilmoitusvelvollisuuteen, valintamahdollisuuteen, tietojen edelleen siirtoa koskevaan vastuuvelvollisuuteen eikä tiedonsaantiin liittyviä Privacy Shield -järjestelyn periaatteita toteuttaessaan seurantaa, joka koskee tuotteiden turvallisuutta ja tehokkuutta, jos periaatteiden noudattaminen estää noudattamasta viranomaisvaatimuksia. Tämä koskee myös haittatapahtumia koskevia ilmoituksia ja tiettyjä lääkkeitä tai lääkinnällisiä laitteita käyttävien potilaiden/henkilöiden jäljittämistä. Tämä koskee raportteja, joita esimerkiksi terveydenhoitopalvelujen tarjoajat antavat lääkkeitä ja lääkintälaitteita valmistaville yrityksille, samoin kuin raportteja, joita lääkkeitä ja lääkintälaitteita valmistavat yritykset antavat viranomaisille, kuten elintarvike- ja lääkevirastolle (Food and Drug Administration).

g.   Avainkoodatut tiedot

Tutkimuksen johtaja salaa poikkeuksetta henkilötiedot tutkimuksen alussa antamalla niille ainutkertaiset avainkoodit, jottei rekisteröityjen henkilöllisyys paljastuisi. Tutkimuksia teettävät lääkealan yritykset eivät saa tietää koodien avaimia. Avaimet ovat tiedossa vain tutkijalla, jotta hän voi erityistapauksessa (esimerkiksi tarvittaessa lääketieteellistä jatkohoitoa) tunnistaa, kenestä on kyse. Tällä tavoin koodatun tiedon siirto EU:sta Yhdysvaltoihin ei ole sellainen henkilötietojen siirto, johon sovelletaan Privacy Shield -järjestelyn periaatteita.

15.   Julkisten rekistereiden tiedot ja yleisesti saatavilla olevat tiedot

| a. | Organisaation on sovellettava yleisesti saatavilla oleviin henkilötietoihin Privacy Shield -järjestelyn tietojen turvallisuutta ja eheyttä ja käyttötarkoituksen rajoittamista koskevaa periaatetta sekä muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatetta. Kyseisiä periaatteita sovelletaan myös henkilötietoihin, jotka on kerätty julkisista rekistereistä. Nämä rekisterit ovat eri hallinnon tasoja edustavien viranomaisten ylläpitämiä rekistereitä, jotka ovat suurelle yleisölle avoimia. |
| --- | --- |

a.

Organisaation on sovellettava yleisesti saatavilla oleviin henkilötietoihin Privacy Shield -järjestelyn tietojen turvallisuutta ja eheyttä ja käyttötarkoituksen rajoittamista koskevaa periaatetta sekä muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatetta. Kyseisiä periaatteita sovelletaan myös henkilötietoihin, jotka on kerätty julkisista rekistereistä. Nämä rekisterit ovat eri hallinnon tasoja edustavien viranomaisten ylläpitämiä rekistereitä, jotka ovat suurelle yleisölle avoimia.

| b. | Ilmoitusvelvollisuutta, valintamahdollisuutta ja tietojen edelleen siirtoon liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevia periaatteita ei ole tarpeen soveltaa julkisista rekistereistä saatuun tietoon, jos tätä tietoa ei ole yhdistetty ei-julkiseen rekisteritietoon ja jos toimivaltaisen viranomaisen vahvistamia rekisterin käytön ehtoja noudatetaan. Ilmoitusvelvollisuutta, valintamahdollisuutta ja tietojen edelleen siirtoon liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevia periaatteita ei ole yleensä tarpeen soveltaa myöskään yleisesti saatavilla olevaan tietoon, ellei eurooppalainen siirtäjä ilmoita, että kyseistä tietoa koskevien rajoitusten vuoksi organisaation on sovellettava kyseisiä periaatteita aikomaansa käyttötarkoitukseen. Organisaatio ei ole vastuussa siitä, miten julkaistusta aineistosta saatua tietoa käytetään. |
| --- | --- |

b.

Ilmoitusvelvollisuutta, valintamahdollisuutta ja tietojen edelleen siirtoon liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevia periaatteita ei ole tarpeen soveltaa julkisista rekistereistä saatuun tietoon, jos tätä tietoa ei ole yhdistetty ei-julkiseen rekisteritietoon ja jos toimivaltaisen viranomaisen vahvistamia rekisterin käytön ehtoja noudatetaan. Ilmoitusvelvollisuutta, valintamahdollisuutta ja tietojen edelleen siirtoon liittyvää vastuuvelvollisuutta koskevia periaatteita ei ole yleensä tarpeen soveltaa myöskään yleisesti saatavilla olevaan tietoon, ellei eurooppalainen siirtäjä ilmoita, että kyseistä tietoa koskevien rajoitusten vuoksi organisaation on sovellettava kyseisiä periaatteita aikomaansa käyttötarkoitukseen. Organisaatio ei ole vastuussa siitä, miten julkaistusta aineistosta saatua tietoa käytetään.

| c. | Jos todetaan, että organisaatio on tarkoituksellisesti julkaissut henkilötietoja Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden vastaisesti, jotta se tai muut voisivat hyötyä tässä selostetuista poikkeuksista, organisaatio menettää järjestelyn mukaiset edut. |
| --- | --- |

c.

Jos todetaan, että organisaatio on tarkoituksellisesti julkaissut henkilötietoja Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden vastaisesti, jotta se tai muut voisivat hyötyä tässä selostetuista poikkeuksista, organisaatio menettää järjestelyn mukaiset edut.

| d. | Tiedonsaantiperiaatetta ei tarvitse soveltaa julkiseen rekisteritietoon, jos siihen ei ole yhdistetty muuta henkilötietoa (yhdistämiseksi ei katsota pienten tietomäärien käyttöä julkisen rekisteritiedon luettelointiin tai järjestämiseen), mutta kaikkia toimivaltaisen viranomaisen vahvistamia rekisterin käytön ehtoja on tällöin kuitenkin noudatettava. Sen sijaan kun julkisten rekisterien sisältämää tietoa yhdistetään näihin rekistereihin kuulumattomiin tietoihin (muuhun kuin edellä mainittuun tietoon), organisaation on sallittava tiedonsaanti edellyttäen, ettei kyseiseen tietoon sovelleta muita sallittuja poikkeuksia. |
| --- | --- |

d.

Tiedonsaantiperiaatetta ei tarvitse soveltaa julkiseen rekisteritietoon, jos siihen ei ole yhdistetty muuta henkilötietoa (yhdistämiseksi ei katsota pienten tietomäärien käyttöä julkisen rekisteritiedon luettelointiin tai järjestämiseen), mutta kaikkia toimivaltaisen viranomaisen vahvistamia rekisterin käytön ehtoja on tällöin kuitenkin noudatettava. Sen sijaan kun julkisten rekisterien sisältämää tietoa yhdistetään näihin rekistereihin kuulumattomiin tietoihin (muuhun kuin edellä mainittuun tietoon), organisaation on sallittava tiedonsaanti edellyttäen, ettei kyseiseen tietoon sovelleta muita sallittuja poikkeuksia.

| e. | Tietoa, joka jo on yleisesti saatavilla, koskee sama sääntö kuin julkisista rekistereistä saatuja tietoja. Tiedonsaantiperiaatetta ei tarvitse soveltaa, jos yleisesti saatavilla olevaa tietoa ei ole yhdistetty tietoon, joka ei ole yleisesti saatavilla. Yleisesti saatavilla olevia tietoja myyvät organisaatiot voivat periä tiedonhausta normaalisti perimänsä maksun. Henkilöt voivat vaihtoehtoisesti pyytää tiedot suoraan organisaatiolta, joka alun perin keräsi ne yhteen. |
| --- | --- |

e.

Tietoa, joka jo on yleisesti saatavilla, koskee sama sääntö kuin julkisista rekistereistä saatuja tietoja. Tiedonsaantiperiaatetta ei tarvitse soveltaa, jos yleisesti saatavilla olevaa tietoa ei ole yhdistetty tietoon, joka ei ole yleisesti saatavilla. Yleisesti saatavilla olevia tietoja myyvät organisaatiot voivat periä tiedonhausta normaalisti perimänsä maksun. Henkilöt voivat vaihtoehtoisesti pyytää tiedot suoraan organisaatiolta, joka alun perin keräsi ne yhteen.

16.   Viranomaisten pääsy tietoihin

| a. | Lisätäkseen läpinäkyvyyttä sellaisten laillisten pyyntöjen osalta, jotka koskevat viranomaisten pääsyä henkilötietoihin, Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvat organisaatiot voivat vapaaehtoisesti julkaista säännöllisiä avoimuusraportteja, joissa kerrotaan, kuinka monta henkilötietopyyntöä viranomaiset ovat niille lainvalvonnan ja kansallisen turvallisuuden vuoksi esittäneet. Raporttien julkaisemisen on kuitenkin oltava sovellettavien lakien mukaista. |
| --- | --- |

a.

Lisätäkseen läpinäkyvyyttä sellaisten laillisten pyyntöjen osalta, jotka koskevat viranomaisten pääsyä henkilötietoihin, Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvat organisaatiot voivat vapaaehtoisesti julkaista säännöllisiä avoimuusraportteja, joissa kerrotaan, kuinka monta henkilötietopyyntöä viranomaiset ovat niille lainvalvonnan ja kansallisen turvallisuuden vuoksi esittäneet. Raporttien julkaisemisen on kuitenkin oltava sovellettavien lakien mukaista.

| b. | Tietoja, jotka Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvat organisaatiot ovat julkaisseet näissä raporteissa, voidaan yhdessä niiden tietojen kanssa, jotka tiedusteluyhteisö on julkaissut, sekä yhdessä muiden tietojen kanssa hyödyntää tehtäessä vuotuista yhteistä tarkastelua Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

b.

Tietoja, jotka Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvat organisaatiot ovat julkaisseet näissä raporteissa, voidaan yhdessä niiden tietojen kanssa, jotka tiedusteluyhteisö on julkaissut, sekä yhdessä muiden tietojen kanssa hyödyntää tehtäessä vuotuista yhteistä tarkastelua Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden mukaisesti.

| c. | Se, että ilmoitusperiaatteen a kohdan xii alakohdan mukaista ilmoitusta ei ole tehty, ei poista eikä heikennä organisaation mahdollisuutta vastata mihin tahansa lailliseen pyyntöön. |
| --- | --- |

c.

Se, että ilmoitusperiaatteen a kohdan xii alakohdan mukaista ilmoitusta ei ole tehty, ei poista eikä heikennä organisaation mahdollisuutta vastata mihin tahansa lailliseen pyyntöön.

---

(1)  Jos komission päätöstä, joka koskee EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tietosuojan riittävyyttä, sovelletaan myös Islantiin, Liechtensteiniin ja Norjaan, Privacy Shield -paketti kattaa paitsi Euroopan unionin jäsenvaltiot myös nämä kolme maata. Sen vuoksi viittaukset EU:hun ja sen jäsenvaltioihin tarkoittavat myös Islantia, Liechtensteinia ja Norjaa.

(2)  Olosuhteista riippuen tiedonkäsittelyn tarkoitukset saattavat olla hyväksyttäviä, jos ne palvelevat esimerkiksi seuraavia pyrkimyksiä: asiakassuhteiden hoitamista, säännösten noudattamiseen liittyviä ja oikeudellisia näkökohtia, tarkastusta, turvallisuutta ja petosten torjuntaa, organisaation laillisten oikeuksien säilyttämistä tai puolustamista tai muita sellaisia tarkoituksia, jotka vastaavat sitä mitä kohtuullinen henkilö voi odottaa tiedon keruulta ko. tilanteessa.

(3)  Jos organisaatio tai kolmas osapuoli, jolla on pääsy tietoihin, kykenisi kohtuudella tunnistamaan henkilön, kun otetaan huomioon tunnistamisessa kohtuullisen todennäköisesti käytettävät välineet (ja kun otetaan muun muassa huomioon tunnistamisen viemä aika ja kustannus ja tietojenkäsittelyhetkellä käytettävissä oleva teknologia), tällöin henkilöllisyys on tässä yhteydessä ”selvitettävissä”.

(4)  Organisaation olisi vastattava henkilön kysymyksiin, jotka koskevat tiedonkäsittelyn tarkoitusta, käsiteltyjen henkilötietojen luokkia sekä henkilötietojen vastaanottajia tai vastaanottajien luokkia.

(5)  Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden I.5 kohta.

(6)  Riitojenratkaisuelimet voivat harkita, missä tapauksissa seuraamuksia käytetään. Kyseisten tietojen arkaluonteisuus on yksi tekijöistä, jotka on otettava huomioon päätettäessä, vaaditaanko tietojen hävittämistä. Huomioon on otettava myös se, onko organisaatio kerätessään, käyttäessään tai luovuttaessaan tietoja rikkonut järjestelyn periaatteita räikeästi.

Liite I

Välimiesmenettelyä koskeva malli

Liitteessä I esitetään ehdot, joiden mukaisesti Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvat organisaatiot ovat velvollisia osallistumaan välimiesmenettelyyn muutoksenhaku-, täytäntöönpano- ja vastuuperiaatteen mukaisesti. Sitovaa välitysmahdollisuutta, jota jäljempänä selostetaan, sovelletaan vaateisiin, jotka koskevat EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyn soveltamisalaan kuuluvia tietoja ja jotka ovat jääneet vaille ratkaisua. Tämän vaihtoehdon tarkoituksena on tarjota nopea, riippumaton ja reilu mekanismi ratkaisun saamiseksi sellaisiin väitettyihin järjestelyn periaatteiden rikkomustapauksiin, joita ei ole kyetty ratkaisemaan muilla mahdollisilla Privacy Shield -järjestelyn mekanismeilla. Henkilöillä on oikeus valita, turvautuvatko he välimiesmenettelyyn.

A.   Soveltamisala

Välimiesmenettely on henkilön käytettävissä sellaisten vaateiden osalta, jotka ovat jääneet vaille ratkaisua. Välimiesmenettelyn avulla voidaan saada vastaus kysymykseen, onko Privacy Shield -järjestelyyn osallistuva organisaatio rikkonut järjestelyn velvoitteita kyseisen henkilön osalta ja onko kyseinen rikkomus edelleen täysin tai osittain korjaamatta. Välimiesmenettelyä voidaan käyttää ainoastaan tähän tarkoitukseen. Välimiesmenettelyä ei voida hyödyntää esimerkiksi asioissa, jotka liittyvät järjestelyn periaatteista myönnettäviin poikkeuksiin (1) tai Privacy Shield -järjestelyn tarjoaman suojan riittävyyttä koskeviin väitteisiin.

B.   Korjaavat toimenpiteet, jotka voidaan määrätä

Välimiesmenettelyssä Privacy Shield -paneelilla, joka koostuu yhdestä tai kolmesta välimiehestä sen mukaan kuin osapuolet sopivat, on toimivalta määrätä yksilökohtaisesta, ei-rahallisesta kompensaatiosta, joka on tarpeen järjestelyn periaatteiden noudattamatta jättämisen korjaamiseksi ja joka koskee ainoastaan kyseistä henkilöä. Tällaisia kompensaatioita ovat henkilön mahdollisuus tutustua tietoihinsa sekä hänen tietojensa korjaaminen, poistaminen tai palauttaminen. Välimiespaneelilla ei ole toimivaltuuksia määrätä muita korjaavia toimenpiteitä. Kun välimiespaneeli harkitsee, mitä korjaavia toimenpiteitä se määrää, sen on otettava huomioon muut korjaavat toimenpiteet, joita on jo määrätty muissa Privacy Shield -järjestelyn mekanismeissa. Vahingonkorvauksia, kustannusten korvauksia, palkkioita tai muita korjaavia toimenpiteitä ei voida määrätä. Kumpikin osapuoli vastaa omista asianajopalkkioistaan.

C.   Toimet, jotka on tehtävä ennen välimiesmenettelyä

Henkilön, joka on päättänyt turvautua välimiesmenettelyyn, on ennen menettelyn vireillepanoa 1) otettava väitetty järjestelyn periaatteiden rikkomus esille suoraan organisaation kanssa ja annettava organisaatiolle tilaisuus ratkaista asia aikataulussa, jota selostetaan järjestelyn periaatteiden III osan 11 kohdan d alakohdan i alakohdassa; 2) hyödynnettävä järjestelyn periaatteiden mukaista riippumatonta muutoksenhakumekanismia, josta ei aiheudu kuluja henkilölle; ja 3) otettava asia tietosuojaviranomaisen välityksellä esille kauppaministeriön kanssa ja annettava kauppaministeriölle tilaisuus ratkaista asia parhaansa mukaan aikataulussa, jota selostetaan kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osaston kirjeessä. Tästä ei aiheudu kuluja henkilölle.

Välimiesmenettelyä ei voida käyttää, jos asia, joka koskee samaa henkilön väittämää järjestelyn periaatteiden rikkomusta, 1) on aiemmin ollut sitovan välimiesmenettelyn kohteena, 2) on ratkaistu tuomioistuimen lopullisella päätöksellä sellaisen asian käsittelyn yhteydessä, jonka asianosainen henkilö on ollut tai 3) on aiemmin ratkaistu osapuolten välisellä sopimuksella. Menettelyyn ei myöskään voida turvautua, jos 1) EU:n tietosuojaviranomainen on toimivaltainen järjestelyn periaatteiden III osan 5 tai 9 kohdan mukaisesti tai 2) se on toimivaltainen ratkaisemaan väitettyä rikkomusta koskevan asian suoraan organisaation kanssa. Se, että tietosuojaviranomaisella on toimivalta ratkaista asia EU:ssa toimivan rekisterinpitäjän osalta, ei yksinään estä turvautumista välimiesmenettelyyn samassa asiassa sellaista muuta oikeussubjektia vastaan, jota kohtaan tietosuojaviranomaisella ei ole toimivaltaa.

D.   Päätösten sitova luonne

Henkilön päätös turvautua sitovaan välimiesmenettelyyn on täysin vapaaehtoinen. Välimiespaneelin päätökset sitovat kaikkia menettelyn asianosaisia. Kun välitysmenettelyyn on turvauduttu, henkilö luopuu mahdollisuudesta hakea saman väitetyn rikkomuksen nojalla hyvitystä toisella foorumilla. Jos ei-rahallinen kompensaatio ei kuitenkaan täysin riitä korjaamaan väitettyä rikkomusta, henkilön turvautuminen välimiesmenettelyyn ei estä häntä esittämästä normaaliin tapaan vahingonkorvausvaadetta tuomioistuimessa.

E.   Asian siirtäminen tuomioistuimeen ja täytäntöönpano

Henkilöt ja Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvat organisaatiot voivat hakea muutosta tuomioistuimelta välimiespaneelin päätökseen ja vaatia sen täytäntöönpanoa Yhdysvaltojen lainsäädännössä olevan välimiesmenettelystä annetun liittovaltion lain (2) (Federal Arbitration Act) nojalla. Asia on pantava vireille liittovaltion piirituomioistuimessa, jonka alueelliseen toimivaltaan Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvan organisaation ensisijainen liiketoimipaikka kuuluu.

Välimiesmenettelyllä on tarkoitus ratkaista yksittäisiä riita-asioita, eikä välimiesoikeuden päätöksiä ole tarkoitettu vakuuttaviksi ja sitoviksi ennakkopäätöksiksi muita osapuolia koskevissa asioissa, esimerkiksi tulevissa välimiesmenettelyissä tai EU:n ja Yhdysvaltojen tuomioistuimissa käsiteltävissä asioissa tai liittovaltion kauppakomission menettelyissä.

F.   Välimiespaneeli

Asianosaisten on valittava välimiehet luettelosta, jota käsitellään jäljempänä.

Yhdysvaltojen kauppaministeriö ja Euroopan komissio laativat sovellettavan lainsäädännön mukaisesti luettelon vähintään 20 välimiehestä, jotka valitaan riippumattomuuden, nuhteettomuuden ja asiantuntemuksen perusteella. Tässä menettelyssä sovelletaan seuraavaa:

Seuraavia sääntöjä sovelletaan välimiehiin:

| 1) | Välimiehet ovat luettelossa kolmen vuoden ajan, jollei poikkeuksellisista olosuhteista tai perustellusta syystä muuta johdu, ja toimikautta voidaan yhden kerran jatkaa vielä kolmella vuodella; |
| --- | --- |

1)

Välimiehet ovat luettelossa kolmen vuoden ajan, jollei poikkeuksellisista olosuhteista tai perustellusta syystä muuta johdu, ja toimikautta voidaan yhden kerran jatkaa vielä kolmella vuodella;

| 2) | Välimiehet eivät saa ottaa ohjeita menettelyn asianosaisilta, Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvalta organisaatiolta, Yhdysvalloilta, EU:lta, EU:n jäsenvaltiolta, muulta viranomaiselta, valtiolliselta elimeltä tai lainvalvontaviranomaiselta, eivätkä he saa olla etuyhteydessä mainittuihin tahoihin; ja |
| --- | --- |

2)

Välimiehet eivät saa ottaa ohjeita menettelyn asianosaisilta, Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvalta organisaatiolta, Yhdysvalloilta, EU:lta, EU:n jäsenvaltiolta, muulta viranomaiselta, valtiolliselta elimeltä tai lainvalvontaviranomaiselta, eivätkä he saa olla etuyhteydessä mainittuihin tahoihin; ja

| 3) | välimiehillä on oltava lupa lakimiehen ammatin harjoittamiseen Yhdysvalloissa, ja heidän on oltava Yhdysvaltojen yksityisyyden suojaa koskevan lainsäädännön asiantuntijoita, joilla on asiantuntemusta myös EU:n tietosuojalainsäädännöstä. |
| --- | --- |

3)

välimiehillä on oltava lupa lakimiehen ammatin harjoittamiseen Yhdysvalloissa, ja heidän on oltava Yhdysvaltojen yksityisyyden suojaa koskevan lainsäädännön asiantuntijoita, joilla on asiantuntemusta myös EU:n tietosuojalainsäädännöstä.

G.   Välimiesmenettelyyn sovellettavat säännöt

Kuuden kuukauden kuluessa siitä kun tietosuojan riittävyyttä koskeva päätös on annettu, kauppaministeriö ja Euroopan komissio sopivat sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, että jokin olemassa oleva, vakiintunut yhdysvaltalainen välimiesmenettelysäännöstö (kuten AAA- tai JAMS-säännöt) valitaan Privacy Shield -paneelin menettelytapasäännöiksi. Säännöissä on otettava huomioon seuraavat näkökohdat:

| 1. | Henkilö voi panna vireille sitovan välimiesmenettelyn toimittamalla asiasta ilmoituksen organisaatiolle. Vireillepanon edellytyksenä on, että välimiesmenettelyä edeltävät toimet on tehty. Ilmoitukseen on sisällytettävä yhteenveto toimista, joita on toteutettu C kohdan mukaisesti asian ratkaisemiseksi, kuvaus väitetystä rikkomuksesta sekä henkilön valinnan mukaisesti todisteena esitettäviä asiakirjoja ja muuta todistusaineistoa ja/tai vaatimukseen sovellettavaa lakia koskevia näkemyksiä. |
| --- | --- |

1.

Henkilö voi panna vireille sitovan välimiesmenettelyn toimittamalla asiasta ilmoituksen organisaatiolle. Vireillepanon edellytyksenä on, että välimiesmenettelyä edeltävät toimet on tehty. Ilmoitukseen on sisällytettävä yhteenveto toimista, joita on toteutettu C kohdan mukaisesti asian ratkaisemiseksi, kuvaus väitetystä rikkomuksesta sekä henkilön valinnan mukaisesti todisteena esitettäviä asiakirjoja ja muuta todistusaineistoa ja/tai vaatimukseen sovellettavaa lakia koskevia näkemyksiä.

| 2. | Laaditaan menettelyt sen varmistamiseksi, että yhteen rikkomukseen, josta henkilö esittää väitteitä, ei sovelleta kaksia korjaavia toimenpiteitä tai menettelyjä. |
| --- | --- |

2.

Laaditaan menettelyt sen varmistamiseksi, että yhteen rikkomukseen, josta henkilö esittää väitteitä, ei sovelleta kaksia korjaavia toimenpiteitä tai menettelyjä.

| 3. | Menettely liittovaltion kauppakomissiossa voi olla meneillään samaan aikaan kuin välimiesmenettely. |
| --- | --- |

3.

Menettely liittovaltion kauppakomissiossa voi olla meneillään samaan aikaan kuin välimiesmenettely.

| 4. | Yhdysvaltojen, EU:n, EU:n jäsenvaltion, muun viranomaisen, valtiollisen elimen tai lainvalvontaviranomaisen edustajat eivät saa osallistua välimiesmenettelyyn, jos EU:n tietosuojaviranomainen voi EU:n kansalaisen pyynnöstä avustaa ilmoituksen valmistelussa. Tämä avustaminen voi liittyä vain ilmoitukseen, sillä EU:n tietosuojaviranomaisella ei ole pääsyä aineistoon, joka koskee menettelyä edeltävää todisteiden hankintaa (discovery) tai välimiesmenettelyä muutoin. |
| --- | --- |

4.

Yhdysvaltojen, EU:n, EU:n jäsenvaltion, muun viranomaisen, valtiollisen elimen tai lainvalvontaviranomaisen edustajat eivät saa osallistua välimiesmenettelyyn, jos EU:n tietosuojaviranomainen voi EU:n kansalaisen pyynnöstä avustaa ilmoituksen valmistelussa. Tämä avustaminen voi liittyä vain ilmoitukseen, sillä EU:n tietosuojaviranomaisella ei ole pääsyä aineistoon, joka koskee menettelyä edeltävää todisteiden hankintaa (discovery) tai välimiesmenettelyä muutoin.

| 5. | Välimiesmenettely tapahtuu Yhdysvalloissa, ja henkilö voi halutessaan osallistua menettelyyn videoneuvottelulaitteiden tai puhelimen välityksellä ilman että tästä aiheutuu hänelle kustannuksia. Henkilökohtaista osallistumista ei vaadita. |
| --- | --- |

5.

Välimiesmenettely tapahtuu Yhdysvalloissa, ja henkilö voi halutessaan osallistua menettelyyn videoneuvottelulaitteiden tai puhelimen välityksellä ilman että tästä aiheutuu hänelle kustannuksia. Henkilökohtaista osallistumista ei vaadita.

| 6. | Välimiesmenettelyn kieli on englanti, elleivät asianosaiset toisin sovi. Perustellusta pyynnöstä ja ottaen huomioon, onko henkilöllä edustajanaan asianajaja, välimiesmenettelyn istunto voidaan tulkata ja menettelyn aineisto kääntää ilman että tästä aiheutuu henkilölle kustannuksia, paitsi jos paneelin mielestä tästä aiheutuu perusteettomia tai suhteettomia kustannuksia kyseisen yksittäisen menettelyn olosuhteissa. |
| --- | --- |

6.

Välimiesmenettelyn kieli on englanti, elleivät asianosaiset toisin sovi. Perustellusta pyynnöstä ja ottaen huomioon, onko henkilöllä edustajanaan asianajaja, välimiesmenettelyn istunto voidaan tulkata ja menettelyn aineisto kääntää ilman että tästä aiheutuu henkilölle kustannuksia, paitsi jos paneelin mielestä tästä aiheutuu perusteettomia tai suhteettomia kustannuksia kyseisen yksittäisen menettelyn olosuhteissa.

| 7. | Välimiehille toimitetut aineistot käsitellään luottamuksellisesti, ja niitä käytetään ainoastaan välimiesmenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

7.

Välimiehille toimitetut aineistot käsitellään luottamuksellisesti, ja niitä käytetään ainoastaan välimiesmenettelyn yhteydessä.

| 8. | Menettelyä edeltävä todisteiden hankinta, joka liittyy tiettyyn henkilöön (individual-specific discovery), voidaan sallia, jos se on tarpeen. Asianosaiset käsittelevät näin saatuja aineistoja luottamuksellisesti ja käyttävät niitä ainoastaan kyseisessä välimiesmenettelyssä. |
| --- | --- |

8.

Menettelyä edeltävä todisteiden hankinta, joka liittyy tiettyyn henkilöön (individual-specific discovery), voidaan sallia, jos se on tarpeen. Asianosaiset käsittelevät näin saatuja aineistoja luottamuksellisesti ja käyttävät niitä ainoastaan kyseisessä välimiesmenettelyssä.

| 9. | Välimiesmenettely olisi saatava päätökseen 90 päivän kuluessa siitä, kun henkilön ilmoitus on toimitettu organisaatiolle, jollei toisin ole sovittu asianosaisten kesken. |
| --- | --- |

9.

Välimiesmenettely olisi saatava päätökseen 90 päivän kuluessa siitä, kun henkilön ilmoitus on toimitettu organisaatiolle, jollei toisin ole sovittu asianosaisten kesken.

H.   Kustannukset

Välimiesten olisi kohtuullisin toimenpitein pyrittävä minimoimaan välimiesmenettelyyn liittyviä kustannuksia ja palkkioita.

Kauppaministeriö edistää sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ja Euroopan komissiota kuultuaan sellaisen rahaston perustamista, johon Privacy Shield -järjestelyyn osallistuvien organisaatioiden on suoritettava vuotuinen maksu. Maksu perustuu osittain organisaation kokoon. Rahastosta katetaan välitysmenettelyjen kustannukset, muun muassa välimiesten palkkiot vahvistettavaan enimmäismäärään saakka. Rahastoa hallinnoi kolmas osapuoli, joka raportoi säännöllisesti rahaston toiminnasta. Kauppaministeriö ja Euroopan komissio arvioivat rahaston toimintaa vuotuisen tarkastelun yhteydessä. Tällöin arvioidaan esimerkiksi, onko tarvetta mukauttaa rahastoon tehtäviä maksuja ja välimiesten palkkioiden ylärajoja, ja tarkastellaan muun muassa välimiesmenettelyjen lukumäärää, kustannuksia ja kestoa. Kauppaministeriöllä ja Euroopan komissiolla on yhteisymmärrys siitä, että Privacy Shield -järjestelyyn osallistuville organisaatioille ei pidä asettaa liiallista taloudellista rasitusta. Asianajajien palkkiot eivät kuulu tämän säännöksen soveltamisalaan, eikä niitä kateta tämän säännöksen nojalla perustetusta rahastosta.

---

(1)  Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden I.5 kohta.

(2)  Välimiesmenettelystä annetun liittovaltion lain 2 luvussa säädetään, että välityssopimus tai välitystuomio, joka liittyy sopimukseen perustuvaan tai muuhun kuin sopimukseen perustuvaan, kaupalliseksi katsottavaan oikeussuhteeseen, kuten liiketapahtumaan, sopimukseen tai yhteisymmärrykseen siten kuin ne kuvataan välimiesmenettelystä annetun liittovaltion lain 2 §:ssä, kuuluu New Yorkin yleissopimuksen soveltamisalaan (ulkomaisten välitystuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta New Yorkissa 10 päivänä kesäkuuta 1958 tehty yleissopimus, 21 U.S.T. 2519, T.I.A.S. No. 6997) (välimiesmenettelystä annettu liittovaltion laki, 9 U.S.C. § 202). Välimiesmenettelystä annetussa liittovaltion laissa säädetään edelleen, että jos oikeussuhde on pelkästään Yhdysvaltojen kansalaisten välinen, oikeussuhteesta johtuvan välityssopimuksen tai välitystuomion ei katsota kuuluvan New Yorkin yleissopimuksen soveltamisalaan, ellei oikeussuhde koske ulkomailla sijaitsevaa omaisuutta, ellei se edellytä toimintaa tai täytäntöönpanoa ulkomailla tai ellei sillä ole jokin muu mielekäs yhteys yhteen tai useampaan vieraaseen valtioon. Sama §. Samoin 2 luvussa todetaan, että välimiesmenettelyn asianosainen voi pyytää mitä tahansa tämän luvun mukaan toimivaltaista tuomioistuinta antamaan määräyksen, jossa vahvistetaan välitystuomio välimiesmenettelyn toista asianosaista vastaan. Tuomioistuin vahvistaa välitystuomion, jollei se totea, että välitystuomioon liittyy jokin New Yorkin yleissopimuksen mukainen tunnustamisen tai täytäntöönpanon hylkäys- tai lykkäysperuste. Ks. 207 §. Lisäksi 2 luvussa säädetään, että Yhdysvalloissa liittovaltion piirituomioistuimilla [...] on toimivalta tutkia ensimmäisenä oikeusasteena [...] New Yorkin yleissopimuksen nojalla vireille pannut kanteet ja oikeudenkäynnit riippumatta riidan raha-arvosta. Ks. 203 §.

Lisäksi 2 luvussa säädetään, että lain 1 lukua sovelletaan tämän luvun nojalla vireille pantuihin kanteisiin ja oikeudenkäynteihin, ellei 1 luku ole ristiriidassa tämän luvun tai Yhdysvaltojen ratifioiman New Yorkin yleissopimuksen kanssa. Ks. 208 §. Lain 1 luvussa puolestaan säädetään, että kaupankäyntiin liittyvän liiketapahtuman todisteeksi tehdyssä [...] sopimuksessa oleva kirjallinen määräys, jonka mukaan sopimuksen solmimisen jälkeen kyseisestä sopimuksesta tai liiketoimesta johtuvat riidat tai sen seurauksena syntyvät riidat, että on kieltäydytty sopimuksen tai liiketoimen täyttämisestä kokonaan tai osittain, ratkaistaan välimiesmenettelyssä, samoin kuin kirjallinen sopimus, jonka mukaan sopimuksesta, liiketoimesta tai mainitun kaltaisesta kieltäytymisestä johtuva olemassa oleva riita ratkaistaan välimiesmenettelyssä, ovat päteviä, peruuttamattomia ja täytäntöönpanokelpoisia, paitsi jos sopimuksen kumoaminen on perusteltua lain tai kohtuuden perusteella. Ks. 2 §. Lisäksi 1 luvussa säädetään, että jokainen välimiesmenettelyn osapuoli voi hakea näin määritellyssä tuomioistuimessa määräystä välitystuomion vahvistamisesta ja että tämän johdosta tuomioistuimen on annettava tällainen määräys, paitsi jos välitystuomio kumotaan tai sitä muutetaan tai korjataan siten kuin välimiesmenettelystä annetun liittovaltion lain 10 ja 11 §:ssä säädetään. Ks. 9 §.

---

LIITE III

7. heinäkuuta 2016

Arvoisa komissaari Jourová

Olen iloinen siitä, että olemme saavuttaneet yhteisymmärryksen Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelystä, johon sisällytetään oikeusasiamiesmekanismi. Tämän tietosuojasta vastaavan oikeusasiamiehen välityksellä EU:n alueella toimivat viranomaiset voivat toimittaa EU:n kansalaisten puolesta kysymyksiä, jotka koskevat Yhdysvaltojen signaalitiedustelukäytäntöjä.

Presidentti Barack Obama ilmoitti 17. tammikuuta 2014 merkittävistä tiedustelualan uudistuksista, jotka sisältyvät presidentin määräykseen 28 (Presidential Policy Directive, PPD-28). PPD-28:n nojalla olen nimennyt ulkoministeriön alivaltiosihteerin Catherine A. Novellin yhteyspisteeksi, jonka kautta ulkomaiset hallitukset voivat esittää Yhdysvalloille tämän signaalitiedustelutoimintaa koskevia kysymyksiä. Novelli toimii samalla myös tietotekniikkaan liittyvän kansainvälisen diplomatian johtavana koordinaattorina. Yhteyspistetehtävän lisäksi olen liitteessä A selostettujen ehtojen mukaisesti perustanut Privacy Shield -järjestelyyn oikeusasiamiesmekanismin ja määrännyt alivaltiosihteeri Novellin oikeusasiamiehen tehtävään. Liitteessä A selostettuja ehtoja on päivitetty 22. helmikuuta 2016 päivätyn kirjeeni jälkeen. Alivaltiosihteeri Novelli on riippumaton Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisöstä, ja hän raportoi suoraan minulle.

Olen määrännyt, että henkilöstöni osoittaa tälle uudelle oikeusasiamiesmekanismille voimavarat, jotka sen täytäntöönpanemiseen tarvitaan, ja olen vakuuttunut siitä, että vastaamme mekanismin avulla tehokkaasti EU:n kansalaisten huolenaiheisiin.

Kunnioittavasti

John F. Kerry

Liite A

EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn signaalitiedustelua koskeva oikeusasiamiesmekanismi

EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestely on tärkeä, ja sitä silmällä pitäen tässä muistiossa selostetaan menettelyt, joiden mukaisesti pannaan täytäntöön presidentin määräyksen 28 (PPD-28) mukainen signaalitiedustelua koskeva mekanismi (1).

Presidentti Obama piti 17. tammikuuta 2014 puheen, jossa ilmoitettiin tärkeistä tiedustelualan uudistuksista. Puheessaan presidentti huomautti, että ”ponnistelumme auttavat suojaamaan ei ainoastaan omaa kansakuntaamme vaan myös ystäviämme ja liittolaisiamme. Ponnistelumme ovat tuloksellisia vain jos tavalliset kansalaiset muissa maissa luottavat siihen, että Yhdysvallat kunnioittaa myös heidän yksityisyyttään”. Presidentti Obama ilmoitti antavansa uuden presidentin määräyksen, PPD-28:n, ”määrätäkseen tarkasti, mitä me teemme ja mitä me emme tee, kun kyse on meidän ulkomaille suuntautuvasta tarkkailutoiminnastamme.”

PPD-28:n 4 § d kohdassa määrätään ulkoministeri nimeämään tietotekniikkaan liittyvän kansainvälisen diplomatian johtava koordinaattori. Tämä ”toimii yhteyspisteenä, jonka kautta ulkomaiset hallitukset voivat esittää Yhdysvalloille sen signaalitiedustelutoimintaa koskevia kysymyksiä.” Tammikuusta 2015 lähtien alivaltiosihteeri C. Novelli on toiminut johtavana koordinaattorina.

Tässä muistiossa kuvataan uutta mekanismia, jota johtava koordinaattori soveltaa. Mekanismin avulla helpotetaan sellaisten kysymysten ja niihin annettavien vastausten käsittelyä, jotka liittyvät EU:sta Yhdysvaltoihin toimitettuihin tietoihin ja jotka koskevat kansallisen turvallisuuden perusteella tietoihin myönnettävää pääsyä. Tietojen toimittaminen perustuu Privacy Shield -järjestelyyn, vakiosopimuslausekkeisiin, yrityksiä koskeviin sitoviin sääntöihin, poikkeuksiin (2) tai mahdollisiin tuleviin poikkeuksiin (3), ja tiedot toimitetaan vakiintuneita reittejä pitkin Yhdysvaltojen lainsäädännön ja toimintaperiaatteiden nojalla.

1.   
  Privacy Shield -järjestelyn oikeusasiamies. Johtava koordinaattori toimii Privacy Shield -järjestelyn oikeusasiamiehenä. Hän nimeää muita ulkoministeriön virkamiehiä, jotka tarvittaessa auttavat häntä täyttämään tässä muistiossa selostetut velvollisuudet. (Jäljempänä koordinaattoria ja kaikkia muita virkamiehiä, jotka hoitavat oikeusasiamiestehtäviä, kutsutaan ’oikeusasiamieheksi’.) Oikeusasiamies toimii läheisessä yhteistyössä muiden ministeriöiden ja virastojen asianomaisten virkamiesten kanssa, jotka ovat vastuussa kysymysten käsittelystä Yhdysvaltojen sovellettavien lakien ja toimintaperiaatteiden mukaisesti. Oikeusasiamies on riippumaton tiedusteluyhteisöstä. Oikeusasiamies raportoi suoraan ulkoministerille. Tämä varmistaa, että oikeusasiamies suorittaa tehtävänsä puolueettomasti ja ettei mikään vaikuta epäasianmukaisesti oikeusasiamiehen antamiin vastauksiin.

2.   
  Tehokas koordinointi. Oikeusasiamies hyödyntää ja koordinoi tuloksellisesti jäljempänä selostettavia valvontaelimiä varmistaakseen, että hänellä on tarvittavat tiedot niiden vastauksien laatimiseksi, jotka hän antaa kansalaisten valituksia käsittelevän EU:n elimen kysymyksiin. Jos kysymys koskee sitä, onko tarkkailu Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaista, oikeusasiamiehellä on mahdollisuus tehdä yhteistyötä sellaisen riippumattoman valvontaelimen kanssa, jolla on tutkintavaltuudet asiassa.

| a. | Oikeusasiamies tekee tiivistä yhteistyötä muiden Yhdysvaltojen hallituksen virkamiesten, mukaan lukien riippumattomien valvontaelinten kanssa sen varmistamiseksi, että esitetyt kysymykset käsitellään ja niihin vastataan sovellettavien lakien ja toimintaperiaatteiden mukaisesti. Erityisesti oikeusasiamies koordinoi tiiviisti kansallisen turvallisuusviraston johtajan (ODNI) ja oikeusministeriön kanssa ja tarvittaessa muiden Yhdysvaltojen kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tehtäviä hoitavien ministeriöiden ja virastojen kanssa, samoin kuin virastojen valvontaviranomaisten, tiedonvapautta parantavaan lakiin liittyviä tehtäviä hoitavien virkamiesten ja kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavien virkamiesten kanssa. |
| --- | --- |

a.

Oikeusasiamies tekee tiivistä yhteistyötä muiden Yhdysvaltojen hallituksen virkamiesten, mukaan lukien riippumattomien valvontaelinten kanssa sen varmistamiseksi, että esitetyt kysymykset käsitellään ja niihin vastataan sovellettavien lakien ja toimintaperiaatteiden mukaisesti. Erityisesti oikeusasiamies koordinoi tiiviisti kansallisen turvallisuusviraston johtajan (ODNI) ja oikeusministeriön kanssa ja tarvittaessa muiden Yhdysvaltojen kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tehtäviä hoitavien ministeriöiden ja virastojen kanssa, samoin kuin virastojen valvontaviranomaisten, tiedonvapautta parantavaan lakiin liittyviä tehtäviä hoitavien virkamiesten ja kansalaisvapauksiin tai yksityisyyden suojaan liittyviä tehtäviä hoitavien virkamiesten kanssa.

| b. | Yhdysvaltojen hallitus luottaa siihen, että mekanismit, joilla ministeriöt ja virastot koordinoivat ja valvovat kansalliseen turvallisuuteen liittyviä asioita, auttavat oikeusasiamiestä vastaamaan 4 kohdan e alakohdassa tarkoitetulla tavalla kysymyksiin, jotka on esitetty 3 kohdan b alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

b.

Yhdysvaltojen hallitus luottaa siihen, että mekanismit, joilla ministeriöt ja virastot koordinoivat ja valvovat kansalliseen turvallisuuteen liittyviä asioita, auttavat oikeusasiamiestä vastaamaan 4 kohdan e alakohdassa tarkoitetulla tavalla kysymyksiin, jotka on esitetty 3 kohdan b alakohdan nojalla.

| c. | Oikeusasiamies voi saattaa yksityisyyden suojaa koskevia kysymyksiä yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien valvonnasta vastaavan lautakunnan, jäljempänä ’valvontalautakunta’, käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

c.

Oikeusasiamies voi saattaa yksityisyyden suojaa koskevia kysymyksiä yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien valvonnasta vastaavan lautakunnan, jäljempänä ’valvontalautakunta’, käsiteltäväksi.

3.   Kysymysten esittäminen

| a. | Pyyntö toimitetaan ensin jäsenvaltioiden valvontaviranomaisille, jolla on toimivalta valvoa kansallisia turvallisuuspalveluja ja/tai viranomaisten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä. Kysymyksen toimittaa oikeusasiamiehelle EU:n keskitetty elin, jäljempänä yhteisesti ’kansalaisten valituksia käsittelevä EU:n elin’. |
| --- | --- |

a.

Pyyntö toimitetaan ensin jäsenvaltioiden valvontaviranomaisille, jolla on toimivalta valvoa kansallisia turvallisuuspalveluja ja/tai viranomaisten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä. Kysymyksen toimittaa oikeusasiamiehelle EU:n keskitetty elin, jäljempänä yhteisesti ’kansalaisten valituksia käsittelevä EU:n elin’.

| b. | Kansalaisten valituksia käsittelevä EU:n elin varmistaa, että kysymys on täydellinen, ja toteuttaa tätä varten seuraavat toimet:






  i) | tarkastaa kansalaisen henkilöllisyyden sekä sen, että henkilö toimii omissa nimissään eikä valtion elimen tai hallitustenvälisen järjestön edustajana; |
| --- | --- | --- |

b.

Kansalaisten valituksia käsittelevä EU:n elin varmistaa, että kysymys on täydellinen, ja toteuttaa tätä varten seuraavat toimet:

i)

tarkastaa kansalaisen henkilöllisyyden sekä sen, että henkilö toimii omissa nimissään eikä valtion elimen tai hallitustenvälisen järjestön edustajana;

| ii) | varmistaa, että kysymys esitetään kirjallisesti ja että se sisältää seuraavat tiedot:






  — | kaikki tiedot, joihin kysymys perustuu; |
| --- | --- | --- |

ii)

varmistaa, että kysymys esitetään kirjallisesti ja että se sisältää seuraavat tiedot:

—

kaikki tiedot, joihin kysymys perustuu;

| — | mitä tietoa tai hyvitystä pyydetään; |
| --- | --- |

—

mitä tietoa tai hyvitystä pyydetään;

| — | minkä Yhdysvaltojen hallituksen elimen, jos minkään, uskotaan olevan osallisena asiassa; |
| --- | --- |

—

minkä Yhdysvaltojen hallituksen elimen, jos minkään, uskotaan olevan osallisena asiassa;

| — | millä muilla toimenpiteillä on pyritty saamaan kyseiset tiedot tai hyvitys ja mikä tulos niillä on saavutettu; |
| --- | --- |

—

millä muilla toimenpiteillä on pyritty saamaan kyseiset tiedot tai hyvitys ja mikä tulos niillä on saavutettu;

| iii) | varmistaa, että kysymys koskee tietoja, joiden osalta on perusteltua syytä uskoa, että ne on siirretty EU:sta Yhdysvaltoihin Privacy Shield -järjestelyn, vakiosopimuslausekkeen, yrityksiä koskevien sitovien sääntöjen, poikkeusten tai mahdollisten tulevien poikkeusten nojalla; |
| --- | --- |

iii)

varmistaa, että kysymys koskee tietoja, joiden osalta on perusteltua syytä uskoa, että ne on siirretty EU:sta Yhdysvaltoihin Privacy Shield -järjestelyn, vakiosopimuslausekkeen, yrityksiä koskevien sitovien sääntöjen, poikkeusten tai mahdollisten tulevien poikkeusten nojalla;

| iv) | varmistaa alustavasti, että kysymys ei ole aiheeton eikä sitä ole tehty vilpillisessä mielessä. |
| --- | --- |

iv)

varmistaa alustavasti, että kysymys ei ole aiheeton eikä sitä ole tehty vilpillisessä mielessä.

| c. | Se, että kysymys olisi täydellinen oikeusasiamiehen tämän muistion mukaista jatkokäsittelyä varten, ei edellytä, että kysymyksessä osoitettaisiin Yhdysvaltojen hallinnon tosiasiassa saaneen kysymyksen esittävän henkilön tiedot käyttöönsä signaalitiedustelun avulla. |
| --- | --- |

c.

Se, että kysymys olisi täydellinen oikeusasiamiehen tämän muistion mukaista jatkokäsittelyä varten, ei edellytä, että kysymyksessä osoitettaisiin Yhdysvaltojen hallinnon tosiasiassa saaneen kysymyksen esittävän henkilön tiedot käyttöönsä signaalitiedustelun avulla.

4.   Sitoumus, joka koskee viestintää kansalaisten valituksia käsittelevän EU:n elimen kanssa.

| a. | Kun oikeusasiamies vastaanottaa kysymyksen kansalaisten valituksia käsittelevältä EU:n elimeltä, hän toimittaa elimelle vahvistuksen kysymyksen vastanottamisesta. |
| --- | --- |

a.

Kun oikeusasiamies vastaanottaa kysymyksen kansalaisten valituksia käsittelevältä EU:n elimeltä, hän toimittaa elimelle vahvistuksen kysymyksen vastanottamisesta.

| b. | Oikeusasiamies tekee alustavan tarkastelun varmistaakseen, että kysymys on täydellinen 3 kohdan b alakohdassa edellytetyllä tavalla. Jos oikeusasiamies havaitsee, että kysymys ei ole täydellinen tai että oikeusasiamies tarvitsee siitä lisätietoja, hän pyrkii käsittelemään ja ratkaisemaan nämä ongelmat kysymyksen toimittaneen, kansalaisten valituksia käsittelevän EU:n elimen kanssa. |
| --- | --- |

b.

Oikeusasiamies tekee alustavan tarkastelun varmistaakseen, että kysymys on täydellinen 3 kohdan b alakohdassa edellytetyllä tavalla. Jos oikeusasiamies havaitsee, että kysymys ei ole täydellinen tai että oikeusasiamies tarvitsee siitä lisätietoja, hän pyrkii käsittelemään ja ratkaisemaan nämä ongelmat kysymyksen toimittaneen, kansalaisten valituksia käsittelevän EU:n elimen kanssa.

| c. | Jos oikeusasiamies tarvitsee lisätietoja kysymyksestä sen asianmukaisen käsittelyn helpottamiseksi tai jos kysymyksen alun perin esittäneen henkilön olisi ryhdyttävä johonkin erityiseen toimeen asiassa, oikeusasiamies antaa tästä tiedon kysymyksen toimittaneelle, kansalaisten valituksia käsittelevälle EU:n elimelle. |
| --- | --- |

c.

Jos oikeusasiamies tarvitsee lisätietoja kysymyksestä sen asianmukaisen käsittelyn helpottamiseksi tai jos kysymyksen alun perin esittäneen henkilön olisi ryhdyttävä johonkin erityiseen toimeen asiassa, oikeusasiamies antaa tästä tiedon kysymyksen toimittaneelle, kansalaisten valituksia käsittelevälle EU:n elimelle.

| d. | Oikeusasiamies seuraa, miten kysymysten käsittely etenee, ja antaa aiheesta tarvittaessa ajantasaisia selvityksiä kansalaisten valituksia käsittelevälle EU:n elimelle. |
| --- | --- |

d.

Oikeusasiamies seuraa, miten kysymysten käsittely etenee, ja antaa aiheesta tarvittaessa ajantasaisia selvityksiä kansalaisten valituksia käsittelevälle EU:n elimelle.

| e. | Kun kysymys on täydellinen 3 kohdassa kuvatulla tavalla, oikeusasiamies antaa kysymyksen toimittaneelle, kansalaisten valituksia käsittelevälle EU:n elimelle viipymättä asianmukaisen vastauksen ja noudattaa tällöin edelleen tietojen suojaamiseen liittyviä velvoitteita sovellettavien lakien ja toimintaperiaatteiden mukaisesti. Oikeusasiamies antaa kysymyksen toimittaneelle, kansalaisten valituksia käsittelevälle EU:n elimelle vastauksen, jossa se vahvistaa seuraavaa: i) valitus on tutkittu asianmukaisesti, ja ii) tietojenkäsittelyssä on noudatettu Yhdysvaltojen lainsäädäntöä, toimeenpanoasetuksia, presidentin määräyksiä ja virastojen toimintaperiaatteita, joissa on säädetty ODNIn kirjeessä kuvatuista rajoituksista ja suojatoimista; siinä tapauksessa, että mainittuja säännöksiä ei ole noudatettu, vahvistetaan, että sääntöjenvastaisuudet on korjattu. Oikeusasiamies ei vahvista eikä kiistä, onko henkilö ollut tarkkailun kohteena, eikä ilmoita, mitä nimenomaista korjaavaa toimenpidettä asiassa on sovellettu. Kuten jäljempänä 5 kohdassa selostetaan, tiedonvapautta parantavaan lakiin perustuvat kysymykset käsitellään kyseisen säädöksen ja sovellettavien asetusten mukaisesti. |
| --- | --- |

e.

Kun kysymys on täydellinen 3 kohdassa kuvatulla tavalla, oikeusasiamies antaa kysymyksen toimittaneelle, kansalaisten valituksia käsittelevälle EU:n elimelle viipymättä asianmukaisen vastauksen ja noudattaa tällöin edelleen tietojen suojaamiseen liittyviä velvoitteita sovellettavien lakien ja toimintaperiaatteiden mukaisesti. Oikeusasiamies antaa kysymyksen toimittaneelle, kansalaisten valituksia käsittelevälle EU:n elimelle vastauksen, jossa se vahvistaa seuraavaa: i) valitus on tutkittu asianmukaisesti, ja ii) tietojenkäsittelyssä on noudatettu Yhdysvaltojen lainsäädäntöä, toimeenpanoasetuksia, presidentin määräyksiä ja virastojen toimintaperiaatteita, joissa on säädetty ODNIn kirjeessä kuvatuista rajoituksista ja suojatoimista; siinä tapauksessa, että mainittuja säännöksiä ei ole noudatettu, vahvistetaan, että sääntöjenvastaisuudet on korjattu. Oikeusasiamies ei vahvista eikä kiistä, onko henkilö ollut tarkkailun kohteena, eikä ilmoita, mitä nimenomaista korjaavaa toimenpidettä asiassa on sovellettu. Kuten jäljempänä 5 kohdassa selostetaan, tiedonvapautta parantavaan lakiin perustuvat kysymykset käsitellään kyseisen säädöksen ja sovellettavien asetusten mukaisesti.

| f. | Oikeusasiamies on suoraan yhteydessä kansalaisten valituksia käsittelevän EU:n elimen kanssa, ja tämä elin puolestaan vastaa yhteydenpidosta kysymyksen esittäneen henkilön kanssa. Jos suorat yhteydet ovat osa jotain jäljempänä kuvattua, selvitysten perustana olevaa prosessia, nämä yhteydet tapahtuvat voimassa olevien menettelytapojen mukaisesti. |
| --- | --- |

f.

Oikeusasiamies on suoraan yhteydessä kansalaisten valituksia käsittelevän EU:n elimen kanssa, ja tämä elin puolestaan vastaa yhteydenpidosta kysymyksen esittäneen henkilön kanssa. Jos suorat yhteydet ovat osa jotain jäljempänä kuvattua, selvitysten perustana olevaa prosessia, nämä yhteydet tapahtuvat voimassa olevien menettelytapojen mukaisesti.

| g. | Tämän muistion sitoumuksia ei sovelleta yleisluonteisiin väitteisiin, joiden mukaan EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestely on ristiriidassa Euroopan unionin tietosuojavaatimusten kanssa. Tässä muistiossa esitetyt sitoumukset perustuvat Euroopan komission ja Yhdysvaltojen hallituksen yhteiselle käsitykselle, jonka mukaan tässä mekanismissa annettujen sitoumusten soveltamisalan seurauksena voi syntyä resurssipula, myöskin tiedonvapautta parantavaan lakiin perustuvien kysymysten vuoksi. Jos oikeusasiamiehen tehtävien hoitaminen vaatii kohtuuttomasti resursseja ja tämä muodostaa esteen kyseisten sitoumusten täyttämiselle, Yhdysvaltojen hallitus neuvottelee Euroopan komission kanssa siitä, mitä muutoksia olisi tehtävä tilanteen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

g.

Tämän muistion sitoumuksia ei sovelleta yleisluonteisiin väitteisiin, joiden mukaan EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestely on ristiriidassa Euroopan unionin tietosuojavaatimusten kanssa. Tässä muistiossa esitetyt sitoumukset perustuvat Euroopan komission ja Yhdysvaltojen hallituksen yhteiselle käsitykselle, jonka mukaan tässä mekanismissa annettujen sitoumusten soveltamisalan seurauksena voi syntyä resurssipula, myöskin tiedonvapautta parantavaan lakiin perustuvien kysymysten vuoksi. Jos oikeusasiamiehen tehtävien hoitaminen vaatii kohtuuttomasti resursseja ja tämä muodostaa esteen kyseisten sitoumusten täyttämiselle, Yhdysvaltojen hallitus neuvottelee Euroopan komission kanssa siitä, mitä muutoksia olisi tehtävä tilanteen korjaamiseksi.

5.   
  Tietopyynnöt. Pyynnöt tutustua Yhdysvaltojen hallituksen asiakirjoihin voidaan esittää ja käsitellä tiedonvapautta parantavan lain, jäljempänä ’FOIA-laki’, nojalla.

| a. | FOIA-lain nojalla kuka tahansa – riippumatta henkilön kansallisuudesta – voi pyytää mahdollisuutta tutustua liittovaltion virastoissa oleviin asiakirjoihin. Tämä säädös on sisällytetty Yhdysvaltojen lakikodifikaatioon (5 U.S.C. § 552). FOIA-laki ja FOIAa koskevat lisätiedot ovat saatavilla osoitteissa www.FOIA.gov ja http://www.justice.gov/oip/foia-resources. Kullakin virastolla on johtava FOIA-virkailija, ja kukin virasto antaa julkisella verkkosivustollaan tietoa siitä, kuinka FOIA-pyyntö toimitetaan virastolle. Virastoilla on menettelytapoja toistensa kuulemisesta sellaisten FOIA-pyyntöjen osalta, jotka koskevat toisessa virastossa olevia asiakirjoja. |
| --- | --- |

a.

FOIA-lain nojalla kuka tahansa – riippumatta henkilön kansallisuudesta – voi pyytää mahdollisuutta tutustua liittovaltion virastoissa oleviin asiakirjoihin. Tämä säädös on sisällytetty Yhdysvaltojen lakikodifikaatioon (5 U.S.C. § 552). FOIA-laki ja FOIAa koskevat lisätiedot ovat saatavilla osoitteissa www.FOIA.gov ja http://www.justice.gov/oip/foia-resources. Kullakin virastolla on johtava FOIA-virkailija, ja kukin virasto antaa julkisella verkkosivustollaan tietoa siitä, kuinka FOIA-pyyntö toimitetaan virastolle. Virastoilla on menettelytapoja toistensa kuulemisesta sellaisten FOIA-pyyntöjen osalta, jotka koskevat toisessa virastossa olevia asiakirjoja.

| b. | Seuraavassa joitakin esimerkkejä FOIA-toiminnoista:






  i) | ODNI on perustanut ODNI-FOIA-portaalin: http://www.dni.gov/index.php/about-this-site/foia. Portaalissa annetaan tietoa siitä, miten pyyntö esitetään ja miten olemassa olevan pyynnön tilanne tarkistetaan, sekä siitä, kuinka päästä tutustumaan tietoon, jonka ODNI on asettanut saataville ja julkaissut FOIA-lain nojalla. ODNI-FOIA -portaalissa on linkkejä muiden tiedusteluyhteisön toimijoiden FOIA-sivustoihin: http://www.dni.gov/index.php/about-this-site/foia/other-ic-foia-sites |
| --- | --- | --- |

b.

Seuraavassa joitakin esimerkkejä FOIA-toiminnoista:

i)

ODNI on perustanut ODNI-FOIA-portaalin: http://www.dni.gov/index.php/about-this-site/foia. Portaalissa annetaan tietoa siitä, miten pyyntö esitetään ja miten olemassa olevan pyynnön tilanne tarkistetaan, sekä siitä, kuinka päästä tutustumaan tietoon, jonka ODNI on asettanut saataville ja julkaissut FOIA-lain nojalla. ODNI-FOIA -portaalissa on linkkejä muiden tiedusteluyhteisön toimijoiden FOIA-sivustoihin: http://www.dni.gov/index.php/about-this-site/foia/other-ic-foia-sites

| ii) | Oikeusministeriön tiedotuspolitiikasta vastaava toimisto tarjoaa kattavaa FOIA-tietoa: http://www.justice.gov/oip. Sivustolla ei ainoastaan anneta tietoa siitä, miten FOIA-pyyntö toimitetaan oikeusministeriölle, vaan siellä annetaan opastusta myös Yhdysvaltojen hallinnolle FOIA-vaatimusten tulkinnasta ja soveltamisesta. |
| --- | --- |

ii)

Oikeusministeriön tiedotuspolitiikasta vastaava toimisto tarjoaa kattavaa FOIA-tietoa: http://www.justice.gov/oip. Sivustolla ei ainoastaan anneta tietoa siitä, miten FOIA-pyyntö toimitetaan oikeusministeriölle, vaan siellä annetaan opastusta myös Yhdysvaltojen hallinnolle FOIA-vaatimusten tulkinnasta ja soveltamisesta.

| c. | FOIA-laissa luetellaan tietty määrä poikkeuksia, jotka koskevat pääsyä hallituksen asiakirjoihin. Näihin kuuluvat rajoitukset, jotka koskevat pääsyä kansalliseen turvallisuuteen liittyviin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin, kolmansien osapuolten henkilötietoihin sekä lainvalvonnassa tehtyjen tutkimusten tietoihin. Rajoitukset vastaavat sitä, mitä kukin EU:n jäsenvaltio on säätänyt omissa tiedonsaantia koskevissa laeissaan. Rajoituksia sovelletaan samalla tavalla yhdysvaltalaisiin ja ei-yhdysvaltalaisiin henkilöihin. |
| --- | --- |

c.

FOIA-laissa luetellaan tietty määrä poikkeuksia, jotka koskevat pääsyä hallituksen asiakirjoihin. Näihin kuuluvat rajoitukset, jotka koskevat pääsyä kansalliseen turvallisuuteen liittyviin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin, kolmansien osapuolten henkilötietoihin sekä lainvalvonnassa tehtyjen tutkimusten tietoihin. Rajoitukset vastaavat sitä, mitä kukin EU:n jäsenvaltio on säätänyt omissa tiedonsaantia koskevissa laeissaan. Rajoituksia sovelletaan samalla tavalla yhdysvaltalaisiin ja ei-yhdysvaltalaisiin henkilöihin.

| d. | Jos tietojen luovuttamisesta FOIA-lain nojalla syntyy riitaa, asiassa voidaan tehdä hallinnollinen muutoksenhaku, minkä jälkeen muutosta voidaan hakea liittovaltion tuomioistuimessa. Tuomioistuin käsittelee asian kokonaan uudestaan päättäessään, oliko tietojen antamatta jättäminen asianmukaista (5 U.S.C. § 552 (a)(4)(B)), ja se voi velvoittaa hallituksen antamaan tiedot. Joissakin tapauksissa tuomioistuin on kumonnut hallituksen väitteet siitä, että tiedot olisi salattava turvallisuusluokituksen vuoksi. Vaikka rahamääräisiä vahingonkorvauksia ei voida määrätä, tuomioistuin voi määrätä asianajajan palkkiot korvattavaksi. |
| --- | --- |

d.

Jos tietojen luovuttamisesta FOIA-lain nojalla syntyy riitaa, asiassa voidaan tehdä hallinnollinen muutoksenhaku, minkä jälkeen muutosta voidaan hakea liittovaltion tuomioistuimessa. Tuomioistuin käsittelee asian kokonaan uudestaan päättäessään, oliko tietojen antamatta jättäminen asianmukaista (5 U.S.C. § 552 (a)(4)(B)), ja se voi velvoittaa hallituksen antamaan tiedot. Joissakin tapauksissa tuomioistuin on kumonnut hallituksen väitteet siitä, että tiedot olisi salattava turvallisuusluokituksen vuoksi. Vaikka rahamääräisiä vahingonkorvauksia ei voida määrätä, tuomioistuin voi määrätä asianajajan palkkiot korvattavaksi.

6.   
  Lisätoimia koskevat pyynnöt. Pyyntö, jossa väitetään, että lakia on rikottu tai että on syyllistytty muuhun väärinkäytökseen, siirretään sellaisen Yhdysvaltojen hallinnon elimen käsiteltäväksi, jolla on toimivaltuudet tutkia asia ja puuttua sääntöjenvastaisuuksiin siten kuin jäljempänä selostetaan. Tällaisia elimiä ovat esimerkiksi riippumattomat valvontaelimet.

| a. | Virastojen valvontaviranomaisten riippumattomuus perustuu lakiin. Heillä on laajat valtuudet tehdä ohjelmia koskevia tutkimuksia, tarkastuksia ja arviointeja. Toimivaltuuksiin kuuluu myös petosten ja väärinkäytösten tai lain rikkomusten tutkiminen. Valvontaviranomaiset voivat suositella korjaavia toimia.






  i) | Virastojen valvontaviranomaisista annetussa laissa (The Inspector General Act 1978), sellaisena kuin se on muutettuna, luotiin oikeudellinen perusta valvontaviranomaisten toiminnalle. Valvontaviranomaiset ovat riippumattomia ja puolueettomia yksiköitä, joita on useimmissa virastoissa. Valvontaviranomaisten tehtävänä on torjua tuhlailevaa varainkäyttöä, petoksia ja väärinkäytöksiä virastojensa ohjelmissa ja toiminnoissa. Tässä tarkoituksessa kunkin valvontaviranomaisen velvollisuutena on tehdä virastonsa ohjelmia ja toimintoja koskevia tarkastuksia ja tutkimuksia. Lisäksi valvontaviranomaiset edistävät sellaisia toimia koskevaa johtamista ja koordinointia, joilla pyritään lisäämään viraston ohjelmien ja toimintojen taloudellisuutta, tehokkuutta ja tuloksellisuutta sekä ehkäisemään ja havaitsemaan niissä tapahtuvia petoksia ja väärinkäytöksiä. Valvontaviranomaiset antavat suosituksia toimintaperiaatteista, jotka koskevat kyseisiä toimia. |
| --- | --- | --- |

a.

Virastojen valvontaviranomaisten riippumattomuus perustuu lakiin. Heillä on laajat valtuudet tehdä ohjelmia koskevia tutkimuksia, tarkastuksia ja arviointeja. Toimivaltuuksiin kuuluu myös petosten ja väärinkäytösten tai lain rikkomusten tutkiminen. Valvontaviranomaiset voivat suositella korjaavia toimia.

i)

Virastojen valvontaviranomaisista annetussa laissa (The Inspector General Act 1978), sellaisena kuin se on muutettuna, luotiin oikeudellinen perusta valvontaviranomaisten toiminnalle. Valvontaviranomaiset ovat riippumattomia ja puolueettomia yksiköitä, joita on useimmissa virastoissa. Valvontaviranomaisten tehtävänä on torjua tuhlailevaa varainkäyttöä, petoksia ja väärinkäytöksiä virastojensa ohjelmissa ja toiminnoissa. Tässä tarkoituksessa kunkin valvontaviranomaisen velvollisuutena on tehdä virastonsa ohjelmia ja toimintoja koskevia tarkastuksia ja tutkimuksia. Lisäksi valvontaviranomaiset edistävät sellaisia toimia koskevaa johtamista ja koordinointia, joilla pyritään lisäämään viraston ohjelmien ja toimintojen taloudellisuutta, tehokkuutta ja tuloksellisuutta sekä ehkäisemään ja havaitsemaan niissä tapahtuvia petoksia ja väärinkäytöksiä. Valvontaviranomaiset antavat suosituksia toimintaperiaatteista, jotka koskevat kyseisiä toimia.

| ii) | Tiedusteluyhteisön kaikilla toimijoilla on oma valvontaviranomaisen toimistonsa (Office of the Inspector General), jonka vastuulla on valvoa muun muassa ulkomaantiedustelutoimintaa. Joitakin valvontaviranomaisen kertomuksia, jotka koskevat tiedustelutoimintaa, on julkistettu. |
| --- | --- |

ii)

Tiedusteluyhteisön kaikilla toimijoilla on oma valvontaviranomaisen toimistonsa (Office of the Inspector General), jonka vastuulla on valvoa muun muassa ulkomaantiedustelutoimintaa. Joitakin valvontaviranomaisen kertomuksia, jotka koskevat tiedustelutoimintaa, on julkistettu.

| iii) | Seuraavassa joitakin esimerkkejä valvontaviranomaisista:






  — | Tiedusteluyhteisön valvontaviranomaisen toimisto perustettiin tiedustelutoiminnan talousarviota koskevan vuoden 2010 lain (Intelligence Authorization Act of Fiscal Year 2010 – http://www.gpo.gov/fdsys/pkg/PLAW-111publ259/pdf/PLAW-111publ259.pdf) 405 §:n nojalla. Tiedusteluyhteisön valvontaviranomaisen tehtävänä on suorittaa koko tiedusteluyhteisön laajuisia tarkastuksia, tutkimuksia ja arviointeja, joiden avulla pyritään havaitsemaan tiedusteluyhteisön tehtävät läpileikkaavia järjestelmäriskejä, haavoittuvuuksia ja heikkouksia ja puuttumaan näihin ongelmiin ja siten parantamaan koko tiedusteluyhteisön taloudellisuutta ja tehokkuutta. Tiedusteluyhteisön valvontaviranomaisella on valtuudet tutkia ODNIn tai tiedusteluyhteisön tiedusteluohjelmiin ja -toimintoihin liittyviä valituksia tai tietoja, jotka koskevat väitettyjä lakien, sääntöjen tai asetusten rikkomuksia tai tuhlailevaa varainkäyttöä, petoksia tai vallan väärinkäyttöä tai kansanterveydelle ja yleiselle turvallisuudelle aiheutuvaa merkittävää tai erityistä vaaraa. Tietoa siitä, miten tiedusteluyhteisön valvontaviranomaiseen otetaan suoraan yhteyttä ilmoituksen tekemiseksi, on seuraavassa osoitteessa: http://www.dni.gov/index.php/about-this-site/contact-the-ig |
| --- | --- | --- |

iii)

Seuraavassa joitakin esimerkkejä valvontaviranomaisista:

—

Tiedusteluyhteisön valvontaviranomaisen toimisto perustettiin tiedustelutoiminnan talousarviota koskevan vuoden 2010 lain (Intelligence Authorization Act of Fiscal Year 2010 – http://www.gpo.gov/fdsys/pkg/PLAW-111publ259/pdf/PLAW-111publ259.pdf) 405 §:n nojalla. Tiedusteluyhteisön valvontaviranomaisen tehtävänä on suorittaa koko tiedusteluyhteisön laajuisia tarkastuksia, tutkimuksia ja arviointeja, joiden avulla pyritään havaitsemaan tiedusteluyhteisön tehtävät läpileikkaavia järjestelmäriskejä, haavoittuvuuksia ja heikkouksia ja puuttumaan näihin ongelmiin ja siten parantamaan koko tiedusteluyhteisön taloudellisuutta ja tehokkuutta. Tiedusteluyhteisön valvontaviranomaisella on valtuudet tutkia ODNIn tai tiedusteluyhteisön tiedusteluohjelmiin ja -toimintoihin liittyviä valituksia tai tietoja, jotka koskevat väitettyjä lakien, sääntöjen tai asetusten rikkomuksia tai tuhlailevaa varainkäyttöä, petoksia tai vallan väärinkäyttöä tai kansanterveydelle ja yleiselle turvallisuudelle aiheutuvaa merkittävää tai erityistä vaaraa. Tietoa siitä, miten tiedusteluyhteisön valvontaviranomaiseen otetaan suoraan yhteyttä ilmoituksen tekemiseksi, on seuraavassa osoitteessa: http://www.dni.gov/index.php/about-this-site/contact-the-ig

| — | Yhdysvaltojen oikeusministeriön valvontaviranomaisen toimisto (https://www.justice.gov) on lailla perustettu riippumaton yksikkö. Sen tehtävänä on paljastaa ja torjua tuhlailevaa varainkäyttöä, petoksia, väärinkäytöksiä ja virkavelvollisuuksien rikkomuksia, jotka ovat tapahtuneet oikeusministeriön ohjelmissa tai joihin ministeriön henkilökunta on syyllistynyt. Samoin valvontaviranomaisen tehtävänä on edistää ministeriön ohjelmien taloudellisuutta ja tehokkuutta. Valvontaviranomainen tutkii ministeriön henkilökunnan väitetyt siviili- ja rikosoikeudellisten lakien rikkomukset ja tarkastaa myös ministeriön ohjelmia. Valvontaviranomainen on toimivaltainen tutkimaan kaikki virkavelvollisuuksien rikkomuksia koskevat valitukset, jotka on tehty oikeusministeriön työntekijöitä vastaan. Toimivalta koskee seuraavia elimiä: Yhdysvaltojen liittovaltion poliisi (Federal Bureau of Investigation), Yhdysvaltojen huumevirasto (Drug Enforcement Administration), Yhdysvaltojen liittovaltion vankeinhoitolaitos (Federal Bureau of Prisons), Yhdysvaltojen liittovaltion seriffinvirasto (U.S. Marshals Service), Yhdysvaltojen alkoholi-, tupakka-, ampuma-ase- ja räjähdeasioita hoitava viranomainen (Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms, and Explosives), Yhdysvaltojen liittovaltion syyttäjäviranomaisten toimistot (United States Attorneys Offices) sekä oikeusministeriön muiden osastojen tai toimistojen työntekijät. Tästä on yksi poikkeus: ministeriön virkavastuutoimisto (Office of Professional Responsibility) tutkii syytökset, joiden mukaan ministeriön palveluksessa oleva syyttäjä tai lainvalvontahenkilökuntaan kuuluva olisi syyllistynyt virkavelvollisuuksien rikkomukseen käyttäessään ministeriön syyttäjälle kuuluvia toimivaltuuksia esitutkinnassa, syyttämisessä tai lainopillisessa neuvonnassa. Lisäksi terrorisminvastaisen USA Patriot Act -lain (vahvistettu 26.10.2001) 1001 §:ssä määrätään valvontaviranomaisia tutkimaan tietoja ja valituksia, joiden mukaan oikeusministeriön työntekijät ovat rikkoneet kansalaisoikeuksia ja -vapauksia. Valvontaviranomainen pitää yllä julkista verkkosivustoa (https://www.oig.justice.gov), jonka kautta voi myös jättää valituksen (https://www.oig.justice.gov/hotline/index.htm). |
| --- | --- |

—

Yhdysvaltojen oikeusministeriön valvontaviranomaisen toimisto (https://www.justice.gov) on lailla perustettu riippumaton yksikkö. Sen tehtävänä on paljastaa ja torjua tuhlailevaa varainkäyttöä, petoksia, väärinkäytöksiä ja virkavelvollisuuksien rikkomuksia, jotka ovat tapahtuneet oikeusministeriön ohjelmissa tai joihin ministeriön henkilökunta on syyllistynyt. Samoin valvontaviranomaisen tehtävänä on edistää ministeriön ohjelmien taloudellisuutta ja tehokkuutta. Valvontaviranomainen tutkii ministeriön henkilökunnan väitetyt siviili- ja rikosoikeudellisten lakien rikkomukset ja tarkastaa myös ministeriön ohjelmia. Valvontaviranomainen on toimivaltainen tutkimaan kaikki virkavelvollisuuksien rikkomuksia koskevat valitukset, jotka on tehty oikeusministeriön työntekijöitä vastaan. Toimivalta koskee seuraavia elimiä: Yhdysvaltojen liittovaltion poliisi (Federal Bureau of Investigation), Yhdysvaltojen huumevirasto (Drug Enforcement Administration), Yhdysvaltojen liittovaltion vankeinhoitolaitos (Federal Bureau of Prisons), Yhdysvaltojen liittovaltion seriffinvirasto (U.S. Marshals Service), Yhdysvaltojen alkoholi-, tupakka-, ampuma-ase- ja räjähdeasioita hoitava viranomainen (Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms, and Explosives), Yhdysvaltojen liittovaltion syyttäjäviranomaisten toimistot (United States Attorneys Offices) sekä oikeusministeriön muiden osastojen tai toimistojen työntekijät. Tästä on yksi poikkeus: ministeriön virkavastuutoimisto (Office of Professional Responsibility) tutkii syytökset, joiden mukaan ministeriön palveluksessa oleva syyttäjä tai lainvalvontahenkilökuntaan kuuluva olisi syyllistynyt virkavelvollisuuksien rikkomukseen käyttäessään ministeriön syyttäjälle kuuluvia toimivaltuuksia esitutkinnassa, syyttämisessä tai lainopillisessa neuvonnassa. Lisäksi terrorisminvastaisen USA Patriot Act -lain (vahvistettu 26.10.2001) 1001 §:ssä määrätään valvontaviranomaisia tutkimaan tietoja ja valituksia, joiden mukaan oikeusministeriön työntekijät ovat rikkoneet kansalaisoikeuksia ja -vapauksia. Valvontaviranomainen pitää yllä julkista verkkosivustoa (https://www.oig.justice.gov), jonka kautta voi myös jättää valituksen (https://www.oig.justice.gov/hotline/index.htm).

| b. | Myös Yhdysvaltojen hallinnon toimistoilla ja yksiköillä, jotka vastaavat yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia koskevista asioista, on omat velvollisuutensa näissä asioissa. Seuraavassa tästä joitakin esimerkkejä:






  i) | Syyskuun 11. päivän komission suosituksia täyntäntöönpanevan lain (Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007; Yhdysvaltojen lakikodifikaation kohta 42 U.S.C. § 2000-ee1) 803 §:ssä perustetaan joihinkin ministeriöihin ja virastoihin (mukaan lukien ulkoasiainministeriö, oikeusministeriö ja ODNI) yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin liittyvistä asioista vastaavien virkamiesten virat. Lain 803 §:n mukaan yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin liittyvistä asioista vastaavat virkamiehet ovat toimipaikkojensa pääneuvonantajia, joiden tehtävänä on muun muassa varmistaa, että kyseisen ministeriön, viraston tai tiedusteluyhteisön toimijan menettelyt ovat asianmukaisia, jotta sellaisilta henkilöiltä tulevat valitukset, jotka väittävät, että kyseinen ministeriö, virasto tai toimija on rikkonut heidän yksityisyyden suojaansa tai kansalaisvapauksiaan, käsitellään asianmukaisesti. |
| --- | --- | --- |

b.

Myös Yhdysvaltojen hallinnon toimistoilla ja yksiköillä, jotka vastaavat yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia koskevista asioista, on omat velvollisuutensa näissä asioissa. Seuraavassa tästä joitakin esimerkkejä:

i)

Syyskuun 11. päivän komission suosituksia täyntäntöönpanevan lain (Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007; Yhdysvaltojen lakikodifikaation kohta 42 U.S.C. § 2000-ee1) 803 §:ssä perustetaan joihinkin ministeriöihin ja virastoihin (mukaan lukien ulkoasiainministeriö, oikeusministeriö ja ODNI) yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin liittyvistä asioista vastaavien virkamiesten virat. Lain 803 §:n mukaan yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin liittyvistä asioista vastaavat virkamiehet ovat toimipaikkojensa pääneuvonantajia, joiden tehtävänä on muun muassa varmistaa, että kyseisen ministeriön, viraston tai tiedusteluyhteisön toimijan menettelyt ovat asianmukaisia, jotta sellaisilta henkilöiltä tulevat valitukset, jotka väittävät, että kyseinen ministeriö, virasto tai toimija on rikkonut heidän yksityisyyden suojaansa tai kansalaisvapauksiaan, käsitellään asianmukaisesti.

| ii) | ODNIn kansalaisvapauksien suojasta vastaava virkamies johtaa ODNIn kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaavaa toimistoa (ODNI Civil Liberties and Privacy Office). Kyseinen virka perustettiin vuoden 1948 kansallista turvallisuutta koskevalla lailla, sellaisena kuin se on muutettuna. ODNIn kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaavan toimiston tehtäviin kuuluu sen varmistaminen, että tiedusteluyhteisön toimijoiden toimintaperiaatteisiin ja menettelytapoihin on sisällytetty riittävät kansalaisvapauksia ja yksityisyyttä koskevat suojatoimet. Toimisto tutkii myös valituksia, joissa väitetään, että ODNIn ohjelmissa ja toiminnoissa rikotaan kansalaisvapauksia ja yksityisyyttä. ODNIn kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaava toimisto tarjoaa yleisölle tietoa verkkosivustollaan, jolla annetaan myös ohjeet valituksen tekemisestä (www.dni.gov/clpo). Jos toimisto vastaanottaa yksityisyyden ja kansalaisvapauksien loukkaamista koskevan valituksen, joka koskee tiedusteluyhteisön ohjelmia ja toimintoja, se koordinoi muiden tiedusteluyhteisön toimijoiden kanssa, miten tiedusteluyhteisön olisi jatkokäsiteltävä kyseistä valitusta. On huomattava, että myös kansallisella turvallisuusvirastolla (NSA) on kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaava toimisto. Sen tehtävistä on tietoa toimiston verkkosivustolla (https://www.nsa.gov/civil_liberties/). Jos esiin tulee tietoja, jotka osoittavat, että jokin virasto ei noudata yksityisyyden suojaa koskevia vaatimuksia (esimerkiksi PPD-28:n 4 §:ssä olevia vaatimuksia), virastot hyödyntävät tällöin vaatimusten noudattamista varmistavia mekanismejaan, joiden avulla tilanne tarkistetaan ja ongelma korjataan. Virastojen edellytetään ilmoittavan ODNIlle tapauksista, joissa PPD-28:n vaatimuksia ei ole noudatettu. |
| --- | --- |

ii)

ODNIn kansalaisvapauksien suojasta vastaava virkamies johtaa ODNIn kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaavaa toimistoa (ODNI Civil Liberties and Privacy Office). Kyseinen virka perustettiin vuoden 1948 kansallista turvallisuutta koskevalla lailla, sellaisena kuin se on muutettuna. ODNIn kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaavan toimiston tehtäviin kuuluu sen varmistaminen, että tiedusteluyhteisön toimijoiden toimintaperiaatteisiin ja menettelytapoihin on sisällytetty riittävät kansalaisvapauksia ja yksityisyyttä koskevat suojatoimet. Toimisto tutkii myös valituksia, joissa väitetään, että ODNIn ohjelmissa ja toiminnoissa rikotaan kansalaisvapauksia ja yksityisyyttä. ODNIn kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaava toimisto tarjoaa yleisölle tietoa verkkosivustollaan, jolla annetaan myös ohjeet valituksen tekemisestä (www.dni.gov/clpo). Jos toimisto vastaanottaa yksityisyyden ja kansalaisvapauksien loukkaamista koskevan valituksen, joka koskee tiedusteluyhteisön ohjelmia ja toimintoja, se koordinoi muiden tiedusteluyhteisön toimijoiden kanssa, miten tiedusteluyhteisön olisi jatkokäsiteltävä kyseistä valitusta. On huomattava, että myös kansallisella turvallisuusvirastolla (NSA) on kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaava toimisto. Sen tehtävistä on tietoa toimiston verkkosivustolla (https://www.nsa.gov/civil_liberties/). Jos esiin tulee tietoja, jotka osoittavat, että jokin virasto ei noudata yksityisyyden suojaa koskevia vaatimuksia (esimerkiksi PPD-28:n 4 §:ssä olevia vaatimuksia), virastot hyödyntävät tällöin vaatimusten noudattamista varmistavia mekanismejaan, joiden avulla tilanne tarkistetaan ja ongelma korjataan. Virastojen edellytetään ilmoittavan ODNIlle tapauksista, joissa PPD-28:n vaatimuksia ei ole noudatettu.

| iii) | Oikeusministeriön yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojasta vastaava toimisto auttaa kyseisestä toiminta-alueesta vastaavaa ministeriön johtavaa virkamiestä täyttämään tehtävänsä ja velvollisuutensa. Toimiston tärkein tehtävä on turvata Yhdysvaltojen kansalaisten yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia tarkastamalla, valvomalla ja koordinoimalla ministeriön toimintoja, jotka liittyvät yksityisyyden suojaan. Toimistolle kuuluvat seuraavat tehtävät: se antaa oikeudellista neuvontaa ja opastusta ministeriön yksiköille; se varmistaa, että ministeriö noudattaa yksityisyyden suojan vaatimuksia, mukaan luettuna yksityisyyden suojaa koskeva vuoden 1974 Privacy Act -laki sekä sähköistä hallintoa koskevan vuoden 2002 E-Government Act -lain ja liittovaltion tietoturvan hallintaa koskevan Security Management Act -lain yksityisyyssäännökset, samoin kuin näiden lakien täytäntöönpanon edistämiseksi annetut hallinnolliset määräykset; se kehittää ja toteuttaa ministeriön yksityisyyden suojaa koskevaa koulutusta; se avustaa yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojasta vastaavaa ministeriön johtavaa virkamiestä ministeriön tietosuojapolitiikan kehittämisessä; se valmistelee yksityisyyden suojaan liittyvää raportointia Yhdysvaltojen presidentille ja kongressille; ja tarkastaa ministeriön tietojenkäsittelykäytäntöjä sen varmistamiseksi, että ne ovat yhdenmukaiset yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojelun kanssa. Oikeusministeriön yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojasta vastaava toimisto antaa yleisölle tietoa tehtävistään osoitteessa http://www.justice.gov/opcl |
| --- | --- |

iii)

Oikeusministeriön yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojasta vastaava toimisto auttaa kyseisestä toiminta-alueesta vastaavaa ministeriön johtavaa virkamiestä täyttämään tehtävänsä ja velvollisuutensa. Toimiston tärkein tehtävä on turvata Yhdysvaltojen kansalaisten yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia tarkastamalla, valvomalla ja koordinoimalla ministeriön toimintoja, jotka liittyvät yksityisyyden suojaan. Toimistolle kuuluvat seuraavat tehtävät: se antaa oikeudellista neuvontaa ja opastusta ministeriön yksiköille; se varmistaa, että ministeriö noudattaa yksityisyyden suojan vaatimuksia, mukaan luettuna yksityisyyden suojaa koskeva vuoden 1974 Privacy Act -laki sekä sähköistä hallintoa koskevan vuoden 2002 E-Government Act -lain ja liittovaltion tietoturvan hallintaa koskevan Security Management Act -lain yksityisyyssäännökset, samoin kuin näiden lakien täytäntöönpanon edistämiseksi annetut hallinnolliset määräykset; se kehittää ja toteuttaa ministeriön yksityisyyden suojaa koskevaa koulutusta; se avustaa yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojasta vastaavaa ministeriön johtavaa virkamiestä ministeriön tietosuojapolitiikan kehittämisessä; se valmistelee yksityisyyden suojaan liittyvää raportointia Yhdysvaltojen presidentille ja kongressille; ja tarkastaa ministeriön tietojenkäsittelykäytäntöjä sen varmistamiseksi, että ne ovat yhdenmukaiset yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojelun kanssa. Oikeusministeriön yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojasta vastaava toimisto antaa yleisölle tietoa tehtävistään osoitteessa http://www.justice.gov/opcl

| iv) | Yhdysvaltojen lain (42 U.S.C. § 2000ee ja sitä seuraavat pykälät) mukaan valvontalautakunnan on jatkuvasti seurattava i) ministeriöiden, virastojen ja toimeenpanovallan toimijoiden toimintaperiaatteita ja menettelytapoja, jotka koskevat toimia kansakunnan suojelemiseksi terrorismilta, sekä kyseisten toimintaperiaatteiden ja menettelytapojen täytäntöönpanoa sen varmistamiseksi, että yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suoja toteutuu, ja ii) muita toimeenpanovallan toimia, jotka koskevat kansakunnan suojelemista terrorismilta, sen selvittämiseksi, suojellaanko toimien yhteydessä yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia asianmukaisesti ja ovatko toimet yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia koskevien lakien, asetusten ja toimintaperiaatteiden mukaisia. Valvontalautakunta myös käy läpi yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin liittyviä tehtäviä hoitavilta virkamiehiltä vastaanottamiaan raportteja sekä antaa kyseisille virkamiehille tarvittaessa näiden toimintaa koskevia suosituksia. Syyskuun 11. päivän komission suosituksia täytäntöönpanevan lain 803 §:ssä säädetään, että kahdeksan liittovaltion viraston (joihin kuuluvat muun muassa puolustusministeriö, sisäisestä turvallisuudesta vastaava ministeriö, kansallinen tiedusteluvirasto ja Yhdysvaltojen keskustiedustelupalvelu) sekä valvontalautakunnan määräämien muiden virastojen yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin liittyvistä asioista vastaavien virkamiesten on toimitettava säännöllisiä raportteja valvontalautakunnalle. Raporteissa on muun muassa selostettava kyseisen viraston vastaanottamien, väitettyjä rikkomuksia koskevien valitusten määrä, luonne ja niihin annetut ratkaisut. Valvontalautakunnan toimivaltuuksista annetussa laissa säädetään, että valvontalautakunta vastaanottaa kyseiset raportit ja että sen on tarvittaessa annettava yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin liittyvistä asioista vastaaville virkamiehille näiden tehtäviä koskevia suosituksia. |
| --- | --- |

iv)

Yhdysvaltojen lain (42 U.S.C. § 2000ee ja sitä seuraavat pykälät) mukaan valvontalautakunnan on jatkuvasti seurattava i) ministeriöiden, virastojen ja toimeenpanovallan toimijoiden toimintaperiaatteita ja menettelytapoja, jotka koskevat toimia kansakunnan suojelemiseksi terrorismilta, sekä kyseisten toimintaperiaatteiden ja menettelytapojen täytäntöönpanoa sen varmistamiseksi, että yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suoja toteutuu, ja ii) muita toimeenpanovallan toimia, jotka koskevat kansakunnan suojelemista terrorismilta, sen selvittämiseksi, suojellaanko toimien yhteydessä yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia asianmukaisesti ja ovatko toimet yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia koskevien lakien, asetusten ja toimintaperiaatteiden mukaisia. Valvontalautakunta myös käy läpi yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin liittyviä tehtäviä hoitavilta virkamiehiltä vastaanottamiaan raportteja sekä antaa kyseisille virkamiehille tarvittaessa näiden toimintaa koskevia suosituksia. Syyskuun 11. päivän komission suosituksia täytäntöönpanevan lain 803 §:ssä säädetään, että kahdeksan liittovaltion viraston (joihin kuuluvat muun muassa puolustusministeriö, sisäisestä turvallisuudesta vastaava ministeriö, kansallinen tiedusteluvirasto ja Yhdysvaltojen keskustiedustelupalvelu) sekä valvontalautakunnan määräämien muiden virastojen yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin liittyvistä asioista vastaavien virkamiesten on toimitettava säännöllisiä raportteja valvontalautakunnalle. Raporteissa on muun muassa selostettava kyseisen viraston vastaanottamien, väitettyjä rikkomuksia koskevien valitusten määrä, luonne ja niihin annetut ratkaisut. Valvontalautakunnan toimivaltuuksista annetussa laissa säädetään, että valvontalautakunta vastaanottaa kyseiset raportit ja että sen on tarvittaessa annettava yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin liittyvistä asioista vastaaville virkamiehille näiden tehtäviä koskevia suosituksia.

---

(1)  Jos komission päätöstä, joka koskee EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn tietosuojan riittävyyttä, sovelletaan myös Islantiin, Liechtensteiniin ja Norjaan, Privacy Shield -paketti kattaa paitsi Euroopan unionin myös nämä kolme maata. Sen vuoksi viittaukset EU:hun ja sen jäsenvaltioihin tarkoittavat myös Islantia, Liechtensteinia ja Norjaa.

(2)  
  ’Poikkeuksella’ tarkoitetaan tässä yhteydessä kaupallista tietojen siirtoa tai siirtoa, joka toteutetaan sillä ehdolla, että a) rekisteröity on yksiselitteisesti antanut suostumuksensa suunniteltuun siirtoon tai b) siirto on tarpeen rekisteröidyn ja rekisterinpitäjän välisen sopimuksen täytäntöön panemiseksi tai sopimusta edeltävien toimenpiteiden toteuttamiseksi rekisteröidyn pyynnöstä tai c) siirto on tarpeen sellaisen sopimuksen solmimiseksi tai täyttämiseksi, joka on tehty rekisterinpitäjän ja kolmannen osapuolen välillä rekisteröidyn edun nimissä, tai d) siirto on tarpeen tai sitä edellytetään laissa tärkeän yleisen edun turvaamiseksi tai oikeusvaateen laatimiseksi, esittämiseksi tai kiistämiseksi tai e) siirto on tarpeen rekisteröidyn elintärkeän edun suojaamiseksi tai f) siirto tehdään rekisteristä, joka on lakien ja asetusten mukaisesti yleisön tai kenen tahansa sellaisen henkilön käytettävissä, joka voi esittää tiedonsaannille oikeutetun perusteen, siltä osin kuin rekisterin käytön lailliset ehdot täyttyvät kussakin yksittäisessä tapauksessa.

(3)  
  ’Mahdollinen tuleva poikkeus’ tarkoittaa tässä yhteydessä kaupallista tietojen siirtoa tai siirtoa, joka toteutetaan yhdellä seuraavista ehdoista sillä edellytyksellä, että ehto on laillinen peruste henkilötietojen siirtämiselle EU:sta Yhdysvaltoihin: a) rekisteröity on antanut nimenomaisen suostumuksensa ehdotettuun siirtoon sen jälkeen, kun hänelle on ilmoitettu, että tällaiset siirrot voivat aiheuttaa rekisteröidylle riskejä tietosuojan tason riittävyyttä koskevan päätöksen ja asianmukaisten suojatoimien puuttumisen vuoksi tai b) siirto on tarpeen rekisteröidyn tai muiden henkilöiden elintärkeiden etujen suojaamiseksi, jos rekisteröity on fyysisesti tai juridisesti estynyt antamasta suostumustaan tai c) kun on kyse siirrosta kolmanteen maahan tai kansainväliselle järjestölle eikä mikään muu poikkeus tai mahdollinen tuleva poikkeus sovellu, ainoastaan jos siirto ei ole toistuva, koskee vain vähäistä määrää rekisteröityjä, on tarpeen rekisterinpitäjän pakottavien oikeutettujen etujen toteuttamiseksi eivätkä rekisteröidyn edut tai oikeudet ja vapaudet syrjäytä kyseisiä rekisterinpitäjän etuja ja rekisterinpitäjä on arvioinut kaikkia tiedonsiirtoon liittyviä seikkoja ja tämän arvioinnin perusteella esittänyt asianmukaiset takeet, joilla varmistetaan henkilötietojen suoja.

---

LIITE IV

7. heinäkuuta 2016

SÄHKÖPOSTITSE

| Věra Jourová |
| --- |
| Oikeus-, kuluttaja- ja tasa-arvoasioista vastaava komissaari |
| Euroopan komissio |
| Rue de la Loi / Wetstraat 200 |
| 1049 Bryssel |
| Belgia |

Věra Jourová

Oikeus-, kuluttaja- ja tasa-arvoasioista vastaava komissaari

Euroopan komissio

Rue de la Loi / Wetstraat 200

1049 Bryssel

Belgia

Arvoisa komissaari Jourová

Yhdysvaltojen liittovaltion kauppakomissio kiittää mahdollisuudesta kertoa toimista, joilla se valvoo EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn toteutumista. Me uskomme, että Privacy Shield -järjestely on erittäin tärkeä pyrkiessämme helpottamaan yksityisyyttä suojelevaa kaupankäyntiä yhä verkostoituneemmassa maailmassa. Järjestelyn avulla yritykset voivat tehdä merkittäviä liiketoimia globaalissa taloudessa samaan aikaan kun EU:n kuluttajien yksityisyyden suoja säilyy korkeatasoisena. Liittovaltion kauppakomissio on pitkään pyrkinyt suojelemaan yksityisyyttä kansainvälisissä yhteyksissä ja tekee uuden järjestelyn valvonnasta keskeisen painopisteensä. Jäljempänä kuvaamme liittovaltion kauppakomission tähän asti toteuttamia voimaperäisiä yksityisyydensuojatoimia, siltä osin kuin on ollut kyse alkuperäisen safe harbor -ohjelman valvonnasta. Selostamme myös lähestymistapaamme uuden järjestelyn valvonnassa.

Liittovaltion kauppakomissio ilmaisi julkisesti sitoumuksensa safe harbor -ohjelman valvontaan ensimmäisen kerran vuonna 2000. Tuolloin silloinen liittovaltion kauppakomission puheenjohtaja Robert Pitofsky lähetti Euroopan komissiolle kirjeen, jossa hän selosti liittovaltion kauppakomission sitoumusta valvoa tarmokkaasti safe harbor -ohjelman yksityisyydensuojaperiaatteiden toteutumista. Liittovaltion kauppakomissio on vaalinut sitoumustaan tekemällä lähes 40 lainvalvontatointa ja lukuisia lisätutkimuksia sekä tekemällä yhteistyötä yksittäisten Euroopan tietosuojaviranomaisten kanssa kysymyksissä, jotka ovat kiinnostaneet molempia tahoja.

Sen jälkeen kun Euroopan komissio oli marraskuussa 2013 esittänyt huolensa safe harbor -ohjelman hallinnosta ja valvonnasta, me ja Yhdysvaltojen kauppaministeriö aloitimme Euroopan komission virkamiesten kanssa neuvottelut siitä, kuinka safe harbor -ohjelmaa voitaisiin vahvistaa. Samaan aikaan kun nämä keskustelut olivat vireillä, Euroopan unionin tuomioistuin antoi 6. lokakuuta 2015 päätöksensä Schrems-asiassa ja muun muassa mitätöi Euroopan komission päätöksen, joka koski safe harbor -ohjelman tietosuojan riittävyyttä. Tämän päätöksen jälkeen jatkoimme tiivistä työtä kauppaministeriön ja Euroopan komission kanssa vahvistaaksemme EU:n alueella asuville henkilöille annettavaa yksityisyyden suojaa. Privacy Shield -järjestely on näiden neuvottelujen tulos. Liittovaltion kauppakomissio sitoutuu uuden järjestelyn tarmokkaaseen valvontaan samalla tavalla kuin aiemmin safe harbor -ohjelman valvontaan. Tässä kirjeessä dokumentoidaan tämä sitoumus.

Erityisesti vahvistamme sitoumuksemme neljällä keskeisellä alueella: 1) annamme etusijan valitusten käsittelemiselle ja tutkimuksille; 2) puutumme totuudenvastaisiin tai vilpillisiin väitteisiin, jotka koskevat osallistumista Privacy Shield -järjestelyyn; 3) jatkamme määräysten noudattamisen valvontaa; ja 4) vahvistamme yhteyksiä ja valvontayhteistyötä Euroopan tietosuojaviranomaisten kanssa. Jäljempänä annamme tarkat tiedot kustakin sitoumuksesta ja selostamme liittovaltion kauppakomission tehtäviä kuluttajien yksityisyyden suojelussa ja safe harbor -ohjelman valvonnassa sekä valotamme Yhdysvaltojen yksityisyydensuojakysymyksiä myös yleisemmin (1).

I.   TAUSTA

A.   Liittovaltion kauppakomission työ yksityisyyden suojan valvonnassa ja alan toimintaperiaatteiden luomisessa

Liittovaltion kauppakomissiolla on laajat siviilioikeudellista lainvalvontaa koskevat toimivaltuudet, joilla se voi edistää kuluttajansuojaa ja kaupallisen alan kilpailua. Osana kuluttajansuojaan liittyviä tehtäviään liittovaltion kauppakomissio valvoo useiden lakien noudattamista suojellakseen kuluttajia koskevan tiedon yksityisyyttä ja turvallisuutta. Liittovaltion kauppakomissio valvoo liittovaltion kauppakomissiosta annetun lain noudattamista. Siinä kielletään kaupankäynnissä toteutettavat tai kaupankäyntiin vaikuttavat ”sopimattomat” ja ”vilpilliset” toimet tai käytännöt (2). Lausuma, laiminlyönti tai käytäntö on vilpillinen, jos se on olennainen ja johtaa kuluttajia virheellisesti kuvittelemaan, että heidän toimintansa on järkevää tietyssä tilanteessa (3). Toimi tai käytäntö on sopimaton, jos se aiheuttaa tai todennäköisesti aiheuttaa merkittäviä haittoja, jotka eivät ole kohtuudella kuluttajien vältettävissä ja joiden vastapainoksi kuluttajille tai kilpailutilanteelle ei koidu yhtä suuria hyötyjä (4). Liittovaltion kauppakomissio valvoo myös kohdennettuja lakeja, joilla suojataan terveyteen ja luottoihin sekä muihin rahoitusasioihin liittyviä tietoja sekä verkossa olevaa lapsia koskevaa tietoa. Liittovaltion kauppakomissio on antanut asetuksia kaikkien näiden kohdennettujen lakien täytäntöönpanemiseksi.

Liittovaltion kauppakomission toimivalta, joka perustuu liittovaltion kauppakomissiosta annettuun lakiin, koskee ”kaupankäynnissä toteutettavia tai kaupankäyntiin vaikuttavia” toimia. Kauppakomissiolla ei ole toimivaltaa rikosoikeudellisessa lainvalvonnassa eikä kansalliseen turvallisuuteen liittyvissä asioissa. Se ei voi myöskään ryhtyä useimpiin muihin valtionhallinnon toimivaltaan kuuluviin toimiin. Lisäksi liittovaltion kauppakomission toimivaltuuksissa, jotka koskevat kaupallisia toimintoja, on rajoituksia, jotka koskevat esimerkiksi pankkeja, lentoyhtiöitä, vakuutustoimintaa ja telepalveluyritysten tavanomaisia tiedonsiirtopalveluja. Kauppakomission toimivaltuudet eivät myöskään koske useimpia voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä, mutta ne koskevat valehyväntekeväisyyttä harjoittavia tai muita yhteisöjä, jotka väittävät olevansa voittoa tavoittelemattomia mutta jotka todellisuudessa toimivat voiton saavuttamiseksi. Kauppakomissiolla on toimivaltuudet myös sellaisten voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen osalta, jotka toimivat voittoa tavoittelevien jäsentensä hyväksi, muun muassa antamalla kyseisille jäsenille merkittäviä taloudellisia etuja (5). Joissakin tapauksissa liittovaltion kauppakomission toimivaltuudet ovat rinnakkaisia jonkin toisen lainvalvontaviranomaisen toimivaltuuksien kanssa.

Yhteytemme liittovaltion ja osavaltioiden viranomaisiin ovat vankat, ja teemme tiivistä yhteistyötä koordinoidaksemme tutkimuksia ja siirtääksemme tarvittaessa asioita asianomaisten tahojen käsiteltäväksi.

Yksityisyyden suojelussa lainvalvonta on liittovaltion kauppakomission lähestymistavan keskiössä. Tähän päivään mennessä liittovaltion kauppakomissio on pannut vireille yli 500 asiaa suojellakseen yksityisyyttä ja kuluttajatietojen turvallisuutta. Asioissa on ollut kyse sekä verkossa olevasta että muusta tiedosta, ja lainvalvontatoimet ovat koskeneet sekä suuria että pieniä yrityksiä. Syyt asioiden vireille panemiseen ovat olleet seuraavia: yritys ei ole hävittänyt arkaluonteista kuluttajatietoa asianmukaisesti; yritys ei ole säilyttänyt kuluttajan henkilötietoja turvallisesti; yritys on jäljittänyt kuluttajia verkossa vilpillisessä tarkoituksessa, lähettänyt heille roskapostia ja asentanut vakoiluohjelmia tai muita haittaohjelmia kuluttajien tietokoneisiin; ja yritys on rikkonut puhelinmyynnin älä soita -sääntöä tai muita sääntöjä sekä kerännyt ja levittänyt mobiililaitteita koskevaa kuluttajatietoa epäasianmukaisesti. Liittovaltion kauppakomission lainvalvontatoimet, koskivatpa ne fyysistä tai digitaalista maailmaa, tekevät selväksi yrityksille, että niiden on suojeltava kuluttajien yksityisyyttä.

Liittovaltion kauppakomissio on myös edistänyt useita toimintaperiaatealoitteita, joiden tavoitteena on ollut parantaa kuluttajien yksityisyyden suojaa ja joista on ollut hyötyä kauppakomission lainvalvontatyössä. Kauppakomissio on järjestänyt seminaareja ja julkaissut raportteja, joissa on suositeltu parhaita käytäntöjä. Tavoitteet ovat olleet seuraavia: parantaa yksityisyyttä mobiiliympäristössä; lisätä datavälitysalan läpinäkyvyyttä; maksimoida suurien tietomäärien edut ja samalla pienentää niihin liittyviä riskejä, erityisesti sellaisten kuluttajien osalta, jotka ovat pienituloisia ja joille tarjotut palvelut ovat puutteellisia; sekä tuoda esiin muun muassa kasvontunnistuksen ja esineiden internetin vaikutukset yksityisyyden suojaan ja tietoturvaan.

Liittovaltion kauppakomissio järjestää myös kuluttajien ja yritysten koulutusta ja pyrkii näin tehostamaan lainvalvontaan ja toimintaperiaatteiden kehittämiseen liittyvien aloitteidensa vaikutusta. Kauppakomissio on hyödyntänyt useita välineitä – julkaisuja, verkkosovelluksia, seminaareja ja sosiaalista mediaa – tuodakseen yleisön saataville koulutusmateriaalia monista aiheista kuten mobiilisovelluksista, lasten yksityisyydestä ja tietoturvallisuudesta. Viimeksi kauppakomissio on käynnistänyt lähde liikkeelle turvallisesti -aloitteen. Siinä annetaan uusia ohjeita yrityksille niiden kokemusten pohjalta, jotka on saatu kauppakomission tietoturvallisuustapauksista. Aloitteen yhteydessä on myös pidetty joukko seminaareja eri puolilla maata. Kauppakomissio on lisäksi ollut pitkään johtava tekijä koulutuksissa, joissa kuluttajille annetaan tietoa tietokoneturvallisuuden peruskysymyksistä. Viime vuonna meidän OnGuard-verkkosivustollamme ja sen espanjankielisellä vastineella, Alera en Línealla, vierailtiin yli 5 miljoonaa kertaa.

B.   Yhdysvaltojen laissa annettu suoja, josta EU:n kuluttajat hyötyvät

Privacy Shield -järjestely on osa laajempaa Yhdysvalloissa noudatettavaa yksityisyyden suojaa, josta EU:n kuluttajat hyötyvät monin tavoin.

Liittovaltion kauppakomissiosta annetussa laissa oleva sopimattomien tai vilpillisten toimien ja käytäntöjen kielto ei rajoitu siihen, että sillä suojellaan yhdysvaltalaisia kuluttajia yhdysvaltalaisilta yrityksiltä, sillä kielto kattaa käytännöt, jotka 1) aiheuttavat tai todennäköisesti aiheuttavat kohtuullisesti ennustettavissa olevia vahinkoja Yhdysvalloissa tai joihin 2) liittyy olennaista toimintaa Yhdysvalloissa. Lisäksi samat hyvitysmenetelmät, esimerkiksi vahingonkorvaus, ovat kauppakomission käytössä sekä ulkomaisten että kotimaisten kuluttajien suojaamiseksi.

Kauppakomission lainvalvontatyö hyödyttää tosiaankin tuntuvasti sekä yhdysvaltalaisia että ulkomaisia kuluttajia. Esimerkiksi liittovaltion kauppakomissiosta annetun lain 5 §:ään liittyvät lainvalvontatoimet ovat suojanneet samalla tavalla sekä yhdysvaltalaisten että ulkomaisten kuluttajan yksityisyyttä. Asiassa, joka pantiin vireille Accusearch-nimistä datavälittäjää vastaan, kauppakomissio väitti, että yhtiön toiminta, jossa se myi luottamuksellisia puhelutietoja kolmansille osapuolille ilmoittamatta asiasta kuluttajille tai hankkimatta näiden hyväksyntää, oli liittovaltion kauppakomissiosta annetun lain 5 §:n vastainen sopimaton käytäntö. Accusearch myi tietoja, jotka koskivat sekä yhdysvaltalaisia että ulkomaisia kuluttajia (6). Tuomioistuin antoi Accusearchille määräyksen, jossa se kielsi yhtiötä muun muassa markkinoimasta tai myymästä kuluttajien henkilötietoja ilman näiden kirjallista lupaa, ellei kyseisiä tietoja ollut saatu laillisesti julkisista lähteistä. Tuomioistuin määräsi yhtiön palauttamaan saamaansa hyötyä lähes 200 000 Yhdysvaltojen dollaria (7).

Kauppakomission TRUSTe:n kanssa saavuttama sovinto on toinen esimerkki. Se varmistaa, että kuluttajat, mukaan lukien Euroopan unionin kuluttajat, voivat luottaa lausumiin, joita maailmanlaajuinen itsesääntelyorganisaatio antaa tekemistään kotimaisten ja ulkomaisten verkkopalveluiden tarkastuksista ja varmennuksista (8). On tärkeää huomata, että meidän TRUSTe:hen kohdistuneilla toimillamme lujitettiin yksityisyyteen liittyvää itsesääntelyjärjestelmää yleisemminkin, sillä niillä varmistettiin sellaisten yksiköiden vastuuvelvollisuus, joilla on tärkeä asema itsesääntelyjärjestelmissä, myös rajat ylittävissä yksityisyydensuojajärjestelmissä.

Liittovaltion kauppakomissio valvoo myös, että kohdennettuja lakeja, joilla annetaan suojaa myös ei-yhdysvaltalaisille kuluttajille, noudatetaan. Tällaisia lakeja ovat esimerkiksi laki lasten yksityisyyden suojasta internetissä (Children's Online Privacy Protection Act, jäljempänä ’COPPA-laki’). COPPA-laissa asetetaan sivustojen ylläpitäjille vaatimuksia muun muassa siitä, että ne antavat vanhemmille suunnatun ilmoituksen ja hankkivat näiltä todennettavissa olevan suostumuksen sellaisten verkkosivustojen ja -palveluiden osalta, jotka on suunnattu lapsille, sekä sellaisten yleisten, kaikille suunnattujen verkkosivustojen osalta, jotka tietoisesti keräävät henkilötietoja alle 13-vuotiailta lapsilta. Yhdysvaltalaisten verkkosivustojen ja -palveluiden, joihin sovelletaan COPPA-lakia ja jotka keräävät henkilötietoja ulkomaisilta lapsilta, on noudatettava COPPA-lakia. Myös ulkomaisten verkkosivustojen ja -palveluiden on noudatettava COPPA-lakia, jos sivustot tai palvelut on suunnattu yhdysvaltalaisille lapsille tai jos ne tietoisesti keräävät henkilötietoja yhdysvaltalaisilta lapsilta. Niiden Yhdysvaltojen liittovaltion lakien lisäksi, joiden noudattamista liittovaltion kauppakomissio valvoo, myös eräissä muissa liittovaltion ja osavaltioiden kuluttajansuojaa ja yksityisyyden suojaa koskevissa laeissa voi olla EU:n kuluttajia hyödyttäviä säännöksiä.

C.   Safe harbor -järjestelmän valvonta

Osana yksityisyyden suojan ja tietoturvallisuuden valvonnan ohjelmaansa liittovaltion kauppakomissio on pyrkinyt suojaamaan EU:n kuluttajia myös lainvalvontatoimilla, jotka koskevat safe harbor -ohjelman rikkomuksia. Liittovaltion kauppakomissio on pannut vireille 39 safe harbor -ohjelmaan liittyvää lainvalvontatointa: 36 väitettyä virheellistä väitettä, jotka koskivat varmennusta, ja kolme tapausta (Googlea, Facebookia ja Myspacea vastaan), joissa oli kysymys safe harbor -ohjelman yksityisyydensuojaperiaatteiden rikkomuksesta (9). Nämä tapaukset osoittavat varmennusten täytäntöönpanokelpoisuuden ja periaatteiden rikkomisen seuraukset. Googlelle, Facebookille ja Myspacelle annetuissa 20-vuotisissa suostumusmääräyksissä vaaditaan, että yhtiöt toteuttavat laajamittaisia yksityisyydensuojaohjelmia. Kyseiset ohjelmat on suunniteltava siten, että niillä voidaan kohtuullisella tavalla hallita nykyisten ja uusien tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen ja hallinnoimiseen liittyviä yksityisyysriskejä sekä suojata henkilötietojen yksityisyyttä ja luottamuksellisuutta. Määräyksissä edellytetyissä kattavissa yksityisyydensuojaohjelmissa on määriteltävä olennaiset odotettavissa olevat riskit ja selostettava valvontamenetelmät, joilla riskejä hallitaan. Yhtiöiden on myös järjestettävä yksityisyydensuojaohjelmiensa jatkuva, riippumaton arviointi, jonka tulokset on toimitettava liittovaltion kauppakomissiolle. Määräyksissä kielletään kyseisiä yhtiöitä myös antamasta harhaanjohtavia tietoja tietosuojakäytännöistään ja osallistumisestaan yksityisyydensuoja- tai tietoturvajärjestelyihin. Kieltoa sovellettaisiin näiden yhtiöiden toimiin ja käytäntöihin myös uudessa Privacy Shield -järjestelyssä. Liittovaltion kauppakomissio voi valvoa näiden määräysten noudattamista hakemalla siviilioikeudellisten seuraamusten määräämistä. Google itse asiassa maksoi ennätykselliset 22,5 miljoonan Yhdysvaltojen dollarin siviilioikeudelliset seuraamukset vuonna 2012 saadakseen päätökseen kauppakomission määräyksen rikkomista koskeneiden väitteiden käsittelyn. Niinpä näillä liittovaltion kauppakomission hankkimilla määräyksillä suojellaan maailmanlaajuisesti yli miljardia kuluttajaa, joista sadat miljoonat asuvat Euroopassa.

Liittovaltion kauppakomission valvontatoimissa on keskitytty myös totuudenvastaisiin, vilpillisiin tai harhaanjohtaviin väitteisiin, jotka koskevat osallistumista safe harbor -ohjelmaan. Kauppakomissio ottaa nämä väitteet vakavasti. Esimerkiksi asiassa liittovaltion kauppakomissio v. Karnani kauppakomissio ryhtyi vuonna 2011 toimiin yhdysvaltalaista verkkokauppiasta vastaan. Kauppakomissio väitti, että verkkokauppias ja hänen yhtiönsä saivat brittiläiset kuluttajat uskomaan, että yhtiö oli sijoittautunut Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Kauppias oli muun muassa käyttänyt.uk -verkkotunnusta ja esittänyt hinnat Britannian valuutassa ja tehnyt viittauksia Yhdistyneen kuningaskunnan postijärjestelmään (10). Kun kuluttajat vastaanottivat tuotteet, he totesivat kuitenkin, että oli peritty odottamattomia tuontitulleja, takuut eivät olleet voimassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja kauppahinnan palauttamisesta perittiin kuluja. Liittovaltion kauppakomissio syytti vastaajia myös siitä, että he olivat harhauttaneet kuluttajia osallistumisestaan safe harbor -ohjelmaan. On huomionarvoista, että kaikki uhriksi joutuneet kuluttajat olivat Yhdistyneestä kuningaskunnasta.

Monet muista hoitamistamme tapauksista, jotka koskivat safe harbor -ohjelman valvontaa, liittyivät organisaatioihin, jotka olivat liittyneet safe harbor -ohjelmaan ja sittemmin laiminlyöneet vuotuisen varmennuksensa mutta jotka edelleen kuitenkin väittivät olevansa ohjelman jäseniä. Kuten jäljempänä selostetaan, liittovaltion kauppakomissio sitoutuu puuttumaan myös sellaisiin totuudenvastaisiin väitteisiin, jotka koskevat osallistumista Privacy Shield -järjestelyyn. Tämä strateginen lainvalvontatoiminta täydentää kauppaministeriön entistä voimallisempia toimia, joilla tarkastetaan varmennuksia ja uudelleenvarmennuksia koskevien ohjelman vaatimusten noudattamista, joilla valvotaan periaatteiden noudattamista, myös järjestelyn osallistujille lähetettävien kyselylomakkeiden avulla, ja joilla pyritään havaitsemaan totuudenvastaiset väitteet osallistumisesta järjestelyyn ja järjestelyn varmennusmerkin väärinkäyttö (11).

II.   ETUSIJAN ANTAMINEN VALITUSTEN KÄSITTELEMISELLE JA TUTKIMUKSET

Samalla tavalla kuin safe harbor -ohjelmassa, liittovaltion kauppakomissio antaa myös Privacy Shield -järjestelyssä etusijan EU:n jäsenvaltioista toimitettaville valituksille. Annamme etusijan myös valituksille, jotka koskevat Privacy Shield -järjestelyn itsesääntelyä koskevien suuntaviivojen noudattamatta jättämistä ja jotka yksityisyyden suojan itsesääntelystä vastaavat elimet ja muut riippumattomat riitojen ratkaisuelimet ovat siirtäneet kauppakomission käsiteltäviksi.

Jotta valitusten toimittaminen EU:n jäsenvaltioista olisi järjestelyssä helpompaa, liittovaltion kauppakomissio laatii parhaillaan vakioitua valitusten toimitusprosessia ja antaa EU:n jäsenvaltioille opastusta siitä, millaista tietoa kauppakomissio voisi parhaiten hyödyntää valitusten käsittelyssä. Osana tätä työtä liittovaltion kauppakomissio nimeää virastostaan yhteyspisteen EU:n jäsenvaltioilta tulevia valituksia varten. Tämä on erittäin hyödyllistä silloin kun valituksen toimittava viranomainen on tutkinut väitetyn rikkomuksen alustavasti ja pystyy tekemään liittovaltion kauppakomission kanssa yhteistyötä tutkimuksen aikana.

Kun liittovaltion kauppakomissio vastaanottaa valituksen EU:n jäsenvaltiolta tai itsesääntelyorganisaatiolta, se voi ryhtyä useampaankin toimenpiteeseen asian hoitamiseksi. Me voimme esimerkiksi tarkastaa yrityksen tietosuojaperiaatteet, hankkia lisätietoja suoraan yritykseltä tai kolmansilta osapuolilta, tehdä seurantatyötä yhdessä valituksen toimittaneen viranomaisen kanssa, arvioida, noudattaako rikkomus jotain kaavaa tai koskeeko se suurta määrää kuluttajia, päätellä, koskeeko valitus asioita, jotka kuuluvat kauppaministeriön toimialueeseen, arvioida, olisiko kuluttajien ja yritysten kouluttamisesta hyötyä ja tarvittaessa panna vireille lainvalvontamenettelyn.

Liittovaltion kauppakomissio sitoutuu myös tietojen vaihtamiseen valituksia toimittaneiden valvontaviranomaisten kanssa ja muun muassa tiedottamaan valitusten käsittelyn vaiheesta noudattaen luottamuksellisuutta koskevia lakeja ja rajoituksia. Sikäli kuin vastaanotettujen valitusten määrä ja laatu sallivat, annetaan myös valituksia koskeva arvio, joka sisältää muuan muassa kuvauksen keskeisistä asiaan liittyvistä kysymyksistä ja liittovaltion kauppakomission toimivaltansa rajoissa vireille panemista lakien rikkomusta koskevista toimista. Liittovaltion kauppakomissio antaa valituksia toimittaneille viranomaisille palautetta myös siitä, minkä tyyppisiä valitukset ovat, sellaisten toimien tehostamiseksi, joilla voitaisiin puuttua lainvastaisiin menettelyihin. Jos valituksen toimittanut valvontaviranomainen pyytää tietoa valituksen käsittelyvaiheesta siinä tarkoituksessa, että se voi käyttää tietoa omissa lainvalvontatoimissaan, liittovaltion kauppakomissio antaa vastauksen ottaen huomioon käsiteltävänä olevien valitusten määrän ja noudattaen luottamuksellisuuteen liittyviä ja muita lain vaatimuksia.

Liittovaltion kauppakomissio työskentelee tiiviisti myös Euroopan tietosuojaviranomaisten kanssa ja tarjoaa apua lainvalvonnassa. Yhteistyössä olisi soveltuvissa tapauksissa kyse tietojen vaihdosta ja tutkimuksellisesta avusta Yhdysvaltojen verkkoturvallisuuslain (U.S. SAFE WEB Act) nojalla. Kyseinen laki antaa liittovaltion kauppakomissiolle valtuudet avustaa ulkomaisia lainvalvontaviranomaisia silloin kun nämä valvovat sellaisten lakien noudattamista, joiden kieltämät menettelyt ovat olennaisilta osiltaan samanlaisia kuin liittovaltion kauppakomission valvomien lakien kieltämät menettelyt (12). Kauppakomissio voi osana tätä apua verkkoturvallisuuslain vaatimuksia noudattaen jakaa tietoa, jota se on saanut omissa tutkimuksissaan, ryhtyä pakollisiin menettelyihin Euroopan tietosuojaviranomaisen puolesta tämän omassa tutkimuksessa sekä hankkia suullisia lausuntoja todistajilta tai vastaajilta Euroopan tietosuojaviranomaisen lainvalvontamenettelyn yhteydessä. Liittovaltion kauppakomissio käyttää näitä valtuuksia säännöllisesti avustaakseen muita viranomaisia eri puolilla maailmaa yksityisyydensuoja- ja kuluttajansuoja-asioissa (13).

Sen lisäksi että liittovaltion kauppakomissio asettaa etusijalle Privacy Shield -järjestelyyn liittyvät valitukset, jotka se vastaanottaa EU:n jäsenvaltioilta ja järjestelyyn kuuluvilta yksityisyyden suojan itsesääntelyorganisaatioilta (14), se sitoutuu tarvittaessa tutkimaan järjestelyn rikkomuksia omasta aloitteestaan erilaisia välineitä käyttäen.

Liittovaltion kauppakomissio on reilusti yli kymmenen vuoden ajan noudattanut määrätietoista tutkimusohjelmaa, jonka kohteena ovat olleet kaupallisia organisaatioita koskevat yksityisyydensuoja- ja tietoturva-asiat. Kauppakomissio on osana näitä tutkimuksia selvittänyt rutiinimaisesti, onko tutkimuksen kohteena oleva yksikkö esittänyt safe harbor -ohjelmaa koskevia lausumia. Jos se on esittänyt niitä ja tutkimuksessa on tullut ilmi, että safe harbor -ohjelman yksityisyydensuojaperiaatteita on ilmeisesti rikottu, liittovaltion kauppakomissio on ottanut ohjelman rikkomusväittämän osaksi lainvalvontatoimiaan. Me jatkamme tätä ennakoivaa lähestymistapaa uudessa järjestelyssä. On tärkeää huomata, että liittovaltion kauppakomissio tekee huomattavasti useampia tutkimuksia kuin lopulta tulee julki lainvalvontatoimina. Monet tutkimukset lopetetaan, koska tutkijat eivät havaitse, että lakia olisi ilmeisesti rikottu. Koska liittovaltion kauppakomission tutkimukset eivät ole julkisia ja ne ovat luottamuksellisia, tutkimuksen lopettamista ei useinkaan julkaista.

Lähes 40 safe harbor -ohjelmaan liittyvää lainvalvontatointa, jotka liittovaltion kauppakomissio on pannut vireille, osoittavat, että kauppakomissio on sitoutunut valvomaan ennakoivasti rajat ylittävien yksityisyydensuojaohjelmien noudattamista. Kauppakomissio tutkii mahdollisia Privacy Shield -järjestelyn rikkomuksia osana säännöllisiä yksityisyydensuoja- ja tietoturvatutkimuksia.

III.   PUUTTUMINEN TOTUUDENVASTAISIIN TAI VILPILLISIIN VÄITTEISIIN OSALLISTUMISESTA PRIVACY SHIELD -JÄRJESTELYYN

Kuten edellä on selostettu, liittovaltion kauppakomissio ryhtyy toimiin sellaisia yksiköitä vastaan, jotka esittävät virheellisiä lausumia osallistumisestaan järjestelyyn. Kauppakomissio antaa etusijan kauppaministeriöstä tuleville valituksille, joissa ministeriö on todennut, että organisaatio väittää perusteettomasti osallistuvansa järjestelyyn tai käyttää luvatta jotain järjestelyn varmennusmerkkiä.

Lisäksi on todettava, että jos organisaatio sitoutuu noudattamaan Privacy Shield -järjestelyn periaatteita tietosuojaperiaatteissaan, se, että organisaatio ei rekisteröidy kauppaministeriössä tai että se laiminlyö rekisteröinnin voimassa pitämisen, ei sinänsä itsestään selvästi vapauta organisaatiota lainvalvontatoimilta, joihin liittovaltion kauppakomissio ryhtyy organisaation antamien sitoumusten vuoksi.

IV.   MÄÄRÄYSTEN NOUDATTAMISEN VALVONTA

Liittovaltion kauppakomissio vahvistaa myös sitoumuksensa, jonka mukaan se valvoo lainvalvontamääräysten noudattamista varmistaakseen Privacy Shield -järjestelyn noudattamisen.

Me valvomme järjestelyn noudattamista siten, että tuleviin kauppakomission määräyksiin, jotka koskevat Privacy Shield -järjestelyä, sisällytetään erilaisia soveltuvia kieltoehtoja. Silloin kun liittovaltion kauppakomission lainvalvontatoimet perustuvat Privacy Shield -järjestelyä tai muita yksityisyydensuojaohjelmia koskeviin virheellisiin lausumiin, määräyksessä kielletään esittämästä näitä lausumia.

Liittovaltion kauppakomission tapaukset, jotka liittyvät alkuperäisen safe harbor -ohjelman valvontaan, ovat valaisevia. Tapauksia, joissa oli väitetty totuudenvastaisesti tai vilpillisesti, että organisaatiolla oli safe harbor -varmennus, oli 36. Kaikissa näitä tapauksia koskevissa määräyksissä kielletään vastaajaa esittämästä virheellisiä lausuntoja osallistumisestaan safe harbor -ohjelmaan tai muuhun yksityisyydensuoja- tai tietoturvaohjelmaan ja vaaditaan vastaajaa toimittamaan liittovaltion kauppakomissiolle määräyksen noudattamisen todentava raportti. Tapauksissa, joissa oli kyse safe harbor -ohjelman yksityisyydensuojaperiaatteiden rikkomuksesta, yrityksiä pyydettiin panemaan täytäntöön kattavat yksityisyydensuojaohjelmat ja hankkimaan riippumattomalta kolmannelta osapuolelta arvio kyseisistä ohjelmista joka toinen vuosi 20 vuoden ajan ja toimittamaan arviot liittovaltion kauppakomissiolle.

Jos liittovaltion kauppakomission hallinnollisia määräyksiä rikotaan, voidaan siviilioikeudellisina seuraamuksina määrätä enintään 16 000 Yhdysvaltojen dollaria rikkomusta kohti tai, jos rikkomus jatkuu, 16 000 dollaria päivää kohti (15). Jos kielletyt käytännöt vaikuttavat suureen joukkoon kuluttajia, seuraamukset voivat nousta miljooniin dollareihin. Jokaiseen suostumusmääräykseen sisältyy myös raportointi- ja noudattamisehtoja. Määräyksen saaneen yksikön on tiettyjen vuosien ajan säilytettävä asiakirjat, jotka todistavat, että määräystä on noudatettu. Määräykset on annettava tiedoksi myös työntekijöille, joiden tehtävänä on varmistaa, että määräyksiä noudatetaan.

Liittovaltion kauppakomissio valvoo järjestelmällisesti, että safe harbor -ohjelman määräyksiä noudatetaan, kuten se tekee kaikkien määräystensä osalta. Liittovaltion kauppakomissio ottaa yksityisyyden suojaan ja tietoturvallisuuteen liittyvien määräystensä valvonnan vakavasti ja panee tarvittaessa kanteita vireille määräysten noudattamisen varmistamiseksi. Kuten edellä on todettu, esimerkiksi Google maksoi 22,5 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria siviilioikeudellisina seuraamuksina saadakseen päätökseen sellaisten väitteiden käsittelyn, joiden mukaan se oli rikkonut liittovaltion kauppakomission määräyksiä. On tärkeää huomata, että liittovaltion kauppakomission määräyksellä suojellaan kaikkia yrityksen kanssa asioivia kuluttajia ympäri maailman eikä pelkästään valituksen jättäneitä kuluttajia.

Lopuksi on todettava, että liittovaltion kauppakomissio pitää verkossa yllä luetteloa yrityksistä, joille on annettu määräys joko safe harbor -ohjelman tai uuden Privacy Shield -järjestelyn valvonnan yhteydessä (16). Lisäksi Privacy Shield -järjestelyn periaatteet edellyttävät nyt, että jos järjestelyyn osallistuvalle organisaatiolle annetaan periaatteiden rikkomukseen perustuva tuomioistuimen tai liittovaltion kauppakomission määräys, organisaation on julkistettava luottamuksellisuutta koskevien lakien ja asetusten rajoissa kaikki järjestelyyn liittyvät osat sellaisista sääntöjen noudattamista koskevista kertomuksista tai arviointikertomuksista, jotka on toimitettu liittovaltion kauppakomissiolle.

V.   YHTEYDET EUROOPAN TIETOSUOJAVIRANOMAISIIN JA VALVONTAYHTEISTYÖ NIIDEN KANSSA

Liittovaltion kauppakomissio katsoo, että Euroopan tietosuojaviranomaisilla on merkittävä tehtävä varmistettaessa Privacy Shield -järjestelyn periaatteiden noudattamista, ja kauppakomissio haluaa lisätä keskinäistä konsultointia ja lainvalvontayhteistyötä. Sen lisäksi että liittovaltion kauppakomissio kuulee Euroopan tietosuojaviranomaisia, kun se käsittelee näiden toimittamia yksittäisiä valituksia, kauppakomissio sitoutuu osallistumaan säännöllisiin kokouksiin 29 artiklan työryhmän edustajien kanssa keskustellakseen yleisesti, kuinka järjestelyä koskevaa lainvalvontayhteistyötä voitaisiin parantaa. Lisäksi liittovaltion kauppakomissio osallistuu kauppaministeriön, Euroopan komission ja 29 artiklan työryhmän edustajien ohella järjestelyn vuotuiseen tarkasteluun keskustellakseen järjestelyn täytäntöönpanosta.

Liittovaltion kauppakomissio edistää myös sellaisten työkalujen kehittämistä, joilla tehostetaan lainvalvontayhteistyötä Euroopan tietosuojaviranomaisten kanssa samoin kuin muiden yksityisyyden suojan toteutumista valvovien viranomaisten kanssa ympäri maailman. Erityisesti on mainittava, että liittovaltion kauppakomissio käynnisti yhdessä Euroopan unionista ja eri puolilta maailmaa tulevien lainvalvontakumppaniensa kanssa viime vuonna hälytysjärjestelmän jakaakseen tutkimuksia koskevaa tietoa ja edistääkseen lainvalvonnan koordinaatiota. Hälytysjärjestelmä on toteutettu maailmanlaajuisessa yksityisyyden suojaa koskevan valvonnan verkostossa (Global Privacy Enforcement Network, jäljempänä ’GPEN’). GPEN-hälytysjärjestelmä voisi olla erityisen hyödyllinen Privacy Shield -järjestelyssä. Liittovaltion kauppakomissio ja Euroopan tietosuojaviranomaiset voisivat hyödyntää sitä Privacy Shield -järjestelyyn liittyvien ja muiden tutkimusten koordinoinnissa. Sitä voitaisiin myös pitää ensimmäisenä vaiheena tiedon jakamisessa, jotta kuluttajien yksityisyyttä suojattaisiin koordinoidusti ja entistä tehokkaammin. Odotamme innolla, että voimme jatkaa yhteistyötä asianomaisten EU:n viranomaisten kanssa, jotta GPEN-hälytysjärjestelmä saataisiin käyttöön laajemmin ja jotta voisimme kehittää muitakin välineitä parantaaksemme lainvalvontayhteistyötä yksityisyydensuojatapauksissa, myös Privacy Shield -järjestelyn osalta.

Liittovaltion kauppakomissio vahvistaa mielihyvin sitoumuksensa valvoa uuden Privacy Shield -järjestelyn noudattamista. Odotamme innolla myös sitä, että yhteistyömme EU:n kollegojen kanssa jatkuu ja että suojelemme yhdessä kuluttajien yksityisyyttä Atlantin molemmin puolin.

Kunnioittavasti

Edith Ramirez

Puheenjohtaja

---

(1)  Annamme lisätietoja Yhdysvaltojen liittovaltion ja osavaltioiden yksityisyyslaeista liitteessä A. Lisäksi yhteenveto meidän viimeaikaisista yksityisyyden suojaan ja tietoturvaan liittyvistä lainvalvontatoimistamme on saatavilla liittovaltion kauppakomission verkkosivustolla https://www.ftc.gov/reports/privacy-data-security-update-2015

1

(2)  15 U.S.C. § 45(a).

2

(3)  Ks. liittovaltion kauppakomission toimintaperiaatelausunto, joka koskee vilpillistä menettelyä ja joka on liitteenä asiassa Cliffdale Assocs., Inc., 103 F.T.C. 110, 174 (1984), saatavilla osoitteessa https://www.ftc.gov/public-statements/1983/10/ftc-policy-statement-deception

3

(4)  Ks. 15 U.S.C § 45(n); liittovaltion kauppakomission toimintaperiaatelausunto, joka koskee sopimatonta menettelyä ja joka on liitteenä asiassa Int'l Harvester Co., 104 F.T.C. 949, 1070 (1984), saatavilla osoitteessa https://www.ftc.gov/public-statements/1980/12/ftc-policy-statement-unfairness

4

(5)  Ks. asia California Dental Ass'n v. liittovaltion kauppakomissio, 526 U.S. 756 (1999).

5

(6)  Ks. Kanadan yksityisyyskomissaarin toimisto, Kanadan yksityisyydensuojalain (PIPEDA) nojalla Accusearch, Inc:iä (joka harjoittaa liiketoimintaa nimellä Abika.com) vastaan tehty valitus, osoitteessa https://www.priv.gc.ca/cf-dc/2009/2009_009_0731_e.asp. Kanadan tietosuojavaltuutetun toimisto toimitti amicus curiae -kirjelmän pyytäen liittovaltion kauppakomissiota ryhtymään toimiin sekä teki oman tutkimuksensa, jossa tultiin siihen tulokseen, että Accusearchin käytännöt rikkoivat myös Kanadan lakia.

6

amicus curiae

(7)  Ks. Liittovaltion kauppakomissio v. Accusearch, Inc., No. 06CV015D (Wyomingin piirituomioistuin, 20.12.2007), aff'd 570 F.3d 1187 (10. Cir. 2009).

7

(8)  Ks. asia True Ultimate Standards Everywhere, Inc., No. C-4512 (Liittovaltion kauppakomissio, 12.3.2015) (päätös ja määräys), saatavilla osoitteessa https://www ftc.gov/system/files/documents/cases/150318trust-edo.pdf

8

(9)  Ks. asia Google, Inc., No. C-4336 (Liittovaltion kauppakomissio, 13.10.2011) (päätös ja määräys), saatavilla osoitteessa https://www ftc.gov/news-events/press-releases/2011/03/ftc-charges-deceptive-privacy-practices-googles-rollout-its-buzz; asia Facebook, Inc., No. C-4365 (Liittovaltion kauppakomissio, 27.7.2012) (päätös ja määräys), saatavilla osoitteessa https://www ftc.gov/news-events/press-releases/2012/08/ftc-approves-final-settlement-facebook; asia Myspace LLC, No. C-4369 (Liittovaltion kauppakomissio, 30.8.2012) (päätös ja määräys), saatavilla osoitteessa https://www.ftc.gov/news- events/press-releases/2012/09/ftc-finalizes-privacy-settlement-myspace

9

(10)  Ks. Liittovaltion kauppakomissio v. Karnani, No. 2:09-cv-05276 (Kalifornian piirituomioistuin 20.5.2011) (vahvistettu lopullinen määräys), saatavilla osoitteessa https://www.ftc.gov/sites/default/files/documents/cases/2011/06/110609karnanistip.pdf; ks. myös Lesley Fair, FTC Business Center Blog, Around the World in Shady Ways, https://www.ftc.gov/blog/2011/06/around-world-shady-ways (9.6.2011).

10

(11)  Ks. kansainvälisen kaupan osastossa toimivan kansainvälisestä kaupasta vastaavan vt. alivaltiosihteeri Ken Hyattin kirje oikeus-, kuluttaja- ja tasa-arvoasioista vastaavalle komissaarille Věra Jouroválle.

11

(12)  Kun liittovaltion kauppakomissio päättää, käyttääkö se verkkoturvallisuuslain mukaisia valtuuksiaan, se ottaa muun muassa huomioon seuraavaa: ”A) onko apua pyytävä virasto sitoutunut antamaan vastavuoroista apua liittovaltion kauppakomissiolle tai sitoutuuko se antamaan sitä vastaisuudessa; B) vaarantaisiko pyynnön noudattaminen Yhdysvaltojen yleistä etua; ja C) koskevatko apua pyytävän viraston tutkimukset tai lainvalvontamenettelyt toimia ja käytäntöjä, jotka aiheuttavat tai todennäköisesti aiheuttavat vahinkoa merkittävälle määrälle ihmisiä.” 15 U.S.C. § 46(j)(3). Kilpailulakien valvonta ei kuulu näiden valtuuksien soveltamisalaan.

12

(13)  Esimerkiksi varainhoitovuosina 2012–2015 liittovaltion kauppakomissio käytti verkkoturvallisuuslain mukaisia valtuuksiaan jakamalla tietoa vastauksena lähes 60:een ulkomaiselta virastolta tulleeseen pyyntöön ja tekemällä lähes 60 siviilioikeudellista tutkimuspyyntöä (tämä vastaa hallinnollista haastetta, administrative subpoena) avustaakseen 25 ulkomaisessa tutkimuksessa.

13

(14)  Vaikka liittovaltion kauppakomissio ei ratkaise eikä sovittele yksittäisiä kuluttajien tekemiä valituksia, se vahvistaa antavansa etusijan Privacy Shield -järjestelyä koskeville valituksille, jotka Euroopan tietosuojaviranomaiset sille toimittavat. Lisäksi kauppakomissio hyödyntää valituksia koskevia tietoja, jotka sisältyvät sen kuluttajavalitustietojen tietokantaan (Consumer Sentinel). Monilla muilla lainvalvontavirastoilla on pääsy tietokantaan. Tietokannan avulla kauppakomissio voi havaita trendejä, määrittää lainvalvontaprioriteetteja ja löytää mahdollisia tutkimuskohteita. EU:n alueella asuvat henkilöt voivat jättää valituksen liittovaltion kauppakomissiolle käyttämällä samaa valitusjärjestelmää kuin Yhdysvaltojen kansalaiset, osoitteessa www.ftc.gov/complaint. EU:n alueella asuvien henkilöiden kannalta saattaa olla hyödyllisintä jättää yksittäiset Privacy Shield -järjestelyä koskevat valitukset oman jäsenvaltionsa tietosuojaviranomaiselle tai vaihtoehtoiselle riitojenratkaisuelimelle.

14

(15)  15 U.S.C. § 45(m); 16 C.F.R. § 1.98.

15

(16)  Ks. Liittovaltion kauppakomissio, Business Center, Legal Resources, https://www.ftc.gov/tips-advice/business-center/legal-resources?type=case&field_consumer_protection_topics_tid=251

16

Liite A

Taustaa EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelylle: Yhdysvaltojen yksityisyydensuoja- ja tietoturvaympäristö pääpiirteittäin

Suoja, joka annetaan EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyssä, on osa laajempaa yksityisyydensuojaa, jonka Yhdysvaltojen oikeudellinen järjestelmä kokonaisuutena tarjoaa. Ensinnäkin Yhdysvaltojen liittovaltion kauppakomissio toteuttaa määrätietoista yksityisyydensuoja- ja tietosuojaohjelmaa, jota se soveltaa yhdysvaltalaisiin kauppakäytäntöihin, ja suojelee näin kuluttajia ympäri maailmaa. Toiseksi on todettava, että kuluttajien yksityisyyden suojaa ja tietoturvaa koskeva ympäristö on kehittynyt Yhdysvalloissa huomattavasti vuoden 2000 jälkeen, kun alkuperäinen EU:n ja Yhdysvaltojen safe harbor -ohjelma hyväksyttiin. Tuon hetken jälkeen on säädetty monia liittovaltion ja osavaltioiden lakeja, jotka koskevat yksityisyyden suojaa ja tietoturvaa. Myös julkisoikeudellisten ja yksityisoikeudellisten kanteiden määrä, joilla on pyritty yksityisyyden suojaan liittyvien oikeuksien toteuttamiseen, on lisääntynyt huomattavasti. Yhdysvaltojen laissa oleva kuluttajien yksityisyyttä ja tietoturvaa koskeva suoja, jota sovelletaan kaupallisiin tietojenkäsittelykäytäntöihin, on laaja-alainen, ja se täydentää suojaa, joka EU:n alueella asuville henkilöille annetaan uudessa järjestelyssä.

I.   LIITTOVALTION KAUPPAKOMISSION YLEINEN YKSITYISYYDEN SUOJAA JA TIETOTURVAA KOSKEVA LAINVALVONTAOHJELMA

Liittovaltion kauppakomissio on Yhdysvaltojen johtava kuluttajansuojavirasto, joka keskittyy kaupan alan yksityisyydensuojakysymyksiin. Liittovaltion kauppakomissiolla on toimivaltuudet nostaa syytteitä sellaisten sopimattomien ja vilpillisten toimien ja käytäntöjen vuoksi, jotka rikkovat kuluttajien yksityisyyttä. Sillä on toimivalta valvoa myös kohdennetumpia yksityisyyslakeja, jotka suojaavat tiettyjä talous- ja terveystietoja, lapsia koskevia tietoja ja tietyissä asiakasvalintaa koskevissa päätöksissä käytettyjä tietoja.

Liittovaltion kauppakomissiolla on vertaansa vailla oleva kokemus kuluttajien yksityisyyden suojan valvonnasta. Liittovaltion kauppakomissio on lainvalvontatoimissaan puuttunut lainvastaisiin käytäntöihin sekä verkossa että sen ulkopuolella. Liittovaltion kauppakomissio on lainvalvontatarkoituksissa esimerkiksi nostanut kanteita tunnettuja yhtiöitä, kuten Googlea, Facebookia, Twitteriä, Microsoftia, Wyndhamia, Oraclea, HTC:ta ja Snapchatia vastaan, mutta myös vähemmän tunnettuja yhtiöitä vastaan. Liittovaltion kauppakomissio on nostanut kanteita yrityksiä vastaan seuraavien epäilyjen perusteilla: yritys on lähettänyt kuluttajille roskapostia tai asentanut vakoiluohjelmia tietokoneisiin, laiminlyönyt kuluttajien henkilötietojen turvallisen säilyttämisen, jäljittänyt kuluttajia verkossa vilpillisessä tarkoituksessa, rikkonut lasten yksityisyyttä, kerännyt kuluttajien mobiililaitteita koskevaa tietoa lainvastaisesti ja laiminlyönyt sellaisten internetiin yhdistettyjen laitteiden tietoturvan, joissa on säilytetty henkilötietoja. Lainvalvontatoimien seurauksena annetuissa määräyksissä on tyypillisesti asetettu yritys liittovaltion kauppakomission jatkuvaan valvontaan 20 vuoden ajaksi, kielletty lain rikkominen vastedes ja asetettu yritykselle merkittävät rahamääräiset seuraamukset määräysten rikkomisesta (1). On tärkeää huomata, että liittovaltion kauppakomission määräykset eivät suojele vain henkilöitä, jotka ovat ehkä tehneet valituksen ongelmasta, vaan ne suojelevat kaikkia kuluttajia, jotka ovat vastaisuudessa tekemisissä yrityksen kanssa. Rajat ylittävistä tilanteista on todettava, että liittovaltion kauppakomissiolla on toimivaltuudet suojella kaikkia maailman kuluttajia sellaisilta käytännöiltä, jotka toteutetaan Yhdysvalloissa (2).

Tähän mennessä liittovaltion kauppakomissio on nostanut kanteita yli 130 roskaposti- ja vakoiluohjelmatapauksessa, yli 120:ssä soittokiellon rikkomistapauksessa, yli 100 tapauksessa, jotka liittyvät luottokelpoisuusraportointia koskevaan Fair Credit Reporting Act -lakiin, lähes 60 tietoturvallisuusasiassa, yli 50:ssä yleistä yksityisyyden suojaa koskevassa tapauksessa, lähes 30 tapauksessa, jotka liittyvät rahoitusalan tietoturvasta annettuun Gramm-Leach-Bliley Act -lakiin, ja yli 20 tapauksessa, jotka liittyvät lasten yksityisyyden suojasta internetissä annetun COPPA-lain valvontaan (3). Näiden lainvalvontatoimien lisäksi liittovaltion kauppakomissio on myös toimittanut ja julkaissut varoituskirjeitä (4).

Osana vankkaa yksityisyyden suojaan liittyvää lainvalvontaansa liittovaltion kauppakomissio on säännöllisesti tutkinut myös mahdollisia safe harbor -ohjelman rikkomuksia. Safe harbor -ohjelman hyväksymisen jälkeen liittovaltion kauppakomissio on tehnyt lukuisia oma-aloitteisia tutkimuksia, jotka koskevat ohjelman noudattamista, ja se on nostanut ohjelman rikkomisen vuoksi 39 kannetta yhdysvaltalaisia yrityksiä vastaan. Liittovaltion kauppakomissio jatkaa tätä ennakoivaa lähestymistapaa, ja uuden järjestelyn valvonnasta tulee yksi sen painopisteistä.

II.   LIITTOVALTION JA OSAVALTIOIDEN TOIMET KULUTTAJIEN YKSITYISYYDEN SUOJAAMISEKSI

Safe harbor -ohjelman täytäntöönpanosta annetussa yleiskatsauksessa, joka on safe harbor -ohjelman tietosuojan riittävyyttä koskevan Euroopan komission päätöksen liitteenä, annetaan tiivistelmä monista liittovaltion ja osavaltioiden laeista, jotka olivat voimassa, kun safe harbor -ohjelma hyväksyttiin vuonna 2000 (5). Noihin aikoihin monissa liittovaltion laeissa – liittovaltion kauppakomissiosta annetun lain 5 §:n lisäksi – säädettiin henkilötietojen keräämisestä ja käyttämisestä kaupallisiin tarkoituksiin. Nämä lait koskivat johdollista viestintää (Cable Communications Policy Act), ajokortin haltijoiden henkilötietoja (Driver's Privacy Protection Act), sähköisen viestinnän tietosuojaa (Electronic Communications Privacy Act), sähköisiä maksunsiirtoja (Electronic Funds Transfer Act), luottokelpoisuusraportointia (Fair Credit Reporting Act), rahoitusalan tietoturvaa (Gramm-Leach-Bliley Act), taloudellisen yksityisyyden suojaa (Right to Financial Privacy Act), puhelinviestintää (Telephone Consumer Protection Act) sekä videofilmien vuokrausta ja ostoa (Video Privacy Protection Act). Myös monilla osavaltioilla oli vastaavaa lainsäädäntöä näillä aloilla.

Vuoden 2000 jälkeen sekä liittovaltion että osavaltioiden tasolla on edelleen parannettu kuluttajien yksityisyyden suojaa (6). Liittovaltiotasolla liittovaltion kauppakomissio on esimerkiksi muuttanut COPPA-sääntöjä vuonna 2013 antaakseen lasten henkilötiedoille tietyissä kohdin lisäsuojaa. Liittovaltion kauppakomissio on myös hyväksynyt kaksi sääntöä, joilla pannaan täytäntöön Gramm-Leach-Bliley Act -lakia, nimittäin yksityisyyssäännön (Privacy Rule) ja suojatoimisäännön (Safeguards Rule). Nämä säännöt edellyttävät, että rahoituslaitokset (7) julkistavat tiedonjakamiskäytäntönsä ja panevat täytäntöön kattavan tietoturvaohjelman suojatakseen kuluttajatietoja (8). Vastaavasti luottokelpoisuusraportointia koskevassa vuoden 2003 laissa (Fair and Accurate Credit Transactions Act, jäljempänä ’FACTA-laki’) täydennetään pitkäaikaisia Yhdysvaltojen luottolakeja ja asetetaan tiettyjen arkaluonteisten taloudellisten tietojen peittämistä, jakamista ja hävittämistä koskevia vaatimuksia. Liittovaltion kauppakomissio on julkistanut joukon sääntöjä FACTA-lain täytäntöönpanemiseksi. Säännöt koskevat muun muassa seuraavia seikkoja: kuluttajien oikeus saada maksuton vuotuinen lainakertomus; vaatimukset, jotka asetetaan kuluttajia koskevien kertomusten turvalliselle hävittämiselle; kuluttajien oikeus määrätä, että hänelle ei lähetetä tiettyjä luotto- ja vakuutustarjouksia; kuluttajien oikeus määrätä, että tytäryhtiö ei saa käyttää kuluttajaa koskevia tietoja tuotteidensa ja palveluidensa markkinoinnissa; ja vaatimukset, joiden mukaan rahoituslaitosten ja luotonantajien on toteutettava ohjelmia henkilöllisyysvarkauksien havaitsemiseksi ja torjumiseksi (9). Lisäksi säännöt, joilla on pantu täytäntöön sairausvakuutusta koskevaa The Health Insurance Portability and Accountability Act -lakia, on tarkistettu vuonna 2013. Tällöin on lisätty suojatoimia, jotka koskevat henkilöiden terveystietojen yksityisyyttä ja turvaa (10). Myös säännöt, joissa suojellaan kuluttajia ei-toivotulta puhelinmyynniltä, automaattisilta soitoilta ja roskapostilta, ovat tulleet voimaan. Kongressi on myös säätänyt lakeja, jotka vaativat tiettyjä terveystietoja kerääviä yhtiöitä antamaan kuluttajille ilmoituksen, jos tietojen käytössä todetaan rikkomus (11).

Myös osavaltiot ovat säätäneet hyvin aktiivisesti yksityisyyden suojaan ja tietoturvaan liittyviä lakeja. Vuoden 2000 jälkeen 47 osavaltiota sekä Columbian piirikunta, Guam, Puerto Rico ja Yhdysvaltojen Neitsytsaaret ovat säätäneet lakeja, joissa vaaditaan yrityksiä ilmoittamaan henkilöille näiden henkilötietoja koskevista tietoturvarikkomuksista (12). Ainakin 32 osavaltiota ja Puerto Rico ovat säätäneet lakeja, joissa asetetaan henkilötietojen tuhoamista tai hävittämistä koskevia vaatimuksia (13). Jotkin osavaltiot ovat säätäneet myös yleisiä tietoturvalakeja. Lisäksi Kalifornia on säätänyt eräitä yksityisyyden suojaa koskevia lakeja, muun muassa lain, jossa vaaditaan yrityksiltä tietosuojaperiaatteiden laatimista ja jäljittämisen kieltokäytäntöjen (”Do Not Track”) julkistamista (14), lain, jossa vaaditaan tietojen välittäjiltä suurempaa läpinäkyvyyttä (”Shine the Light”) (15), sekä lain, jossa edellytetään alaikäisten käyttöön poistonäppäintä tietynlaisten sosiaalisen median tietojen pois pyyhkimiseksi (16). Näiden lakien ja muiden oikeusperustojen nojalla liittovaltion ja osavaltioiden hallinnot ovat määränneet huomattavia sakkoja yrityksille, jotka ovat laiminlyöneet kuluttajien henkilötietojen yksityisyyden suojan ja tietoturvan (17).

Myös yksityisten tahojen nostamat oikeusjutut ovat johtaneet voitollisiin tuomioihin ja sovintoratkaisuihin, jotka lisäävät kuluttajien yksityisyyden suojaa ja tietoturvaa. Esimerkiksi vuonna 2015 Target sitoutui maksamaan 10 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria osana sellaisten asiakkaiden kanssa tehtyä sovintoratkaisua, jotka väittivät, että heidän henkilökohtaiset taloustietonsa olivat vaarantuneet laajamittaisen tietoturvarikkomuksen seurauksena. Vuonna 2013 AOL sitoutui maksamaan 5 miljoonaa dollaria sovintoratkaisussa, joka tehtiin ryhmäkanteen saamiseksi päätökseen. Asiassa väitettiin, että kun satojentuhansien AOL:n jäsenten hakukysymystietoja oli luovutettu, tietojen tekeminen tunnistamattomiksi oli ollut riittämätöntä. Liittovaltion tuomioistuin vahvisti lisäksi, että Netflix oli velvollinen maksamaan 9 miljoonaa dollaria asiassa, jossa väitettiin, että yhtiö oli säilyttänyt vuokraushistoriatietoja vuoden 1988 Video Privacy Protection Act -lain vastaisesti. Liittovaltion tuomioistuimet Kaliforniassa vahvistivat kaksi erillistä sovintoratkaisua, joissa asianosaisena oli Facebook. Toinen sovinto oli raha-arvoltaan 20 miljoonaa dollaria ja toinen 9,5 miljoonaa dollaria, ja oikeudenkäynnin kohteena olevat asiat liittyivät yhtiön käyttäjäasiakkaiden henkilötietojen keräämiseen, käyttämiseen ja jakamiseen. Lisäksi vuonna 2008 Kalifornian osavaltion tuomioistuin vahvisti 20 miljoonan dollarin sovintoratkaisun LensCraftersin kanssa asiassa, jossa oli kyse kuluttajien terveystietojen lainvastaisesta luovuttamisesta.

Kuten tämä tiivistelmä osoittaa, Yhdysvalloissa annetaan kuluttajien yksityisyydelle ja tietoturvalle kaiken kaikkiaan huomattavan tehokasta oikeussuojaa. Uusi Privacy Shield -järjestely, jolla varmistetaan mielekkäät suojatoimet EU:n alueella asuville henkilöille, on osa tätä laajempaa kokonaisuutta, jossa kuluttajien yksityisyyden suoja ja tietoturva ovat jatkossakin tärkeä painopiste.

---

(1)  Yritykselle, joka rikkoo liittovaltion kauppakomission määräystä, määrätään enintään 16 000 Yhdysvaltojen dollarin suuruinen siviilioikeudellinen seuraamus rikkomukselta tai, jos rikkomus jatkuu, 16 000 Yhdysvaltojen dollarin seuraamus päivältä. Ks. 15 U.S.C. § 45(l); 16 C.F.R. § 1.98(c).

(2)  Kongressi on nimenomaisesti vahvistanut liittovaltion kauppakomission toimivaltuuden ryhtyä oikeudellisiin toimenpiteisiin (mukaan lukien vahingonkorvauksen vaatiminen) kaikissa ulkomaankauppaan liittyvissä toimissa ja käytännöissä, jos nämä 1) aiheuttavat tai todennäköisesti aiheuttavat Yhdysvalloissa vahinkoja, joiden syntymistä voidaan kohtuudella odottaa, tai jos 2) niihin liittyy olennaista toimintaa Yhdysvalloissa. Ks. 15 U.S.C. § 45(a)(4).

(3)  Joissakin kauppakomission yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevissa tapauksissa väitetään, että yritys on harjoittanut sekä vilpillisiä että sopimattomia käytäntöjä. Näissä tapauksissa on myös toisinaan kyse useiden lakien väitetyistä rikkomuksista (kuten Fair Credit Reporting Act -laki, Gramm-Leach-Bliley Act -laki ja COPPA-laki).

(4)  Ks. esimerkiksi liittovaltion kauppakomission lehdistötiedote, jossa selostetaan varoitusta mahdollisesta COPPA-rikkomuksesta (Press Release, Fed. Trade Comm'n, FTC Warns Children's App Maker BabyBus About Potential COPPA Violations, 22. joulukuuta 2014), saatavilla osoitteessa https://www.ftc.gov/news-events/press-releases/2014/12/ftc-warns-childrens-app-maker-babybus-about-potential-coppa; liittovaltion kauppakomission lehdistötiedote, jossa selostetaan varoitusta mahdollisesta tietojenvälittäjän yksityisyysrikkomuksesta (Press Release, Fed. Trade Comm'n, FTC Warns Data Broker Operations of Possible Privacy Violations, 7. toukokuuta 2013), saatavilla osoitteessa https://www.ftc.gov/news-events/press-releases/2013/05/ftc-warns-data-broker-operations-possible-privacy-violations; liittovaltion kauppakomission lehdistötiedote, jossa selostetaan varoitusta mahdollisesta luottokelpoisuusraportointia koskevasta rikkomuksesta (Press Release, Fed. Trade Comm'n, FTC Warns Data Brokers That Provide Tenant Rental Histories They May Be Subject to Fair Credit Reporting Act, 3. huhtikuuta 2013), saatavilla osoitteessa https://www.ftc.gov/news-events/press-releases/2013/04/ftc-warns-data-brokers-provide-tenant-rental-histories-they-may

(5)  Ks. Yhdysvaltojen kauppaministeriö, safe harbor -ohjelman täytäntöönpanosta annettu yleiskatsaus, saatavilla osoitteessa https://build.export.gov/main/safeharbor/eu/eg_main_018481

(6)  Laajempi tiivistelmä Yhdysvalloissa annettavasta oikeusturvasta yksityisyyden suojaan liittyvissä asioissa on saatavilla teoksessa Daniel J. Solove & Paul Schwartz, Information Privacy Law (5. painos 2015).

(7)  Rahoituslaitokset määritellään Gramm-Leach-Bliley Act -laissa hyvin väljästi, jotta määritelmän alaan kuuluisivat kaikki yritykset, joiden toiminnassa rahoitustuotteilla tai -palveluilla on ”huomattava merkitys”. Näihin kuuluvat esimerkiksi sekkejä rahaksi vaihtavat yritykset, lyhytaikaisia lainoja myöntävät yritykset, kiinteistölainavälittäjät, lainanantajat, jotka eivät ole pankkeja, irtaimen tai kiinteän omaisuuden arvioijat ja ammattimaiset veroneuvojat.

(8)  Finanssipalveluiden kuluttajasuojasta annetussa vuoden 2010 laissa (Consumer Financial Protection Act, lyhennetään ’CFPA’, julkaistu nimikkeellä Title X of Pub. L. 111-203, 124 Stat. 1955, annettu 21. heinäkuuta 2010, tunnetaan myös nimellä ”Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act”) useimmat liittovaltion kauppakomission säädösvaltuudet, jotka sille annettiin Gramm-Leach-Bliley Act -laissa, siirrettiin finanssipalveluiden kuluttajasuojavirastolle (Consumer Financial Protection Bureau, jäljempänä ’CFPB’). Liittovaltion kauppakomission Gramm-Leach-Bliley Act -laissa annetut lainvalvontavaltuudet säilyivät, samoin kuin säädösvaltuudet Safeguards Rule -säännön osalta ja rajoitetut säädösvaltuudet Privacy Rule -säännön osalta (koskien autokauppiaita).

(9)  Finanssipalveluiden kuluttajasuojalain mukaisesti liittovaltion kauppakomissio jakaa Fair Credit Reporting Act -lain valvontaan liittyvät tehtävänsä CFPB:n kanssa, mutta säädösvaltuudet siirtyivät suurelta osin CFPB:lle (poikkeuksena varkauksien tunnistamiseen liittyvät Red Flags -sääntö ja tietojen hävittämiseen liittyvä Disposal Rule -sääntö).

(10)  Ks. liittovaltion lakikodifikaatio 45 C.F.R. osat 160, 162, 164.

(11)  Ks. esimerkiksi talouden elvyttämiseen liittyvä American Recovery & Reinvestment Act -laki vuodelta 2009 (Pub. L. No. 111-5, 123 Stat. 115 (2009) ja tähän liittyvät asetukset, 45 C.F.R. §§ 164.404–164.414; 16 C.F.R. pt. 318.

(12)  Ks. esimerkiksi National Conference of State Legislatures (”NCSL”), State Security Breach Notification Laws (4. tammikuuta 2016), saatavilla osoitteessa http://www.ncsl.org/research/telecommunications-and-information-technology/security-breach-notification-laws.aspx

(13)  NCSL, Data Disposal Laws (12.1.2016), saatavilla osoitteessa http://www.ncsl.org/research/telecommunications-and-information-technology/data-disposal-laws.aspx

(14)  Ks. Kalifornian yrityksiä ja ammatteja koskeva laki, Cal. Bus. & Professional Code §§ 22575–22579.

(15)  Ks. Kalifornian siviililaki, Cal. Civ. Code §§ 1798.80–1798.84.

(16)  Ks. Kalifornian yrityksiä ja ammatteja koskeva laki, Cal. Bus. & Professional Code §§ 22580–22582.

(17)  Ks. yksityisyyden suojaa koskeva artikkeli Jay Cline, U.S. Takes the Gold in Doling Out Privacy Fines, Computerworld (17. helmikuuta 2014), saatavilla osoitteessa http://www.computerworld.com/s/article/9246393/Jay_Cline_U.S._takes_the_gold_in_doling_out_privacy_fines?taxonomyId=17&pageNumber=1

---

LIITE V

19. helmikuuta 2016

| Komissaari Věra Jourová |
| --- |
| Euroopan komissio |
| Rue de la Loi / Wetstraat 200 |
| 1049 Bryssel |
| Belgia |

Komissaari Věra Jourová

Euroopan komissio

Rue de la Loi / Wetstraat 200

1049 Bryssel

Belgia

Viite: EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestely

Arvoisa komissaari Jourová

Yhdysvaltojen liikenneministeriö kiittää mahdollisuudesta selostaa tehtäviään, jotka liittyvät Privacy Shield -järjestelyn valvontaan. Privacy Shield -järjestely on erittäin tärkeä, kun kaupankäynnin yhteydessä annettavia henkilötietoja suojellaan yhä verkostoituneemmassa maailmassa. Järjestelyn avulla yritykset voivat tehdä merkittäviä liiketoimia globaalissa taloudessa samaan aikaan kun EU:n kuluttajien yksityisyyden suoja säilyy korkeatasoisena.

Liikenneministeriö ilmaisi ensimmäisen kerran julkisesti sitoumuksensa valvoa safe harbor -ohjelman toteutumista kirjeessä, jonka se toimitti Euroopan komissiolle yli 15 vuotta sitten. Liikenneministeriö vakuutti kirjeessä, että se valvoisi tarmokkaasti safe harbor -ohjelman toteutumista. Liikenneministeriö pitää edelleen kiinni tästä sitoumuksestaan ja dokumentoi sen tässä kirjeessä.

Liikenneministeriö uudistaa sitoumuksensa erityisesti seuraavilla keskeisillä alueilla: 1) etusijan antaminen väitettyjen Privacy Shield -järjestelyn rikkomusten tutkimuksille; 2) asianmukaisten lainvalvontatoimien kohdistaminen yksiköihin, jotka esittävät totuudenvastaisia tai vilpillisiä väitteitä Privacy Shield -järjestelyn varmennuksista; ja 3) Privacy Shield -järjestelyn rikkomuksia koskevien määräysten valvonta ja julkistaminen. Annamme tietoa kustakin sitoumuksesta ja tarvittaessa taustoitamme liikenneministeriön tehtäviä kuluttajien yksityisyyden suojaamisessa ja Privacy Shield -järjestelyn valvonnassa.

I.   TAUSTA

A.   Liikenneministeriön toimivalta, joka liittyy yksityisyyden suojaamiseen

Ministeriö on vahvasti sitoutunut varmistamaan kuluttajien lentoyhtiöille ja lipunkirjoittajille antamien tietojen yksityisyyttä. Liikenneministeriön valtuudet tällä osa-alueella vahvistetaan Yhdysvaltojen laissa, ks. 49 U.S.C § 41712. Kyseisessä lainkohdassa lentoliikenteen harjoittajia ja lipunkirjoittajia kielletään käyttämästä lentokuljetusten myynnissä sopimatonta tai vilpillistä menettelyä tai sopimatonta kilpailumenettelyä, joka aiheuttaa tai todennäköisesti aiheuttaa vahinkoa kuluttajalle. Lainkohta vastaa liittovaltion kauppakomissiosta annetun lain 5 §:ää (15 U.S.C. § 45). Tulkintamme sopimatonta tai vilpillistä menettelyä koskevasta laista on se, että se kieltää lentoyhtiötä ja lipunkirjoittajaa 1) rikkomasta tietosuojaperiaatteitaan tai 2) keräämästä tai luovuttamasta yksityistä tietoa tavalla, joka on yleisen järjestyksen vastainen tai moraaliton tai aiheuttaa kuluttajalle merkittävää vahinkoa ilman että se olisi perusteltua minkään tasapainottavan edun vuoksi. Tulkitsemme lisäksi 41712 §:ää siten, että se kieltää lentoliikenteen harjoittajaa ja lipunkirjoittajaa 1) rikkomasta liikenneministeriön vahvistamia määräyksiä, joissa tietyt yksityisyyden suojaan liittyvät käytännöt todetaan sopimattomiksi tai vilpillisiksi tai 2) rikkomasta lakia lasten yksityisyyden suojasta internetissä (Children's Online Privacy Protection Act, jäljempänä ’COPPA-laki’) tai liittovaltion kauppakomission määräyksiä, joilla COPPA-lakia pannaan täytäntöön. Liittovaltion lain mukaan liikenneministeriöllä on yksinomainen toimivalta säännellä lentoyhtiöiden yksityisyydensuojakäytäntöjä, ja se jakaa toimivallan liittovaltion kauppakomission kanssa niiden yksityisyydensuojakäytäntöjen osalta, joita lipunkirjoittajat soveltavat lentoliikennepalvelujen myynnissä.

Kun lentoliikenteen harjoittaja tai lentoliikennepalvelujen myyjä julkisesti sitoutuu noudattamaan Privacy Shield -järjestelyn periaatteita, ministeriöllä on oikeus käyttää 41712 §:n mukaisia toimivaltuuksia varmistaakseen, että periaatteita noudatetaan. Jos siis matkustaja antaa tietoja Privacy Shield -järjestelyn periaatteita noudattamaan sitoutuneelle lentoliikenteen harjoittajalle tai lipunkirjoittajalle ja jos lentoliikenteen harjoittaja tai lipunkirjoittaja ei noudata kyseisiä periaatteita, kyseessä on 41712 §:n rikkomus.

B.   Lainvalvontakäytännöt

Ilmailualan lainvalvonnasta ja oikeudellisista menettelyistä vastaava ministeriön yksikkö (Office of Aviation Enforcement and Proceedings, jäljempänä ’valvontayksikkö’) tutkii 41712 §:n soveltamisalaan kuuluvia tapauksia ja toimii niissä syyttäjänä. Se valvoo 41712 §:ssä säädettyä sopimattomien ja vilpillisten käytäntöjen kieltoa pääasiassa neuvottelujen avulla, valmistelemalla kieltomääräyksiä (cease and desist order) ja laatimalla siviilioikeudellisia seuraamuksia (civil penalty) koskevia päätösluonnoksia. Tiedot mahdollisista rikkomuksista tulevat yksikölle paljolti valituksista, joita yksikkö vastaanottaa yksityishenkilöiltä, matkatoimistoilta, lentoyhtiöiltä ja yhdysvaltalaisilta ja ulkomaisilta viranomaisilta. Kuluttajat voivat käyttää liikenneministeriön verkkosivustoa tehdäkseen yksityisyyden suojaa koskevan valituksen lentoyhtiötä tai lipunkirjoittajaa vastaan (1).

Jos asiassa ei saavuteta kohtuullista ja asianmukaista sovintoa, valvontayksiköllä on toimivaltuudet panna vireille lainvalvontamenettely. Menettelyyn kuuluu istunto, jossa esitetään todisteita ja jota johtaa liikenneministeriön hallintolainkäytöstä vastaava tuomari. Tuomarilla on valtuudet antaa kieltomääräyksiä ja määrätä siviilioikeudellisia seuraamuksia. Seurauksena 41712 §:n rikkomisesta voi olla kieltomääräyksen antaminen ja enintään 27 500 Yhdysvaltojen dollarin suuruisen siviilioikeudellisen seuraamuksen määrääminen kutakin 41712 §:n rikkomusta kohti.

Liikenneministeriöllä ei ole toimivaltuuksia määrätä vahingonkorvauksia tai rahallisia hyvityksiä yksittäisille kantelijoille. Liikenneministeriöllä on kuitenkin toimivaltuudet hyväksyä sovinto, joka syntyy valvontayksikön tutkimusten tuloksena ja joka hyödyttää suoraan kuluttajia (esimerkiksi siten, että heille maksetaan rahaa tai annetaan arvoseteleitä) sen sijaan että rikkoja maksaisi vastaavan määrän rahamääräisinä seuraamuksina Yhdysvaltojen hallitukselle. Tätä on tapahtunut aiemmin ja voi sopivissa olosuhteissa tapahtua myös Privacy Shield -järjestelyn yhteydessä. Jos lentoyhtiö toistuvasti rikkoo 41712 §:ää, kyseisen yhtiön halukkuus noudattaa sääntöjä voidaan kyseenalaistaa, mikä saattaa törkeissä tapauksissa johtaa siihen, ettei lentoyhtiön enää katsota olevan toimilupakelpoinen ja että se tämän seurauksena menettää toimilupansa.

Liikenneministeriö on tähän mennessä saanut suhteellisen vähän valituksia, joissa väitetään lipunkirjoittajien tai lentoyhtiöiden loukanneen yksityisyyttä. Jos sellaisia tulee, ne tutkitaan edellä esitettyjen periaatteiden mukaisesti.

C.   Liikenneministeriön tuottama oikeussuoja, josta EU:n kuluttajat hyötyvät

Sopimattomien ja vilpillisten käytäntöjen kieltoa lentoliikennepalvelujen harjoittamisessa tai myynnissä sovelletaan 41712 §:n nojalla yhdysvaltalaisiin ja ulkomaisiin lentoliikenteen harjoittajiin ja lipunkirjoittajiin. Liikenneministeriö ryhtyy usein toimiin yhdysvaltalaista tai ulkomaista lentoyhtiötä vastaan sellaisten käytäntöjen vuoksi, jotka koskevat sekä yhdysvaltalaisia että ulkomaisia kuluttajia ja joita lentoyhtiö on noudattanut tarjotessaan lentoliikennepalveluja Yhdysvaltoihin tai Yhdysvalloista. Liikenneministeriö aikoo jatkossakin ryhtyä kaikkiin käytettävissä oleviin korjaaviin toimenpiteisiin suojatakseen ulkomaisia ja yhdysvaltalaisia kuluttajia sääntelyn alaisten yksiköiden sopimattomilta ja vilpillisiltä käytännöiltä lentoliikennepalveluissa.

Liikenneministeriö valvoo myös, että lentoyhtiöt noudattavat ei-yhdysvaltalaisia kuluttajia koskevia kohdennettuja lakeja (esimerkiksi COPPA-lakia). COPPA-laissa asetetaan sivustojen ylläpitäjille muun muassa vaatimus, että ne antavat vanhemmille suunnatun ilmoituksen ja hankkivat näiltä todennettavissa olevan suostumuksen sellaisten verkkosivustojen ja -palveluiden osalta, jotka on suunnattu lapsille, sekä sellaisten yleisten, kaikille suunnattujen verkkosivustojen osalta, jotka tietoisesti keräävät henkilötietoja alle 13-vuotiailta lapsilta. Yhdysvaltalaisten verkkosivustojen ja -palveluiden, joihin sovelletaan COPPA-lakia ja jotka keräävät henkilötietoja ulkomaisista lapsista, on noudatettava COPPA-lakia. Myös ulkomaisten verkkosivustojen ja -palveluiden on noudatettava COPPA-lakia, jos ne on suunnattu yhdysvaltalaisille lapsille tai jos ne tietoisesti keräävät henkilötietoja yhdysvaltalaisilta lapsilta. Jos yhdysvaltalaiset tai ulkomaiset lentoyhtiöt, jotka harjoittavat toimintaa Yhdysvalloissa, rikkovat COPPA-lakia, liikenneministeriöllä on toimivalta ryhtyä lainvalvontatoimiin.

II.   PRIVACY SHIELD -JÄRJESTELYN VALVONTA

Jos lentoyhtiö tai lipunkirjoittaja päättää osallistua Privacy Shield -järjestelyyn ja liikenneministeriö vastaanottaa valituksen, jossa väitetään, että lentoyhtiö tai lipunkirjoittaja on rikkonut järjestelyä, ministeriö toteuttaa määrätietoisesti seuraavat toimet valvoakseen järjestelyn noudattamista.

A.   Etusijan antaminen rikkomusväitteiden tutkinnalle

Liikenneministeriön valvontayksikkö tutkii jokaisen valituksen, jossa väitetään, että Privacy Shield -järjestelyä on rikottu (myös Euroopan tietosuojaviranomaisilta vastaanotetut valitukset), ja ryhtyy lainvalvontatoimiin, jos ilmenee, että rikkomuksesta on näyttöä. Lisäksi valvontayksikkö tekee yhteistyötä liittovaltion kauppakomission ja kauppaministeriön kanssa ja antaa etusijan sellaisten väitteiden tutkimiselle, joiden mukaan sääntelyn alaiset yksiköt eivät noudata Privacy Shield -järjestelyssä antamiaan yksityisyyden suojaa koskevia sitoumuksia.

Kun valvontayksikölle esitetään väite, jonka mukaan Privacy Shield -järjestelyä on rikottu, yksikkö voi ryhtyä monenlaisiin toimiin asian tutkimiseksi. Se voi esimerkiksi tarkastaa lipunkirjoittajan tai lentoyhtiön tietosuojaperiaatteet, hankkia lisätietoja lipunkirjoittajalta, lentoyhtiöltä tai kolmansilta osapuolilta, ryhtyä seurantatoimiin yhdessä valituksen toimittaneen yksikön kanssa ja arvioida, liittyykö rikkomuksiin jokin kaava tai koskeeko se huomattavaa määrää kuluttajia. Lisäksi se toteaa, onko asiassa elementtejä, jotka kuuluvat kauppaministeriön tai liittovaltion kauppakomission toimivaltaan, arvioi, olisiko kuluttajien tai yritysten kouluttaminen hyödyllistä, ja tarpeen mukaan panee vireille lainvalvontatoimia.

Jos ministeriö saa tiedon lipunkirjoittajien mahdollisista Privacy Shield -järjestelyn rikkomuksista, se koordinoi asiaa liittovaltion kauppakomission kanssa. Ministeriö ilmoittaa liittovaltion kauppakomissiolle ja kauppaministeriölle myös Privacy Shield -järjestelyä koskevien lainvalvontatoimien tuloksista.

B.   Puuttuminen totuudenvastaisiin tai vilpillisiin väitteisiin osallistumisesta järjestelyyn

Liikenneministeriö sitoutuu jatkossakin tutkimaan Privacy Shield -järjestelyn rikkomuksia, muun muassa totuudenvastaisia tai vilpillisiä väitteitä osallistumisesta Privacy Shield -järjestelyyn. Ministeriö antaa etusijan kauppaministeriöstä tuleville valituksille, joissa ministeriö on todennut, että organisaatio väittää perusteettomasti osallistuvansa Privacy Shield -järjestelyyn tai käyttää luvatta järjestelyn varmennusmerkkiä.

Lisäksi on todettava, että jos organisaatio sitoutuu tietosuojaperiaatteissaan noudattamaan Privacy Shield -järjestelyn materiaalisia periaatteita, se, että organisaatio ei rekisteröidy kauppaministeriössä tai että se laiminlyö rekisteröinnin voimassa pitämisen, ei sinänsä itsestään selvästi vapauta organisaatioita lainvalvontatoimilta, joihin liikenneministeriö ryhtyy, jotta organisaatio noudattaisi järjestelyä koskevia sitoumuksiaan.

C.   Privacy Shield -järjestelyn rikkomuksiin liittyvien lainvalvontamääräysten seuranta ja julkistaminen

Liikenneministeriön valvontayksikkö sitoutuu myös jatkossa – kun tämä on tarpeen Privacy Shield -järjestelyn noudattamisen varmistamiseksi – seuraamaan, että lainvalvontatarkoituksessa annettuja määräyksiä noudatetaan. Varsinkin siinä tapauksessa, että yksikkö antaa määräyksen, jonka mukaan lentoyhtiön tai lipunkirjoittajan on lopetettava Privacy Shield -järjestelyn ja 41712 §:n rikkomus ja pidätyttävä siitä myös tulevaisuudessa, yksikkö valvoo, että kyseinen toimija noudattaa kieltomääräystä. Yksikkö pitää lisäksi huolen siitä, että Privacy Shield -järjestelyyn liittyvissä asioissa annetut määräykset ovat saatavilla sen verkkosivustolla.

Odotamme innolla, että Privacy Shield -järjestelyä koskeva yhteistyömme liittovaltion kumppanien ja EU:n sidosryhmien kanssa jatkuu.

Toivon, että tässä esitetyistä tiedoista on hyötyä. Annan mielelläni lisätietoja ja vastaan asiaa koskeviin kysymyksiin.

Kunnioittavasti

Anthony R. Foxx

Liikenneministeri

---

(1)  http://www.transportation.gov/airconsumer/privacy-complaints

1

---

LIITE VI

22. helmikuuta 2016

| Justin S. Antonipillai |
| --- |
| Neuvonantaja |
| Yhdysvaltojen kauppaministeriö |
| 1401 Constitution Ave., NW |
| Washington, DC 20230 |

Justin S. Antonipillai

Neuvonantaja

Yhdysvaltojen kauppaministeriö

1401 Constitution Ave., NW

Washington, DC 20230

| Ted Dean |
| --- |
| Toinen apulaisalivaltiosihteeri |
| Kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osasto |
| 1401 Constitution Ave., NW |
| Washington, DC 20230 |

Ted Dean

Toinen apulaisalivaltiosihteeri

Kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osasto

1401 Constitution Ave., NW

Washington, DC 20230

Arvoisa Justin Antonipillai ja arvoisa Ted Dean

Viimeisten kahden ja puolen vuoden aikana Yhdysvallat on EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelyä koskevissa neuvotteluissa antanut huomattavan määrän tietoa siitä, miten Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisön signaalitiedustelu toimii. Tähän on sisältynyt tietoa kyseisiä toimintoja koskevasta oikeudellisesta kehyksestä, monikerroksisesta valvonnasta ja suuresta läpinäkyvyydestä sekä ylipäänsä yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojelusta. Näillä tiedoilla on pyritty avustamaan Euroopan komissiota sen päättäessä, ovatko suojatoimet riittäviä siltä osin kuin ne liittyvät Privacy Shield -järjestelyn periaatteisiin sovellettavaan kansallista turvallisuutta koskevaan poikkeukseen. Tässä asiakirjassa esitetään tiivistelmä annetuista tiedoista.

I.   PPD-28 JA YHDYSVALTOJEN SIGNAALITIEDUSTELUTOIMINNAN TOTEUTTAMINEN

Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisö kerää ulkomaantiedustelutietoja tarkoin hallitulla tavalla. Tällöin Yhdysvaltojen lakeja noudatetaan tarkasti, toiminnan valvonnassa on useita kerroksia ja toiminnassa keskitytään tärkeisiin ulkomaantiedustelutietoihin ja kansallisen turvallisuuden painopisteisiin. Yhdysvaltojen signaalitiedusteluaineiston keruuta säätelevät monet lait ja toimintaperiaatteet. Näitä ovat muun muassa seuraavat: Yhdysvaltojen perustuslaki, ulkomaantiedustelun valvontaa koskeva laki (Foreign Intelligence Surveillance Act, 50 U.S.C. § 1801 ja sitä seuraavat pykälät, jäljempänä ’FISA-laki’), toimeenpanoasetus 12333 ja sen täytäntöönpanosta annetut säännöt, presidentin ohjeet sekä useat menettelytavat ja ohjeet, joita ulkomaantiedustelun valvonnasta vastaava tuomioistuin (FISA Court, jäljempänä ’FISC-tuomioistuin’) ja oikeusministeriö ovat hyväksyneet ja joissa vahvistetuilla täydentävillä säännöillä rajoitetaan ulkomaantiedustelutiedon keräämistä, säilyttämistä, käyttöä ja levittämistä (1).

a.   Yleiskatsaus PPD-28:aan

Presidentti Obama piti tammikuussa 2014 puheen, jossa hän hahmotteli tiettyjä uudistuksia Yhdysvaltojen signaalitiedustelutoimintaan, ja antoi tätä toimintaa koskevan presidentin määräyksen 28 (PPD-28) (2). Presidentti korosti, että Yhdysvaltojen signaalitiedustelutoiminta turvaa ei vain omaa maatamme ja omaa vapauttamme vaan myös muita maita ja niiden vapautta, mukaan lukien EU:n jäsenvaltioita, jotka nojautuvat Yhdysvaltojen tiedusteluelimien hankkimiin tietoihin omien kansalaistensa suojelemiseksi.

PPD-28:ssa vahvistetaan joukko periaatteita ja vaatimuksia, joita sovelletaan kaikkeen Yhdysvaltojen signaalitiedustelutoimintaan ja kaikkiin ihmisiin riippumatta heidän kansallisuudestaan tai asuinpaikastaan. Erityisesti siinä asetetaan tiettyjä vaatimuksia menettelytavoille, joita sovelletaan Yhdysvaltojen signaalitiedustelun avulla hankittujen, ei-yhdysvaltalaisia henkilöitä koskevien henkilötietojen keräämiseen, säilyttämiseen ja levittämiseen. Näitä vaatimuksia selostetaan tarkemmin jäljempänä, mutta tiivistettynä ne ovat seuraavat:

| — | PPD-28:ssa toistetaan se, että Yhdysvallat kerää signaalitiedustelutietoa ainoastaan laissa, toimeenpanoasetuksessa tai muussa presidentin määräyksessä annetun luvan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

PPD-28:ssa toistetaan se, että Yhdysvallat kerää signaalitiedustelutietoa ainoastaan laissa, toimeenpanoasetuksessa tai muussa presidentin määräyksessä annetun luvan mukaisesti.

| — | PPD-28:ssa vahvistetaan menettelytavat sen varmistamiseksi, että signaalitiedustelua toteutetaan vain oikeutetun ja luvallisen kansallisen turvallisuuspyrkimyksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

PPD-28:ssa vahvistetaan menettelytavat sen varmistamiseksi, että signaalitiedustelua toteutetaan vain oikeutetun ja luvallisen kansallisen turvallisuuspyrkimyksen edistämiseksi.

| — | PPD-28:ssa edellytetään myös, että kun tietojen keräämistä signaalitiedustelun avulla suunnitellaan, yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin liittyvien seikkojen huomioon ottaminen on olennainen osa suunnittelua. Yhdysvallat ei varsinkaan kerää tiedustelutietoja tukahduttaakseen tai vaikeuttaakseen arvostelun tai eriävien mielipiteiden ilmaisemista tai saattaakseen ihmisiä huonompaan asemaan näiden etnisen alkuperän, rodun, sukupuolen, sukupuolisen suuntautumisen tai uskonnon perusteella tai hankkiakseen yhdysvaltalaisille yrityksille ja elinkeinoelämän aloille kaupallista kilpailuetua. |
| --- | --- |

—

PPD-28:ssa edellytetään myös, että kun tietojen keräämistä signaalitiedustelun avulla suunnitellaan, yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin liittyvien seikkojen huomioon ottaminen on olennainen osa suunnittelua. Yhdysvallat ei varsinkaan kerää tiedustelutietoja tukahduttaakseen tai vaikeuttaakseen arvostelun tai eriävien mielipiteiden ilmaisemista tai saattaakseen ihmisiä huonompaan asemaan näiden etnisen alkuperän, rodun, sukupuolen, sukupuolisen suuntautumisen tai uskonnon perusteella tai hankkiakseen yhdysvaltalaisille yrityksille ja elinkeinoelämän aloille kaupallista kilpailuetua.

| — | PPD-28:ssa määrätään, että signaalitiedustelun on oltava niin räätälöityä kuin mahdollista ja että valikoimatonta signaalitiedustelutiedon keruuta voidaan käyttää vain erikseen lueteltuihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

—

PPD-28:ssa määrätään, että signaalitiedustelun on oltava niin räätälöityä kuin mahdollista ja että valikoimatonta signaalitiedustelutiedon keruuta voidaan käyttää vain erikseen lueteltuihin tarkoituksiin.

| — | PPD-28:ssa määrätään, että tiedusteluyhteisön on otettava käyttöön menettelytapoja, joilla pyritään kohtuullisella tavalla minimoimaan signaalitiedustelun tuloksena kerättyjen henkilötietojen levitystä ja säilytystä ja joilla varsinkin laajennetaan eräät Yhdysvaltojen kansalaisten henkilötiedoille annetut suojatoimet koskemaan myös ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden henkilötietoja. |
| --- | --- |

—

PPD-28:ssa määrätään, että tiedusteluyhteisön on otettava käyttöön menettelytapoja, joilla pyritään kohtuullisella tavalla minimoimaan signaalitiedustelun tuloksena kerättyjen henkilötietojen levitystä ja säilytystä ja joilla varsinkin laajennetaan eräät Yhdysvaltojen kansalaisten henkilötiedoille annetut suojatoimet koskemaan myös ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden henkilötietoja.

| — | Virastojen menettelytavat, joilla PPD-28 pannaan täytäntöön, on hyväksytty ja julkaistu. |
| --- | --- |

—

Virastojen menettelytavat, joilla PPD-28 pannaan täytäntöön, on hyväksytty ja julkaistu.

On selvää, että tässä selostettuja menettelytapoja ja suojatoimia sovelletaan Privacy Shield -järjestelyyn. Kun tietoa on siirretty yhdysvaltalaisille yrityksille Privacy Shield -järjestelyssä tai missä tahansa muussa järjestelyssä, Yhdysvaltojen tiedusteluelimet voivat pyytää tuota tietoa yrityksiltä vain jos pyyntö on FISA-lain mukainen tai jos sen perustana on jokin kansallista turvallisuutta koskevasta kirjeestä (National Security Letter) säädetty laki (näitä lakeja selostetaan jäljempänä) (3). Vahvistamatta tai kieltämättä tiedotusvälineissä esiintynyttä tietoa, jonka mukaan Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisö keräisi Yhdysvaltoihin lähetettävää tietoa transatlanttisista kaapeleista, todetaan lisäksi, että jos kyseistä tiedonkeruuta tapahtuisi, se tehtäisiin noudattaen tässä selostettuja rajoituksia ja suojatoimia, mukaan lukien PPD-28:n vaatimuksia.

b.   Tiedonkeruun rajoitukset

PPD-28:ssa esitetään useita tärkeitä yleisperiaatteita, jotka koskevat tietojen keruuta signaalitiedustelussa:

| — | Signaalitiedustelutiedon keruun on perustuttava säädökseen tai presidentin hyväksyntään, ja se on toteutettava Yhdysvaltojen perustuslain ja lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Signaalitiedustelutiedon keruun on perustuttava säädökseen tai presidentin hyväksyntään, ja se on toteutettava Yhdysvaltojen perustuslain ja lainsäädännön mukaisesti.

| — | Yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien on oltava olennainen osa signaalitiedustelutoiminnan suunnittelua. |
| --- | --- |

—

Yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien on oltava olennainen osa signaalitiedustelutoiminnan suunnittelua.

| — | Signaalitiedustelutietoja kerätään ainoastaan silloin, kun siihen on pätevä ulkomaantiedusteluun tai vastatiedusteluun liittyvä peruste. |
| --- | --- |

—

Signaalitiedustelutietoja kerätään ainoastaan silloin, kun siihen on pätevä ulkomaantiedusteluun tai vastatiedusteluun liittyvä peruste.

| — | Yhdysvallat ei kerää signaalitiedustelutietoja tukahduttaakseen tai vaikeuttaakseen arvostelun tai eriävien mielipiteiden ilmaisemista. |
| --- | --- |

—

Yhdysvallat ei kerää signaalitiedustelutietoja tukahduttaakseen tai vaikeuttaakseen arvostelun tai eriävien mielipiteiden ilmaisemista.

| — | Yhdysvallat ei kerää signaalitiedustelutietoja saattaakseen ihmisiä huonompaan asemaan näiden etnisen alkuperän, rodun, sukupuolen, sukupuolisen suuntautumisen tai uskonnon perusteella. |
| --- | --- |

—

Yhdysvallat ei kerää signaalitiedustelutietoja saattaakseen ihmisiä huonompaan asemaan näiden etnisen alkuperän, rodun, sukupuolen, sukupuolisen suuntautumisen tai uskonnon perusteella.

| — | Yhdysvallat ei kerää signaalitiedustelutietoja hankkiakseen yhdysvaltalaisille yrityksille ja elinkeinoelämän aloille kaupallista kilpailuetua. |
| --- | --- |

—

Yhdysvallat ei kerää signaalitiedustelutietoja hankkiakseen yhdysvaltalaisille yrityksille ja elinkeinoelämän aloille kaupallista kilpailuetua.

| — | Yhdysvaltojen signaalitiedustelun on aina oltava niin räätälöityä kuin mahdollista, ja siinä on otettava huomioon muiden tietolähteiden saatavuus. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että signaalitiedustelutiedon keruu on aina kun mahdollista kohdennettua eikä valikoimatonta. |
| --- | --- |

—

Yhdysvaltojen signaalitiedustelun on aina oltava niin räätälöityä kuin mahdollista, ja siinä on otettava huomioon muiden tietolähteiden saatavuus. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että signaalitiedustelutiedon keruu on aina kun mahdollista kohdennettua eikä valikoimatonta.

Vaatimusta, jonka mukaan signaalitiedustelun on oltava niin räätälöityä kuin mahdollista, sovelletaan paitsi tapaan, jolla signaalitiedustelutietoa kerätään, myös itse tietoon, jota kerätään. Esimerkiksi kun tiedusteluyhteisö päättää, kerätäänkö signaalitiedustelutietoa, sen on otettava huomioon, onko muuta tietoa saatavilla, mukaan lukien diplomaattitieto ja julkinen tieto, ja sen on mahdollisuuksien mukaan annettava etusija näille muille tiedonhankintatavoille. Lisäksi tiedusteluyhteisön toimijoiden toimintaperiaatteisiin olisi sisällyttävä vaatimus, jonka mukaan keruu olisi mahdollisuuksien mukaan kohdennettava erityisiin ulkomaisiin tiedustelukohteisiin tai -aiheisiin erottelutekijöiden avulla (esimerkiksi erityiset viestintävälineet, valintakriteerit ja tunnisteet).

On tärkeää nähdä komissiolle toimitetut tiedot kokonaisuutena. Päätöksiä siitä, mikä on ”mahdollista” tai ”käytännössä mahdollista”, ei jätetä yksittäisten henkilöiden harkinnan varaan, vaan niihin sovelletaan toimintaperiaatteita, jotka virastot ovat vahvistaneet PPD-28:n nojalla ja jotka on julkistettu, sekä muita virastojen selostamia prosesseja (4). Kuten PPD-28:ssa todetaan, signaalitiedustelutiedon valikoimattomalla keruulla tarkoitetaan keruuta, joka tehdään teknisten tai operationaalisten syiden vuoksi käyttämättä erottelutekijöitä (esimerkiksi erityisiä tunnisteita tai valintakriteerejä). Tältä osin PPD-28:ssa todetaan, että tiedusteluyhteisön toimijoiden on kerättävä valikoimatonta signaalitiedustelutietoa tietyissä olosuhteissa tunnistaakseen uusia tai syntymässä olevia uhkia ja hankkiakseen muuta elintärkeää kansalliseen turvallisuuteen liittyvää tietoa, joka on usein kätkettynä modernien maailmanlaajuisten yhteyksien suureen ja monimutkaiseen järjestelmään. Siinä todetaan myös, että valikoimaton signaalitiedustelutiedon kerääminen aiheuttaa yksityisyyden suojaan ja kansalaisvapauksiin liittyviä pulmia. Näin ollen PPD-28:ssa ohjataan tiedusteluyhteisö asettamaan etusijalle ratkaisuja, jotka mahdollistaisivat signaalitiedustelutiedon kohdennetun keruun valikoimattoman sijaan. Tiedusteluyhteisön toimijoiden olisi sen vuoksi tehtävä pikemminkin kohdennettuja kuin valikoimattomia signaalitiedusteluja aina, kun se on käytännössä mahdollista (5). Näillä periaatteilla varmistetaan, että valikoimatonta tiedonkeruuta koskeva poikkeus ei kumoa pääsääntöä.

Käsite ”kohtuus” on Yhdysvaltojen lainsäädännön keskeinen periaate. Kohtuusvaatimus tarkoittaa sitä, että tiedusteluyhteisön toimijoiden ei tarvitse ottaa käyttöön mitä tahansa teoriassa mahdollista toimenpidettä vaan että niiden on tasapainotettava oikeutetut yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojelun intressit signaalitiedustelutoiminnan käytännön vaatimusten kanssa. Myös tämän asian osalta virastot ovat vahvistaneet toimintaperiaatteita, ja niillä voidaan saada varmuutta siitä, että ilmaisu ”kohtuullisella tavalla minimoidaan signaalitiedustelun tuloksena kerättyjen henkilötietojen levitystä ja säilytystä” ei heikennä yleisen säännön soveltamista.

PPD-28:ssa säädetään myös, että valikoimatonta signaalitiedustelutiedon keruuta voidaan käyttää ainoastaan kuuteen erityiseen tarkoitukseen: ulkovaltojen tiettyjen toimintojen havaitsemiseen ja torjuntaan; terrorismin torjuntaan; aseiden leviämisen estämiseen; kyberturvallisuuden vahvistamiseen; Yhdysvaltojen tai sen liittolaisten asevoimiin kohdistuvien uhkien havaitsemiseen ja torjuntaan; ja kansainvälisen rikollisuuden uhkien torjumiseen, mukaan luettuina pyrkimykset seuraamusten välttämiseen. Presidenttiä avustava kansallisen turvallisuuden neuvonantaja tarkastaa vuosittain kansallisen tiedusteluviraston johtajaa kuultuaan käyttötarkoitukset, joiden perusteella on sallittua kerätä valikoimatonta signaalitiedustelutietoa, ja arvioi, olisiko käyttötarkoituksiin tehtävä muutoksia. Kansallisen tiedusteluviraston johtaja julkistaa tämän luettelon niin laajasti kuin kansallinen turvallisuus huomioon ottaen on mahdollista. Tämän myötä valikoimattoman signaalitiedustelutiedon käyttöä rajoitetaan merkittävästi ja läpinäkyvästi.

Lisäksi tiedusteluyhteisön toimijat, jotka panevat täytäntöön PPD-28:aa, ovat vahvistaneet olemassa olevia analyyttisia menetelmiä ja standardeja, jotka koskevat arvioimattomaan signaalitiedustelutietoon liittyviä tiedustelukysymyksiä (6). Kun analyytikot laativat tiedustelukysymyksiä ja muita hakusanoja ja -tekniikoita, heidän on varmistettava, että niiden avulla tunnistettava tiedustelutieto on merkittävää pätevän ulkomaantiedustelu- tai lainvalvontatehtävän kannalta. Tässä tarkoituksessa tiedusteluyhteisön toimijoiden on kohdistettava henkilöitä koskevat tiedustelukysymykset sellaisiin signaalitiedustelutiedon lajeihin, joilla voidaan täyttää ulkomaantiedusteluun tai lainvalvontaan liittyvä tiedontarve, jotta kyseisen tiedontarpeen kannalta tarpeettomia henkilötietoja ei käytettäisi.

On tärkeää tähdentää, että Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisön signaalitiedustelulla suorittama mahdollinen valikoimaton internetviestinnän tiedonkeruu kohdistuu vain pieneen osaan internetiä. Kuten edellä selostetaan, kohdennettujen pyyntöjen käytöllä lisäksi varmistetaan, että vain tiedot, joilla on mahdollisesti tiedusteluarvoa, tulevat analyytikoiden tutkittaviksi. Näillä rajoituksilla pyritään suojaamaan kaikkien henkilöiden yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia riippumatta heidän kansalaisuudestaan tai asuinpaikastaan.

Yhdysvalloilla on pitkälle kehitettyjä menettelytapoja sen varmistamiseksi, että signaalitiedustelua toteutetaan ainoastaan kansalliseen turvallisuuteen liittyvien asianmukaisten tavoitteiden edistämiseksi. Presidentti vahvistaa ulkomaantiedusteluun liittyvät kansakunnan ensisijaiset painopisteet vuosittain laajamittaisen ja virallisen virastojen välisen menettelyn jälkeen. Kansallisen tiedusteluviraston johtajan tehtävänä on muotoilla näistä tiedustelun painopisteistä kansallisia tiedusteluprioriteetteja koskeva kehys (National Intelligence Priorities Framework, jäljempänä ’tiedustelukehys’). PPD-28:ssa on lujitettu ja parannettu virastojen välistä menettelyä sen varmistamiseksi, että korkean tason päätöksentekijät käsittelevät ja hyväksyvät kaikki tiedusteluyhteisön tiedustelupainopisteet. Tiedusteluyhteisön määräyksessä nro 204 (Intelligence Community Directive, ICD 204) (7) annetaan tarkempia ohjeita tiedustelukehyksestä, ja määräystä päivitettiin tammikuussa 2015 PPD-28:n vaatimusten sisällyttämiseksi siihen. Vaikka tiedustelukehys on luokiteltu salaiseksi, Yhdysvaltojen ulkomaantiedustelun erityisiä painopisteitä käsitellään vuosittain kansallisen tiedusteluviraston johtajan laatimassa, ei-salaisessa koko maailman kattavassa uhka-arviossa (Worldwide Threat Assessment), joka on saatavilla myös ODNIn verkkosivustolla.

Tiedustelukehyksen painopistealueet esitetään melko yleisellä tasolla. Painopisteisiin sisältyy sellaisia aiheita kuin tiettyjen ulkomaisten vihollisten pyrkimykset hankkia ydinaseita ja ballistisia ohjuksia, huumausainekartellien rappioittavat vaikutukset ja ihmisoikeusrikkomukset tietyissä maissa. Lisäksi ne koskevat kaikkia tiedustelutoimia, eivät ainoastaan signaalitiedustelua. Organisaatio, joka on vastuussa siitä, että tiedustelukehys otetaan huomioon varsinaisessa signaalitiedustelussa, on kansallinen signaalitiedustelukomitea (National Signals Intelligence Committee, SIGCOM). Se toimii kansallisen turvallisuusviraston piirissä. Kansallisen turvallisuusviraston johtaja on nimetty signaalitiedustelun toiminnalliseksi johtajaksi toimeenpanoasetuksessa 12333, ja hänen vastuullaan on valvoa ja koordinoida koko tiedusteluyhteisön signaalitiedustelua. Häntä valvovat tässä tehtävässä puolustusministeriö ja kansallisen tiedusteluviraston johtaja. Signaalitiedustelukomiteassa on edustajia kaikista tiedusteluyhteisön toimijoista, ja kun Yhdysvallat on pannut PPD-28:n täytäntöön täysimääräisesti, siinä on täysi edustus myös muista ministeriöistä ja virastoista, joilla on valvottavanaan signaalitiedustelun toimintaperiaatteisiin liittyviä intressejä.

Kaikki Yhdysvaltojen ministeriöt ja virastot, jotka hyödyntävät ulkomaantiedustelutietoja, toimittavat tietojen keruuta koskevat pyyntönsä signaalitiedustelukomitealle. Signaalitiedustelukomitea tutkii pyynnöt, varmistaa, että ne ovat tiedustelukehyksen mukaisia, ja asettaa ne etusijajärjestykseen muun muassa seuraavilla perusteilla:

| — | Voiko signaalitiedustelun avulla saada hyödyllistä tietoa kyseisessä tapauksessa, vai onko olemassa parempia ja kustannustehokkaampia tietolähteitä, joilla tietotarve voidaan tyydyttää, kuten kuviin tai julkisiin lähteisiin perustuvat tiedot? |
| --- | --- |

—

Voiko signaalitiedustelun avulla saada hyödyllistä tietoa kyseisessä tapauksessa, vai onko olemassa parempia ja kustannustehokkaampia tietolähteitä, joilla tietotarve voidaan tyydyttää, kuten kuviin tai julkisiin lähteisiin perustuvat tiedot?

| — | Kuinka merkittävä tämä tietotarve on? Jos tavoite on korkealla sijalla tiedustelukehyksessä, se on useimmiten korkealla sijalla myös signaalitiedustelun painopisteissä. |
| --- | --- |

—

Kuinka merkittävä tämä tietotarve on? Jos tavoite on korkealla sijalla tiedustelukehyksessä, se on useimmiten korkealla sijalla myös signaalitiedustelun painopisteissä.

| — | Millaista signaalitiedustelua voitaisiin käyttää? |
| --- | --- |

—

Millaista signaalitiedustelua voitaisiin käyttää?

| — | Onko tiedonkeruu mahdollisimman räätälöityä? Onko ajankäytöllisiä, maantieteellisiä tai muita rajoituksia? |
| --- | --- |

—

Onko tiedonkeruu mahdollisimman räätälöityä? Onko ajankäytöllisiä, maantieteellisiä tai muita rajoituksia?

Yhdysvaltojen signaalitiedusteluun liittyvät vaatimukset edellyttävät, että prosessissa kiinnitetään nimenomaista huomiota myös muihin tekijöihin, joita ovat seuraavat:

| — | Onko tiedonkeruun kohde tai keräämiseen käytetty menetelmä erityisen arkaluonteinen? Jos on, korkean tason päätöksentekijöiden on käsiteltävä asia. |
| --- | --- |

—

Onko tiedonkeruun kohde tai keräämiseen käytetty menetelmä erityisen arkaluonteinen? Jos on, korkean tason päätöksentekijöiden on käsiteltävä asia.

| — | Aiheutuuko tiedonkeruusta perusteetonta riskiä yksityisyyden suojalle ja kansalaisvapauksille kohteen kansalaisuudesta riippumatta? |
| --- | --- |

—

Aiheutuuko tiedonkeruusta perusteetonta riskiä yksityisyyden suojalle ja kansalaisvapauksille kohteen kansalaisuudesta riippumatta?

| — | Onko tarpeen lisätä tiedon levittämistä ja säilyttämistä koskevia suojatoimia yksityisyyden tai kansallisten turvallisuusetujen suojelemiseksi? |
| --- | --- |

—

Onko tarpeen lisätä tiedon levittämistä ja säilyttämistä koskevia suojatoimia yksityisyyden tai kansallisten turvallisuusetujen suojelemiseksi?

Menettelyn lopuksi signaalitiedustelukomitean vahvistama tiedustelupyyntöjen ensisijaisuusjärjestys toimitetaan kansallisen turvallisuusviraston koulutetulle henkilökunnalle, joka määrittää erityiset valintakriteerit, kuten puhelinnumerot tai sähköpostiosoitteet. Olettamuksena on, että niitä käyttämällä kyetään keräämään pyyntöjen ensisijaisuusjärjestystä vastaavia ulkomaantiedustelutietoja. Kaikki valintakriteerit on tarkistettava ja hyväksyttävä ennen kuin ne syötetään kansallisen turvallisuusviraston tiedonkeruujärjestelmiin. Silloinkin se, kerätäänkö tietoja ja milloin niitä itse asiassa kerätään, riippuu kuitenkin osin muista seikoista kuten siitä, onko tietojen keräämiseen riittävästi resursseja. Menettelyn avulla varmistetaan, että Yhdysvaltojen signaalitiedustelun kohteet vastaavat perusteltuja ja merkittäviä ulkomaantiedustelutiedon tarpeita. Ja kun tiedonkeruu toteutetaan FISA-lain nojalla, kansallisen turvallisuusviraston ja muiden virastojen on luonnollisesti noudatettava FISC-tuomioistuimen vahvistamia lisärajoituksia. Lyhyesti sanottuna kansallinen turvallisuusvirasto ja muut Yhdysvaltojen tiedusteluvirastot eivät päätä yksin mitä tietoja ne keräävät.

Tällä menettelyllä varmistetaan kaiken kaikkiaan, että korkean tason päätöksentekijät, jotka pystyvät parhaiten määrittämään Yhdysvaltojen ulkomaantiedustelun tietotarpeet, vahvistavat kaikki tiedustelutoiminnan painopisteet ja että kyseiset päätöksentekijät ottavat huomioon paitsi kyseisen tiedonkeruun mahdollisen arvon myös siihen liittyvät riskit, mukaan lukien riskit, jotka koskevat yksityisyyden suojaa, kansallisia taloudellisia etuja ja ulkosuhteita.

Sen tiedon osalta, joka siirretään Yhdysvaltoihin Privacy Shield -järjestelyssä, on todettava, että vaikka Yhdysvallat ei voi vahvistaa eikä kieltää, hyödyntääkö se joitakin nimenomaisia tiedustelumetodeja tai -operaatioita, PPD-28:n vaatimuksia sovelletaan kaikkiin Yhdysvaltojen toteuttamiin signaalitiedusteluoperaatioihin riippumatta kerättävän tiedon lajista tai lähteestä. Lisäksi olipa signaalitiedustelutiedon keruun luvallinen tarkoitus mikä hyvänsä, mukaan lukien ulkosuhteiden hoito tai kansallinen turvallisuus, rajoituksia ja suojatoimia sovelletaan kyseiseen keruuseen.

Yllä selostetut menettelyt osoittavat, että on selkeästi sitouduttu estämään mielivaltainen ja kohdentamaton signaalitiedustelutietojen keruu ja noudattamaan – hallituksemme korkeimmalta tasolta lähtien – kohtuusperiaatetta. PPD-28:ssa ja sen täytäntöönpanemiseksi annetuissa virastojen menettelytavoissa esitetään selkeämmin, mitä nykyisiä ja uusia rajoituksia sovelletaan tarkoituksiin, joihin Yhdysvallat kerää ja käyttää signaalitiedustelutietoja. Kyseisiä tarkoituksia myös kuvaillaan täsmällisemmin. Tämä antaa varmuuden siitä, että signaalitiedustelutoimintaa harjoitetaan nyt ja vastaisuudessa ainoastaan ulkomaantiedustelun oikeutettujen tavoitteiden edistämiseksi.

c.   Tietojen säilyttämistä ja levittämistä koskevat rajoitukset

PPD-28:n 4 §:ssä vaaditaan, että jokaiseen tiedusteluyhteisön toimijaan sovelletaan nimenomaisia, tietojen säilyttämistä ja levittämistä koskevia rajoituksia, jotka koskevat signaalitiedustelussa hankittuja ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden henkilötietoja ja jotka vastaavat Yhdysvaltojen kansalaisten henkilötietoja koskevia rajoituksia. Nämä säännöt on sisällytetty kaikkien tiedusteluyhteisön toimijoiden menettelytapoihin, jotka on vahvistettu helmikuussa 2015 ja jotka ovat julkisesti saatavilla. Jotta henkilötietoja voitaisiin säilyttää ja levittää ulkomaantiedustelutietona, niiden on täytettävä seuraavat edellytykset: niiden täytyy liittyä luvalliseen tiedustelutiedon tarpeeseen sen mukaan kuin edellä selostetussa tiedustelukehysprosessissa määritellään; on voitava kohtuudella olettaa, että ne ovat todisteita rikoksesta; tai niiden on täytettävä jokin muu vaatimus, jonka perusteella yhdysvaltalaisten henkilöiden henkilötietoja voidaan säilyttää toimeenpanoasetuksen 12333 2.3 §:n mukaisesti.

Tietoja, joiden osalta kyseiset edellytykset eivät täyty, ei saa säilyttää pidempään kuin viiden vuoden ajan, ellei kansallisen tiedusteluviraston johtaja nimenomaisesti päätä, että säilyttämisen jatkaminen on Yhdysvaltojen kansallisten turvallisuusetujen mukaista. Niinpä tiedusteluyhteisön toimijoiden on hävitettävä ei-yhdysvaltalaisen henkilön signaalitiedustelussa kerätyt tiedot viiden vuoden kuluessa keräämisestä, ellei esimerkiksi todeta, että tiedot ovat merkittäviä luvallisen ulkomaantiedustelun tietotarpeen kannalta, tai ellei kansallisen tiedusteluviraston johtaja – kuultuaan ODNIn kansalaisvapauksien suojasta vastaavan neuvonantajan samoin kuin yksityisyyden suojaan ja kansalaisvapauksiin liittyviä tehtäviä hoitavien viraston virkamiesten näkemykset – totea, että säilyttämisen jatkaminen on kansallisten turvallisuusetujen mukaista.

Lisäksi virastojen kaikkiin toimintaperiaatteisiin, joilla pannaan PPD-28:aa täytäntöön, sisältyy nykyisin nimenomainen vaatimus, jonka mukaan henkilötietoja ei saa levittää yksinomaan sillä perusteella, että kyseessä on ei-yhdysvaltalainen henkilö. ODNI on antanut kaikille tiedusteluyhteisön toimijoille määräyksen, jonka mukaan tämä vaatimus on otettava huomioon (8). Tiedusteluyhteisön henkilöstön on erityisesti otettava huomioon ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden yksityisyyden suojan tarve laatiessaan ja levittäessään tiedusteluraportteja. Varsinkaan signaalitiedustelutietoa, joka koskee ulkomaalaisen henkilön rutiinitoimintoja, ei pidettäisi ulkomaantiedustelutietona ainoastaan siitä syystä, että kyse on ulkomaalaisesta. Niin ollen kyseistä tietoa ei voida levittää eikä säilyttää pysyvästi, ellei tieto muuten ole merkityksellistä luvallisen ulkomaantiedustelun tiedontarpeen kannalta. Tämä on merkittävä rajoitus, ja sen avulla saadaan ratkaisu Euroopan komission esiin tuomaan ongelmaan, joka koskee ulkomaantiedustelun käsitteen laajuutta sellaisena kuin se määritellään toimeenpanoasetuksessa 12333.

d.   Säännösten noudattamisen valvonta

Ulkomaantiedustelua koskeva Yhdysvaltojen valvontajärjestelmä on tiukka ja monitasoinen. Sen avulla varmistetaan sovellettavien lakien ja menettelytapojen noudattaminen, mukaan lukien PPD-28:ssa vahvistetut säännöt, jotka koskevat ei-yhdysvaltalaisia henkilöitä koskevien signaalitiedustelutietojen keräämistä, säilyttämistä ja levittämistä. Valvontajärjestelmään kuuluu seuraavaa:

| — | Tiedusteluyhteisön palveluksessa on satoja henkilöitä, joiden tehtävänä on valvonta. Yksin kansallisessa turvallisuusvirastossa on 300 ihmistä, jotka valvovat sääntöjen noudattamista, ja myös muilla toimijoilla on valvontatoimistoja. Lisäksi Yhdysvaltojen oikeusministeriö valvoo tiedustelutoimintaa laaja-alaisesti, ja valvontaa harjoittaa myös puolustusministeriö. |
| --- | --- |

—

Tiedusteluyhteisön palveluksessa on satoja henkilöitä, joiden tehtävänä on valvonta. Yksin kansallisessa turvallisuusvirastossa on 300 ihmistä, jotka valvovat sääntöjen noudattamista, ja myös muilla toimijoilla on valvontatoimistoja. Lisäksi Yhdysvaltojen oikeusministeriö valvoo tiedustelutoimintaa laaja-alaisesti, ja valvontaa harjoittaa myös puolustusministeriö.

| — | Kaikilla tiedusteluyhteisön toimijoilla on oma valvontaviranomaisen toimistonsa (Office of the Inspector General), jonka vastuulla on valvoa muun muassa ulkomaantiedustelutoimintaa. Valvontaviranomaisten riippumattomuus perustuu lakiin. Niillä on laajat valtuudet tehdä ohjelmia koskevia tutkimuksia, tarkastuksia ja arviointeja, ja niiden toimivaltuuksiin kuuluu myös petosten ja väärinkäytösten tai lain rikkomusten tutkiminen. Valvontaviranomaiset voivat suositella korjaavia toimia. Vaikka valvontaviranomaisten suositukset eivät ole sitovia, niiden tarkastuskertomukset julkistetaan usein ja joka tapauksessa annetaan tiedoksi kongressille. Tämä koskee myös seurantakertomuksia, kun aiemmissa kertomuksissa on suositeltu korjaavia toimia mutta niitä ei ole vielä saatu päätökseen. Kongressi on niin ollen tietoinen kaikista säännösten noudattamatta jättämisistä ja voi painostaa korjaavien toimien toteuttamiseen muun muassa talousarviovaltuuksiensa avulla. Joitakin valvontaviranomaisten kertomuksia, jotka koskevat tiedustelutoimintaa, on julkistettu (9). |
| --- | --- |

—

Kaikilla tiedusteluyhteisön toimijoilla on oma valvontaviranomaisen toimistonsa (Office of the Inspector General), jonka vastuulla on valvoa muun muassa ulkomaantiedustelutoimintaa. Valvontaviranomaisten riippumattomuus perustuu lakiin. Niillä on laajat valtuudet tehdä ohjelmia koskevia tutkimuksia, tarkastuksia ja arviointeja, ja niiden toimivaltuuksiin kuuluu myös petosten ja väärinkäytösten tai lain rikkomusten tutkiminen. Valvontaviranomaiset voivat suositella korjaavia toimia. Vaikka valvontaviranomaisten suositukset eivät ole sitovia, niiden tarkastuskertomukset julkistetaan usein ja joka tapauksessa annetaan tiedoksi kongressille. Tämä koskee myös seurantakertomuksia, kun aiemmissa kertomuksissa on suositeltu korjaavia toimia mutta niitä ei ole vielä saatu päätökseen. Kongressi on niin ollen tietoinen kaikista säännösten noudattamatta jättämisistä ja voi painostaa korjaavien toimien toteuttamiseen muun muassa talousarviovaltuuksiensa avulla. Joitakin valvontaviranomaisten kertomuksia, jotka koskevat tiedustelutoimintaa, on julkistettu (9).

| — | ODNIn kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaavan toimiston tehtävänä on varmistaa, että tiedusteluyhteisön toimintatavat edistävät kansallista turvallisuutta mutta samalla suojelevat kansalaisvapauksia ja oikeutta yksityisyyteen (10). Muilla tiedusteluyhteisön toimijoilla on omat yksityisyyden suojasta vastaavat virkamiehensä. |
| --- | --- |

—

ODNIn kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaavan toimiston tehtävänä on varmistaa, että tiedusteluyhteisön toimintatavat edistävät kansallista turvallisuutta mutta samalla suojelevat kansalaisvapauksia ja oikeutta yksityisyyteen (10). Muilla tiedusteluyhteisön toimijoilla on omat yksityisyyden suojasta vastaavat virkamiehensä.

| — | Yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien valvonnasta vastaava lautakunta (Privacy and Civil Liberties Oversight Board, jäljempänä ’valvontalautakunta’) on riippumaton elin, joka on perustettu lailla, ja sen tehtävänä on analysoida ja tarkastaa terrorismin vastaisia ohjelmia ja toimintaperiaatteita ja muun muassa signaalitiedustelun hyödyntämistä sen varmistamiseksi, että kyseisissä toimissa suojataan yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia riittävästi. Valvontalautakunta on julkaissut useita tiedustelutoimintaa koskevia kertomuksia. |
| --- | --- |

—

Yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien valvonnasta vastaava lautakunta (Privacy and Civil Liberties Oversight Board, jäljempänä ’valvontalautakunta’) on riippumaton elin, joka on perustettu lailla, ja sen tehtävänä on analysoida ja tarkastaa terrorismin vastaisia ohjelmia ja toimintaperiaatteita ja muun muassa signaalitiedustelun hyödyntämistä sen varmistamiseksi, että kyseisissä toimissa suojataan yksityisyyttä ja kansalaisvapauksia riittävästi. Valvontalautakunta on julkaissut useita tiedustelutoimintaa koskevia kertomuksia.

| — | Kuten jäljempänä tarkemmin selostetaan, FISC-tuomioistuin, joka koostuu riippumattomista liittovaltion tuomareista, valvoo, että kaikissa FISA-lain nojalla toteutettavissa signaalitiedustelutietojen keruutoiminnoissa noudatetaan säännöksiä. |
| --- | --- |

—

Kuten jäljempänä tarkemmin selostetaan, FISC-tuomioistuin, joka koostuu riippumattomista liittovaltion tuomareista, valvoo, että kaikissa FISA-lain nojalla toteutettavissa signaalitiedustelutietojen keruutoiminnoissa noudatetaan säännöksiä.

| — | Lopuksi on todettava, että Yhdysvaltojen kongressilla, erityisesti edustajainhuoneen ja senaatin tiedustelu- ja oikeusasioiden valiokunnilla, on merkittäviä valvontavelvoitteita, jotka liittyvät kaikkeen Yhdysvaltojen harjoittamaan ulkomaantiedusteluun, myös signaalitiedusteluun. |
| --- | --- |

—

Lopuksi on todettava, että Yhdysvaltojen kongressilla, erityisesti edustajainhuoneen ja senaatin tiedustelu- ja oikeusasioiden valiokunnilla, on merkittäviä valvontavelvoitteita, jotka liittyvät kaikkeen Yhdysvaltojen harjoittamaan ulkomaantiedusteluun, myös signaalitiedusteluun.

Näiden virallisten valvontamekanismien lisäksi tiedusteluyhteisöllä on käytössä useita mekanismeja sen varmistamiseksi, että yhteisö noudattaa edellä selostettuja tiedustelutietojen keräämistä koskevia rajoituksia. Esimerkiksi:

| — | Ministeriöiden virkamiesten on vahvistettava signaalitiedustelun tiedontarpeensa vuosittain. |
| --- | --- |

—

Ministeriöiden virkamiesten on vahvistettava signaalitiedustelun tiedontarpeensa vuosittain.

| — | Kansallinen turvallisuusvirasto pitää silmällä signaalitiedustelun tavoitteita koko keruuprosessin ajan voidakseen varmistua, että niiden avulla todellakin saadaan arvokasta ulkomaantiedustelutietoa, joka vastaa painopisteitä, ja jos jonkin tavoitteen osalta niin ei ole, tavoitteen mukainen tiedonkeruu lopetetaan. Muilla menettelytavoilla varmistetaan, että valintakriteerit tarkistetaan säännöllisesti. |
| --- | --- |

—

Kansallinen turvallisuusvirasto pitää silmällä signaalitiedustelun tavoitteita koko keruuprosessin ajan voidakseen varmistua, että niiden avulla todellakin saadaan arvokasta ulkomaantiedustelutietoa, joka vastaa painopisteitä, ja jos jonkin tavoitteen osalta niin ei ole, tavoitteen mukainen tiedonkeruu lopetetaan. Muilla menettelytavoilla varmistetaan, että valintakriteerit tarkistetaan säännöllisesti.

| — | Presidentti Obaman nimittämän riippumattoman tarkasteluryhmän suosituksesta kansallisen tiedusteluviraston johtaja on luonut uuden seurantamekanismin. Sen avulla seurataan sellaisen signaalitiedustelutiedon keräämistä ja levittämistä, joka on erityisen arkaluonteista joko kohteen luonteen tai keräämistavan vuoksi. Tavoitteena on varmistaa, että tiedonkeruu on korkean tason päätöksentekijöiden linjausten mukaista. |
| --- | --- |

—

Presidentti Obaman nimittämän riippumattoman tarkasteluryhmän suosituksesta kansallisen tiedusteluviraston johtaja on luonut uuden seurantamekanismin. Sen avulla seurataan sellaisen signaalitiedustelutiedon keräämistä ja levittämistä, joka on erityisen arkaluonteista joko kohteen luonteen tai keräämistavan vuoksi. Tavoitteena on varmistaa, että tiedonkeruu on korkean tason päätöksentekijöiden linjausten mukaista.

| — | Lopuksi on todettava, että ODNI tarkistaa vuosittain tiedusteluyhteisön resurssien jaon ja arvioi, vastaako se tiedustelukehyksessä olevia painopisteitä ja tiedustelutoiminnan tehtävää kokonaisuutena. Tässä tarkistuksessa arvioidaan kaikenlaisen tiedustelutiedon, mukaan lukien signaalitiedustelun keräämisen merkitys, ja katsotaan sekä menneisyyttä (onko tiedusteluyhteisö onnistunut saavuttamaan tavoitteensa?) että tulevaisuutta (mitkä tiedusteluyhteisön tarpeet ovat tästä eteenpäin?). Näin varmistetaan, että signaalitiedustelun resursseilla palvellaan tärkeimpiä kansallisia painopisteitä. |
| --- | --- |

—

Lopuksi on todettava, että ODNI tarkistaa vuosittain tiedusteluyhteisön resurssien jaon ja arvioi, vastaako se tiedustelukehyksessä olevia painopisteitä ja tiedustelutoiminnan tehtävää kokonaisuutena. Tässä tarkistuksessa arvioidaan kaikenlaisen tiedustelutiedon, mukaan lukien signaalitiedustelun keräämisen merkitys, ja katsotaan sekä menneisyyttä (onko tiedusteluyhteisö onnistunut saavuttamaan tavoitteensa?) että tulevaisuutta (mitkä tiedusteluyhteisön tarpeet ovat tästä eteenpäin?). Näin varmistetaan, että signaalitiedustelun resursseilla palvellaan tärkeimpiä kansallisia painopisteitä.

Kuten tästä kattavasta yleiskatsauksesta ilmenee, tiedusteluyhteisö ei päätä yksinään, mitä keskusteluja se kuuntelee. Se ei myöskään yritä kerätä kaikkea mahdollista tietoa, eikä se toimi vapaasti ilman valvontaa. Se keskittyy toimissaan painopisteisiin, jotka päätöksentekijät ovat asettaneet, ja sen toimet määräytyvät prosessissa, johon koko hallinto osallistuu ja jota valvovat kansallinen turvallisuusvirasto, ODNI, oikeusministeriö ja puolustusministeriö.

PPD-28:ssa on myös useita muita säännöksiä, joilla varmistetaan, että signaalitiedustelussa kerättyjä henkilötietoja suojataan kohteen kansalaisuudesta riippumatta. PPD-28:ssa säädetään esimerkiksi tietoturvallisuudesta, pääsystä tietoihin ja laadunvarmistuksesta, minkä tavoitteena on suojella signaalitiedustelun avulla hankittuja henkilötietoja. Siinä määrätään pakollisesta koulutuksesta, jolla varmistetaan, että tiedusteluyhteisön työntekijät ymmärtävät velvollisuutensa suojella henkilötietoja kohteen kansalaisuudesta riippumatta. PPD-28:ssa säädetään myös lisämekanismeista, joilla vahvistetaan valvontaa ja varmistetaan sääntöjen noudattamista. Näihin kuuluvat säännölliset tarkastukset ja arvioinnit, joita valvonnasta ja sääntöjen noudattamisen varmistamisesta vastaavat virkamiehet tekevät ja jotka koskevat signaalitiedustelun avulla saatujen henkilötietojen suojaa. Näissä tarkastuksissa on myös arvioitava, noudattavatko virastot tällaisten tietojen suojaamiseksi vahvistettuja menettelyjä.

Lisäksi PPD-28:ssa säädetään, että sääntöjen rikkomukseen liittyvät tapaukset, jotka ovat merkittäviä ja joihin liittyy ei-yhdysvaltalaisia henkilöitä, käsitellään korkealla hallinnon tasolla. Jos ilmi tulee merkittävä rikkomustapaus, joka koskee signaalitiedustelussa kerättyjä henkilötietoja, koskivatpa ne ketä tahansa henkilöä, asiasta on – sen lisäksi mitä jo olemassa olevat raportointivaatimukset edellyttävät – raportoitava viipymättä kansallisen turvallisuusviraston johtajalle. Jos tapaus liittyy ei-yhdysvaltalaisen henkilön henkilötietoihin, kansallisen tiedusteluviraston johtajan on ulkoministeriä ja asianomaisen tiedusteluyhteisön toimijan johtajaa kuultuaan päätettävä, olisiko asiasta ilmoitettava asianomaiselle ulkovaltojen hallitukselle, tällöin kuitenkin suojellen lähteitä, menetelmiä ja yhdysvaltalaista henkilöstöä. Lisäksi ulkoministeri on – siten kuin PPD-28:ssa määrätään – nimennyt korkean virkamiehen, alivaltiosihteeri Catherine Novellin, toimimaan ulkomaisten hallitusten yhteyspisteenä siltä varalta, että nämä tahtovat tuoda esiin Yhdysvaltojen signaalitiedustelussa havaitsemiaan ongelmia. Sitoumus käsitellä asioita korkealla tasolla on esimerkki toimista, joita Yhdysvaltojen hallitus on viime vuosina toteuttanut vahvistaakseen luottamusta siihen, että sekä yhdysvaltalaisten että ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden henkilötietoja suojataan monilukuisilla ja -kerroksisilla menettelyillä.

e.   Yhteenveto

Yhdysvaltojen menettelyissä, joissa kerätään, säilytetään ja levitetään ulkomaantiedustelussa hankittua tietoa, suojataan kaikkia henkilötietoja tehokkaasti kohteen kansalaisuudesta riippumatta. Kyseisissä menettelyissä varmistetaan erityisesti seuraavat seikat: tiedusteluyhteisömme keskittyy kansallista turvallisuutta suojaavissa toimissaan asioihin, jotka ovat luvallisia lakien, toimeenpanoasetusten ja presidentin määräysten mukaisesti; tiedusteluyhteisö suojaa tietoja luvattomalta pääsyltä, käytöltä ja luovuttamiselta; tiedusteluyhteisön toiminta on monikerroksisen arvioinnin ja valvonnan kohteena, ja muun muassa kongressin valvontavaliokunnat valvovat sitä. PPD-28 ja sen täytäntöönpanemiseksi annetut menettelytavat ovat osoitus pyrkimyksistämme laajentaa tiettyjen minimointiperiaatteiden ja muiden merkittävien tietosuojaperiaatteiden soveltaminen kaikkien henkilöiden henkilötietoihin heidän kansalaisuudestaan riippumatta. Yhdysvaltojen signaalitiedustelun avulla kerättyihin henkilötietoihin sovelletaan Yhdysvaltojen laeissa ja presidentin määräyksissä olevia periaatteita ja vaatimuksia, mukaan lukien PPD-28:ssa olevat suojatoimet. Näillä periaatteilla ja vaatimuksilla varmistetaan, että kaikkia henkilöitä kohdellaan ihmisarvoisesti ja kunnioittavasti riippumatta heidän kansalaisuudestaan tai asuinpaikastaan, ja tunnustetaan, että kaikilla henkilöillä on perusteltu tarve yksityisyyden suojaan heidän henkilötietojensa käsittelyn yhteydessä.

II.   FISA-LAIN (FOREIGN INTELLIGENCE SURVEILLANCE ACT) 702 §

FISA-lain (11) 702 §:n mukainen tiedonkeruu ei ole ”laajamittaista ja kohdentamatonta”, vaan se kohdennetaan tarkasti siten, että kerätään ulkomaantiedustelutietoja yksilöllisesti tunnistetuista, perustelluista kohteista. Kyseinen tiedonkeruu on säädetty laissa luvalliseksi yksiselitteisesti ja nimenomaisesti. Tiedonkeruuseen kohdistuu sekä riippumatonta oikeudellista valvontaa että merkittävää toimeenpanohaaran ja kongressin toteuttamaa valvontaa ja arviointia. Tätä 702 §:n mukaista tiedonkeruuta pidetään signaalitiedusteluna, ja PPD-28:n vaatimuksia sovelletaan siihen (12).

FISA-lain 702 §:n mukainen tiedonkeruu on yksi arvokkaimmista tietolähteistä, ja se suojaa sekä Yhdysvaltoja että sen eurooppalaisia kumppaneita. Kattavat tiedot 702 §:ään perustuvasta toiminnasta ja toiminnan valvonnasta ovat julkisesti saatavilla. Monia ohjelmaan liittyviä tuomioistuimille tehtyjä hakemuksia, tuomioistuinten päätöksiä ja valvontaraportteja on luokiteltu ei-salaisiksi ja julkistettu ODNIn julkisilla verkkosivuilla osoitteessa www.icontherecord.tumblr.com. Lisäksi valvontalautakunta on analysoinut 702 §:ää laaja-alaisesti raportissaan, joka on saatavilla osoitteessa https://www.pclob.gov/library/702-Report.pdf (13).

FISA-lain 702 § hyväksyttiin osana kyseisen lain muuttamisesta vuonna 2008 annettua lakia (14), laajan kongressissa käydyn julkisen keskustelun jälkeen. FISA-laissa säädetään, että ulkomaantiedustelutiedon hankkiminen kohdistamalla tiedustelu Yhdysvaltojen ulkopuolella olevaan ei-yhdysvaltalaiseen henkilöön on luvallista ja että yhdysvaltalaiset sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavat yritykset voidaan pakottaa avustamaan tässä. FISA-lain 702 §:ssä annetaan oikeusministerille ja kansallisen tiedusteluviraston johtajalle eli kahdelle ministeritason virkamiehelle, jotka presidentti nimittää ja joiden nimityksen senaatti vahvistaa, valtuudet toimittaa vuotuinen sertifiointi FISC-tuomioistuimelle (15). Näissä sertifioinneissa määritetään kerättävän ulkomaantiedustelutiedon erityiset lajit, kuten tiedot, jotka liittyvät terrorismin torjuntaan tai joukkotuhoaseisiin. Tiedon lajien on oltava niitä, jotka FISA-lain määritelmien mukaan kuuluvat ulkomaantiedustelun alaan (16). Kuten valvontalautakunta on todennut, näiden määritelmien vuoksi ulkomaalaisista ei voida kerätä tietoa rajattomasti (17).

Sertifiointeihin on myös sisällytettävä ns. kohdentamis- ja minimointimenettelyt, jotka FISC-tuomioistuimen on tarkastettava ja hyväksyttävä (18). Kohdentamismenettelyjen tavoitteena on sen varmistaminen, että keruu toteutetaan ainoastaan siten kuin laki sallii ja että keruu kuuluu sertifiointien alaan. Minimointimenettelyjen tavoitteena on rajoittaa Yhdysvaltojen kansalaisia koskevien tietojen hankkimista, levittämistä ja säilyttämistä, mutta menettelyihin kuuluu myös säännöksiä, joilla annetaan merkittävä suoja ei-yhdysvaltalaisia henkilöitä koskeville tiedoille, kuten jäljempänä selostetaan. Kuten edellä on todettu, PPD-28:ssa presidentti lisäksi määräsi, että tiedusteluyhteisön on annettava lisäsuojaa ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden henkilötiedoille, ja tätä suojaa sovelletaan tietoihin, jotka on kerätty 702 §:n nojalla.

Kun tuomioistuin on hyväksynyt kohdentamis- ja minimointimenetelmät, 702 §:n mukainen tiedonkeruu ei enää ole valikoimatonta tai kohdentamatonta, vaan se kohdentuu pelkästään tiettyihin henkilöihin, joista on päätetty kerätä tietoja. Tämän on todennut myös valvontalautakunta (19). Keruu on kohdennettu yksittäisten valintakriteerien (kuten sähköpostiosoitteiden tai puhelinnumerojen) avulla. Valintakriteerit ovat sellaisia, että Yhdysvaltojen tiedusteluhenkilöstön päätelmien mukaan niitä todennäköisesti käytetään sen tyyppisten ulkomaantiedustelutietojen viestintään, jotka tuomioistuimelle toimitettu sertifiointi kattaa (20). Syyt, joiden vuoksi henkilö on valittu tiedustelun kohteeksi, on dokumentoitava, ja oikeusministeriö tarkastaa jälkeenpäin jokaista valintakriteeriä koskevan dokumentaation (21). Yhdysvaltojen hallitus on julkistanut tietoja, joista ilmenee, että vuonna 2014 tiedustelua kohdistettiin 702 §:n nojalla noin 90 000 henkilöön. Tämä on minimaalinen osuus koko maailman yli 3 miljardista internetin käyttäjästä (22).

FISA-lain 702 §:n nojalla kerättäviin tietoihin sovelletaan tuomioistuimen hyväksymiä minimointimenettelyjä, joiden avulla annetaan suojaa sekä yhdysvaltalaisille että ei-yhdysvaltalaisille henkilöille ja jotka on julkistettu (23). Esimerkkinä voidaan todeta, että viestintä, joka on hankittu 702 §:n nojalla, koskipa se yhdysvaltalaista tai ei-yhdysvaltalaista henkilöä, säilytetään tietokannoissa, joihin pääsyä valvotaan tarkasti. Tietokantoja voi tutkia ainoastaan tiedusteluhenkilöstö, joka on saanut yksityisyyden suojelemiseksi vahvistettuja minimointimenettelyitä koskevan koulutuksen ja jolle on nimenomaisesti annettu pääsy tietoihin siinä tarkoituksessa, että se voi hoitaa luvallisia tehtäviään (24). Tietoja voidaan käyttää vain ulkomaantiedustelussa saatujen tietojen tunnistamiseen tai todisteena rikoksesta (25). PPD-28:n mukaan tietoja voidaan levittää ainoastaan jos on kyse perustellusta ulkomaantiedusteluun tai lainvalvontaan liittyvästä käyttötarkoituksesta. Pelkästään se, että yksi viestinnän osapuoli ei ole Yhdysvaltojen kansalainen, ei riitä (26). Minimointimenettelyssä ja PPD-28:ssa asetetaan rajat myös sille, kuinka kauan 702 §:n nojalla saatuja tietoja voidaan säilyttää (27).

FISA-lain 702 §:n valvonta on laajaa, ja kaikki valtiovaltamme kolme haaraa osallistuvat siihen. Virastoilla, jotka panevat lakia täytäntöön, on monitasoisia sisäisen valvonnan menettelyitä, mukaan lukien riippumattoman valvontaviranomaisen valvonta. Niillä on myös teknisiä kontrolleja, jotka koskevat pääsyä tietoihin. Oikeusministeriö ja kansallinen tiedusteluvirasto arvioivat ja tutkivat tarkasti 702 §:n hyödyntämistä sen tarkastamiseksi, että säännöksiä noudatetaan. Virastojen on myös oma-aloitteisesti raportoitava mahdollisista tapauksista, joissa säännöksiä ei ole noudatettu. Tapaukset tutkitaan, ja kaikki säännösten rikkomukset ilmoitetaan FISC-tuomioistuimelle, presidentin tiedusteluvalvontakomitealle (President's Intelligence Oversight Board) ja kongressille, ja puutteet korjataan tarpeen mukaan (28). Tähän mennessä ei ole esiintynyt tapauksia, joissa olisi tahallisesti yritetty rikkoa lakia tai kiertää lakisääteisiä vaatimuksia (29).

FISC-tuomioistuimella on merkittävä rooli 702 §:n täytäntöönpanossa. Tuomioistuin koostuu riippumattomista liittovaltion tuomareista, joiden toimikausi FISC-tuomioistuimessa kestää seitsemän vuotta mutta joilla – kuten kaikilla liittovaltion tuomareilla – on elinikäinen oikeus pysyä tuomarin virassaan. Kuten edellä on todettu, tuomioistuimen on käytävä läpi vuotuiset sertifioinnit ja kohdentamis- ja minimointimenettelyt sen selvittämiseksi, ovatko ne lain mukaisia. Lisäksi kuten edellä on todettu, havaitessaan rikkomustapauksia hallinnon on välittömästi ilmoitettava niistä tuomioistuimelle (30). Useita tuomioistuimen päätöksiä on luokiteltu ei-salaisiksi ja julkistettu, ja niistä käy ilmi, kuinka poikkeuksellisen laadukasta tuomioistuimen lainkäyttö on ja kuinka poikkeuksellisen riippumaton se on käsitellessään rikkomustapauksia.

Tuomioistuimen menettelyjen vaativuutta on kuvattu sen entisen puheenjohtajan kongressille lähettämässä kirjeessä, joka on julkistettu (31). Jäljempänä selostettavan USA FREEDOM Act -lain myötä tuomioistuimella on nyt nimenomainen toimivalta nimittää ulkopuolinen lakimies toimimaan riippumattomana asianajajana ja puolustamaan yksityisyyden suojaa tapauksissa, joissa esiintyy uusia tai merkittäviä oikeudellisia kysymyksiä (32). Se, että maan riippumaton tuomioistuinlaitos osallistuu näin tiiviisti ulkomaantiedusteluun liittyviin toimintoihin, joiden kohteena olevat henkilöt eivät ole maan kansalaisia eivätkä asu sen alueella, on epätavallista ellei tavatonta. Tämä antaa varmuutta siitä, että 702 §:n mukainen tiedonkeruu tapahtuu sitä säätelevien lakien mukaisesti.

Kongressi harjoittaa valvontaa laissa edellytettyjen, tiedustelu- ja oikeusasioiden valiokunnille toimitettavien kertomusten avulla sekä lukuisten tilannekatsausten ja kuulemisten avulla. Näihin kuuluvat seuraavat kertomukset: oikeusministerin puolivuosittain laatima kertomus, jossa selostetaan 702 §:n hyödyntämistä ja kaikkia rikkomustapauksia (33); erillinen oikeusministerin ja kansallisen tiedusteluviraston johtajan puolivuosittain laatima kertomus, jossa selostetaan kohdennus- ja minimointimenettelyitä, mukaan lukien sellaisten menettelyiden noudattaminen, joilla pyritään varmistamaan, että tiedonkeruu tapahtuu perustellun ulkomaantiedusteluun liittyvän syyn vuoksi (34); sekä tiedusteluyhteisön toimijoiden johtajien vuotuinen kertomus, johon sisältyvän vakuutuksen mukaan 702 §:n nojalla toteutettava tiedonkeruu tuottaa edelleen ulkomaantiedustelutietoa (35).

Lyhyesti sanottuna 702 §:n nojalla toteutettava tiedonkeruu on laissa sallittua, siihen kohdistuu monitasoista valvontaa (arviointeja, tuomioistuinvalvontaa ja yleistä valvontaa) ja – kuten FISC-tuomioistuin on todennut hiljattain julkaistussa kannassaan – sitä ”ei toteuteta valikoimattomasti ja kohdentamattomasti” vaan ”[...] erillisillä kohdennuspäätöksillä, jotka koskevat yksittäisiä (viestintään käytettäviä) välineitä”
   (36).

III.   USA FREEDOM ACT -LAKI

Terrorismin vastaisella USA FREEDOM Act -lailla, joka vahvistettiin kesäkuussa 2015, muutettiin huomattavasti tarkkailuun ja muuhun kansalliseen turvallisuuteen liittyviä valtuuksia Yhdysvalloissa. Lailla lisättiin näiden valtuuksien käyttöön ja FISC-tuomioistuimen päätöksiin liittyvää läpinäkyvyyttä, kuten jäljempänä selostetaan (37). Lailla varmistetaan, että tiedustelusta ja lainvalvonnasta vastaavilla ammattihenkilöillä on toimivaltuudet, jotka he tarvitsevat kansakunnan suojelemiseksi, samalla kun varmistetaan myös, että henkilöiden yksityiselämää suojataan asianmukaisella tavalla näitä toimivaltuuksia käytettäessä. Lailla parannetaan yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojaa ja lisätään läpinäkyvyyttä.

Laissa kielletään valikoimattoman tiedon kerääminen sekä yhdysvaltalaisista että ei-yhdysvaltalaisista henkilöistä FISA-lain nojalla tai käyttämällä kansallista turvallisuutta koskevia kirjeitä (National Security Letters). Viimeksi mainitut ovat eräänlaisia hallinnollisia haasteita (subpoena), joiden käytöstä säädetään laissa (38). Laissa asetettu kielto käsittää erityisesti puhelinliikenteen metadatan, joka koskee Yhdysvalloissa olevien ja Yhdysvaltojen ulkopuolella olevien henkilöiden välisiä puheluita, ja kattaisi myös näillä toimivaltuuksilla kerättyjä Privacy Shield -järjestelyn tietoja. Laissa edellytetään, että hallitus käyttää näitä tietojen haun mahdollistavia toimivaltuuksiaan ainoastaan ns. erityisen valintakriteerin pohjalta. Termillä tarkoitetaan kriteeriä, joka liittyy erityisesti johonkin henkilöön, pankkitiliin, osoitteeseen tai henkilökohtaiseen laitteeseen siten, että haettavan tiedon alaa rajataan niin paljon kuin on kohtuudella mahdollista (39). Näin varmistetaan entistä paremmin, että tietojen kerääminen tiedustelutarkoituksiin on täsmällisesti kohdennettua.

Laissa on tehty merkittäviä muutoksia myös FISC-tuomioistuimessa käytäviin oikeudenkäynteihin. Näillä muutoksilla sekä lisätään läpinäkyvyyttä että annetaan lisätakeita yksityisyyden suojasta. Kuten edellä on todettu, laissa säädettiin mahdollisuudesta perustaa pysyvä paneeli, joka koostuu turvallisuusselvityksen läpäisseistä lakimiehistä. Heillä on oltava asiantuntemusta kysymyksissä, jotka liittyvät yksityisyyden suojaan ja kansalaisvapauksiin, tiedustelutiedon keräämiseen, viestintäteknologiaan tai muihin merkittäviin aloihin, ja heidät voidaan nimittää toimimaan oikeudessa asiantuntijoina (amicus curiae) asioissa, joissa tulee esille merkittäviä tai uusia laintulkintoja. Nämä lakimiehet voivat esittää oikeudellisia argumentteja, joilla edistetään yksilöiden yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojaa, ja he saavat käyttöönsä kaikki tiedot, myös turvallisuusluokitellut tiedot, jotka tuomioistuin katsoo heidän tarvitsevan tehtävänsä hoitamiseksi (40).

Laissa myös lisätään entisestään ennennäkemätöntä läpinäkyvyyttä, jota Yhdysvaltojen hallitus on noudattanut tiedustelukysymyksissä, ja vaaditaan, että kansallisen tiedusteluviraston johtaja oikeusministeriä kuultuaan joko luokittelee ei-salaiseksi kaikki FISC-tuomioistuimen tai FISCR-muutoksenhakutuomioistuimen päätökset, määräykset tai lausunnot, joihin liittyy merkittävää norminmuodostusta tai laintulkintaa, tai julkaisee niistä ei-salaisen tiivistelmän.

Lisäksi laissa säädetään laajamittaisesta tietojen julkistamisesta, joka liittyy FISA-lakiin perustuvaan tiedonkeruuseen ja kansallista turvallisuutta koskevien kirjeiden perusteella tehtyihin tietopyyntöihin. Yhdysvaltojen hallituksen on annettava vuosittain kongressille ja julkisuuteen tieto muun muassa seuraavista seikoista: haettujen ja saatujen FISA-määräysten ja -sertifiointien lukumäärä; arvio siitä, kuinka monta yhdysvaltalaista ja ei-yhdysvaltalaista henkilöä on ollut tarkkailun kohteena; sekä amicus curiae -nimitysten määrä (41). Lisäksi laissa edellytetään hallituksen raportoivan julkisuuteen myös siitä, kuinka monta tietopyyntöä kohdistettiin yhdysvaltalaisiin ja ei-yhdysvaltalaisiin henkilöihin kansallista turvallisuutta koskevien kirjeiden perusteella (42).

Yrityksiä koskevasta läpinäkyvyydestä on todettava, että laissa tarjotaan yrityksille monia vaihtoehtoisia tapoja, joilla he voivat raportoida julkisuuteen FISA-määräysten ja hallitukselta saamiensa määräysten ja kansallista turvallisuutta koskevien kirjeiden yhteismäärän, samoin kuin niiden asiakastilien määrän, joita kyseiset määräykset ovat koskeneet (43). Useat yritykset ovat jo antaneet kyseiset tiedot, ja niistä on paljastunut, että niiden asiakkaiden määrä, joiden tietoja on pyydetty, on vähäinen.

Nämä yritysten avoimuusraportit osoittavat, että Yhdysvaltojen tiedusteluelinten pyynnöt koskevat vain minimaalista osaa tiedoista. Erään suuryrityksen hiljattaisessa avoimuusraportissa esimerkiksi kävi ilmi, että sen saamat kansalliseen turvallisuuteen liittyvät pyynnöt (FISA-lakiin tai kansallista turvallisuutta koskevaan kirjeeseen perustuvat) koskivat vähempää kuin 20 000:ta asiakastiliä, kun sen tilausasiakasmäärä oli vähintään 400 miljoonaa. Toisin sanoen kaikki Yhdysvaltojen kansalliseen turvallisuuteen liittyvät pyynnöt, joista tämä yritys raportoi, koskivat vähempää kuin 0,005:tä prosenttia sen tilausasiakkaista. Vaikka kaikki kyseiset pyynnöt olisivat koskeneet safe harbor -ohjelman tietoja, mitä ne tietenkään eivät koskeneet, on selvää, että pyynnöt olivat kohdennettuja ja laajuudeltaan asianmukaisia ja että ne eivät olleet valikoimattomia eivätkä kohdentamattomia.

Lopuksi on todettava, että vaikka säädökset, joissa on säädetty mahdollisuudesta antaa kansallista turvallisuutta koskeva kirje, ovat jo rajoittaneet tilanteita, joissa tällaisen kirjeen vastaanottajaa voidaan kieltää kertomasta siitä, USA FREEDOM Act -laissa säädettiin edelleen, että ilmaisukiellon tarvetta on tarkistettava säännöllisesti. Samoin laissa edellytettiin, että kirjeen vastaanottajalle on ilmoitettava, kun tilanne ei enää vaadi ilmaisukiellon noudattamista. Laissa myöskin koottiin yhteen kaikki menettelyt, joiden avulla kirjeen vastaanottaja voi vastustaa ilmaisukieltoa (44).

Yhteenvetona voidaan todeta, että USA FREEDOM Act -laissa säädetyt merkittävät muutokset Yhdysvaltojen tiedustelutoimivaltuuksiin ovat selvä näyttö laajakantoisista toimista, joita Yhdysvallat on toteuttanut asettaakseen henkilötietojen, yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojan sekä läpinäkyvyyden etualalle kaikissa Yhdysvaltojen tiedustelukäytännöissä.

IV.   LÄPINÄKYVYYS

Sen läpinäkyvyyden lisäksi, jota Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisöltä edellytetään USA FREEDOM Act -laissa, yhteisö toimittaa julkisuuteen paljon muutakin tietoa ja antaa näin vahvan esimerkin läpinäkyvyydestä tiedustelutoiminnassa. Tiedusteluyhteisö on julkaissut monia toimintaperiaatteita, menettelytapoja, FISC-tuomioistuimen päätöksiä ja muuta ei-salaiseksi luokiteltua aineistoa ja osoittanut näin poikkeuksellista läpinäkyvyyttä. Lisäksi tiedusteluyhteisö on lisännyt olennaisesti sellaisten tilastotietojen julkistamista, jotka kuvaavat, kuinka hallitus käyttää kansallista turvallisuutta koskevaan tiedonkeruuseen liittyviä toimivaltuuksiaan. Tiedusteluyhteisö julkaisi 22. huhtikuuta 2015 toisen vuotuisen raporttinsa, jossa esiteltiin tilastoja siitä, kuinka usein hallitus käytti näitä merkittäviä toimivaltuuksiaan. Lisäksi ODNI on julkaissut verkkosivustollaan ja IC On the Record -verkkosivustolla joukon konkreettisia läpinäkyvyysperiaatteita (45), samoin kuin täytäntöönpanosuunnitelman (46), jonka mukaisesti periaatteet muutetaan konkreettisiksi, mitattaviksi toimiksi. Kansallisen tiedusteluviraston johtaja määräsi lokakuussa 2015, että jokaisen tiedusteluelimen on nimettävä läpinäkyvyydestä vastaava virkamies, joka edistää läpinäkyvyyttä ja johtaa läpinäkyvyysaloitteita viraston toimialalla (47). Läpinäkyvyydestä vastaava virkamies tekee tiivistä yhteistyötä kunkin tiedusteluelimen yksityisyyden suojasta ja kansalaisvapauksista vastaavan virkamiehen kanssa varmistaakseen, että läpinäkyvyys, yksityisyyden suoja ja kansalaisvapaudet pysyvät ensisijaisina tavoitteina.

Esimerkkinä läpinäkyvyystoimista on mainittava, että kansallisen turvallisuusviraston yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojasta vastaava johtava virkamies on antanut useita ei-salaisia raportteja viime vuosien aikana, muun muassa raportit toimista, jotka perustuvat 702 §:ään, toimeenpanoasetukseen 12333 ja USA FREEDOM Act -lakiin (48). Lisäksi tiedusteluyhteisö toimii tiiviissä yhteistyössä valvontalautakunnan, kongressin ja Yhdysvaltojen yksityisyyden suojaa edistävän yhteisön kanssa parantaakseen Yhdysvaltojen tiedustelutoiminnan läpinäkyvyyttä milloin mahdollista ja ottaen huomioon tarpeen suojella arkaluonteisia tiedustelulähteitä ja -menetelmiä. Kaiken kaikkiaan Yhdysvaltojen tiedustelutoiminnot ovat yhtä läpinäkyviä elleivät läpinäkyvämpiä kuin minkään muun maan tiedustelutoiminnot koko maailmassa. Kun otetaan huomioon tarve suojella arkaluonteisia tiedustelulähteitä ja -menetelmiä, läpinäkyvyys on niin suurta kuin mahdollista.

Yhdysvaltojen tiedustelupalvelutoiminnan laajamittaisesta läpinäkyvyydestä voidaan esittää seuraava yhteenveto:

| — | Tiedusteluyhteisö on julkaissut verkossa tuhansia sivuja tuomioistuimen päätöksiä ja tiedusteluelimien menettelytapoja ja antanut näin yleiskuvan tiedustelutoimintamme erityisistä menetelmistä ja vaatimuksista. Olemme julkaisseet raportteja myös siitä, kuinka tiedusteluelimet ovat noudattaneet niihin kohdistuvia rajoituksia. |
| --- | --- |

—

Tiedusteluyhteisö on julkaissut verkossa tuhansia sivuja tuomioistuimen päätöksiä ja tiedusteluelimien menettelytapoja ja antanut näin yleiskuvan tiedustelutoimintamme erityisistä menetelmistä ja vaatimuksista. Olemme julkaisseet raportteja myös siitä, kuinka tiedusteluelimet ovat noudattaneet niihin kohdistuvia rajoituksia.

| — | Tiedusteluelinten korkea-arvoiset virkamiehet puhuvat usein julkisesti organisaatioidensa tehtävistä ja toiminnoista ja muun muassa kuvailevat järjestelmiä, joilla sääntöjen noudattaminen varmistetaan, ja suojatoimia, joita organisaation toimintaan sovelletaan. |
| --- | --- |

—

Tiedusteluelinten korkea-arvoiset virkamiehet puhuvat usein julkisesti organisaatioidensa tehtävistä ja toiminnoista ja muun muassa kuvailevat järjestelmiä, joilla sääntöjen noudattaminen varmistetaan, ja suojatoimia, joita organisaation toimintaan sovelletaan.

| — | Tiedusteluyhteisö julkaisi monia muita tiedustelutoimintaa koskevia asiakirjoja tiedonvapautta parantavan FOIA-lain nojalla. |
| --- | --- |

—

Tiedusteluyhteisö julkaisi monia muita tiedustelutoimintaa koskevia asiakirjoja tiedonvapautta parantavan FOIA-lain nojalla.

| — | Presidentti antoi määräyksen PPD-28, jossa selostetaan julkisesti tiedustelutoimintaamme sovellettavia lisärajoituksia, ja ODNI on julkaissut kaksi raporttia näiden rajoitusten täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

—

Presidentti antoi määräyksen PPD-28, jossa selostetaan julkisesti tiedustelutoimintaamme sovellettavia lisärajoituksia, ja ODNI on julkaissut kaksi raporttia näiden rajoitusten täytäntöönpanosta.

| — | Laissa edellytetään nyt tiedusteluyhteisön julkaisevan merkittäviä oikeudellisia päätöksiä, joita FISC-tuomioistuin on antanut, tai niiden tiivistelmiä. |
| --- | --- |

—

Laissa edellytetään nyt tiedusteluyhteisön julkaisevan merkittäviä oikeudellisia päätöksiä, joita FISC-tuomioistuin on antanut, tai niiden tiivistelmiä.

| — | Hallituksen edellytetään raportoivan vuosittain, missä määrin se on hyödyntänyt tiettyjä kansalliseen turvallisuuteen liittyviä toimivaltuuksia, ja myös yrityksillä on lupa raportoida tästä asiasta. |
| --- | --- |

—

Hallituksen edellytetään raportoivan vuosittain, missä määrin se on hyödyntänyt tiettyjä kansalliseen turvallisuuteen liittyviä toimivaltuuksia, ja myös yrityksillä on lupa raportoida tästä asiasta.

| — | Valvontalautakunta on julkistanut useita yksityiskohtaisia raportteja tiedustelutoiminnasta ja aikoo tehdä niin jatkossakin. |
| --- | --- |

—

Valvontalautakunta on julkistanut useita yksityiskohtaisia raportteja tiedustelutoiminnasta ja aikoo tehdä niin jatkossakin.

| — | Tiedusteluyhteisö antaa kongressin valvontavaliokunnille runsaasti salaista tietoa. |
| --- | --- |

—

Tiedusteluyhteisö antaa kongressin valvontavaliokunnille runsaasti salaista tietoa.

| — | Kansallisen tiedusteluviraston johtaja on vahvistanut tiedusteluyhteisön toimintaa koskevat läpinäkyvyysperiaatteet. |
| --- | --- |

—

Kansallisen tiedusteluviraston johtaja on vahvistanut tiedusteluyhteisön toimintaa koskevat läpinäkyvyysperiaatteet.

Merkittävä läpinäkyvyys jatkuu tulevaisuudessakin. Kaikki julkiset tiedot ovat luonnollisesti kauppaministeriön ja Euroopan komission saatavilla. Privacy Shield -järjestelyn täytäntöönpanoa koskeva kauppaministeriön ja Euroopan komission vuotuinen tarkastelu antaa Euroopan komissiolle tilaisuuden keskustella kaikista kysymyksistä, jotka ovat nousseet esiin minkä tahansa uuden julkistetun tiedon myötä, sekä kaikista muistakin Privacy Shield -järjestelyä ja sen toimintaa koskevista asioista. Käsityksemme mukaan ministeriö voi harkintansa mukaan pyytää muiden virastojen ja muun muassa tiedusteluyhteisön edustajia osallistumaan tähän tarkasteluun. Tämä keskusteluväylä on luonnollisesti käytettävissä sen mekanismin lisäksi, joka PPD-28:ssa on säädetty EU:n jäsenvaltioiden käytettäväksi ja jolla nämä voivat tuoda esiin tarkkailuun liittyviä ongelmia nimetyn ulkoministeriön virkamiehen kanssa.

V.   OIKEUSSUOJAKEINOT

Yhdysvaltojen lainsäädännössä säädetään useista oikeussuojakeinoista, joita henkilöt voivat käyttää, jos he joutuvat lainvastaisen sähköisen tarkkailun kohteeksi kansalliseen turvallisuuteen liittyvän syyn vuoksi. FISA-lain mukaan oikeus hakea hyvitystä yhdysvaltalaisessa tuomioistuimessa ei rajoitu Yhdysvaltojen kansalaisiin. Henkilö, jolla on asiavaltuus esillä olevassa asiassa, voi saada oikeussuojaa lainvastaisen sähköisen tarkkailun vuoksi FISA-lain nojalla. FISA-laki esimerkiksi antaa henkilölle, joka on joutunut lainvastaisen sähköisen tarkkailun kohteeksi, oikeuden haastaa Yhdysvaltojen hallituksen virkamiehiä vastaamaan omasta puolestaan vahingonkorvausvaatimukseen, joka voi käsittää muun muassa rankaisevan vahingonkorvauksen ja korvauksen asianajajan kuluista. Ks. 50 U.S.C. § 1810. Henkilöt, joilla on asiavaltuus esillä olevassa asiassa, voivat panna vireille myös siviilioikeudellisen kanteen Yhdysvaltojen hallitusta vastaan saadakseen vahingonkorvausta, mukaan lukien korvauksen asianajajan kuluista, jos heitä koskevaa tietoa, joka on hankittu sähköisen FISA-tarkkailun avulla, on laittomasti ja tieten tahtoen käytetty tai luovutettu. Ks. 18 U.S.C. § 2712. Jos hallitus on hankkinut henkilöä koskevaa tietoa tai johtanut sitä sähköisen FISA-tarkkailun avulla ja hallitus aikoo käyttää tietoa tai luovuttaa sen kyseisen henkilön vahingoksi oikeudellisessa tai hallinnollisessa prosessissa Yhdysvalloissa, hallituksen on ilmoitettava aikomuksestaan etukäteen tuomioistuimelle ja kyseiselle henkilölle, joka katsoessaan joutuneensa rikkomuksen kohteeksi voi tämän jälkeen kiistää tarkkailun laillisuuden ja vaatia tiedon hävittämistä. Ks. 50 U.S.C. § 1806. Lopuksi FISA-laissa säädetään myös rikosoikeudellisista seuraamuksista henkilöille, jotka osallistuvat tahallisesti lainvastaiseen sähköiseen tarkkailuun lain toimeenpanon varjolla tai jotka tahallisesti käyttävät tai luovuttavat lainvastaisella tarkkailulla hankittua tietoa. Ks. 50 U.S.C. § 1809.

EU:n kansalaisilla on muitakin keinoja saada oikeussuojaa sellaisia hallituksen virkamiehiä vastaan, jotka ovat hallituksen puolesta lainvastaisesti hankkineet henkilötietoja tai käyttäneet niitä, myös silloin kun nämä ovat näin toimiessaan rikkoneet lakia väitettyjen kansalliseen turvallisuuteen liittyvien tarkoitusperien vuoksi. Tietokonepetoksista ja -väärinkäytöksistä annetussa laissa (Computer Fraud and Abuse Act) kielletään tahallinen luvaton tunkeutuminen (tai luvallisen pääsyn rajojen ylittäminen) siinä tarkoituksessa, että hankittaisiin tietoja rahoituslaitokselta, Yhdysvaltojen hallituksen tietokonejärjestelmästä tai tietokoneesta, johon on tunkeuduttu internetin kautta. Laissa kielletään myös kiristys- tai petostarkoituksessa tehty uhkaus vahingoittaa suojattua tietokonetta. Ks. 18 U.S.C. § 1030. Jokainen henkilö, olipa tämän kansalaisuus mikä tahansa, joka kärsii vahinkoa tai menetyksiä tämän lain rikkomuksen seurauksena, voi haastaa lakia rikkoneen henkilön (myös hallituksen virkamiehen) oikeuteen ja vaatia tältä vahingonkorvausta sekä tätä koskevaa kielto- tai muuta vastaavaa määräystä lain 1030(g) §:n nojalla riippumatta siitä, onko asiassa nostettu syyte, sillä edellytyksellä, että rikkomukseen liittyy ainakin yksi laissa mainituista monista olosuhteista. Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevassa laissa (Electronic Communications Privacy Act, jäljempänä ’ECPA-laki’) säädetään hallituksen pääsystä viestintäpalveluja tarjoavien kolmansien osapuolten hallussa oleviin tallennettuihin sähköisiin viesteihin, liiketapahtumatietoihin ja tilausasiakastietoihin. Ks. 18 U.S.C. §§ 2701–2712. ECPA-laissa annetaan henkilölle, joka katsoo joutuneensa rikkomuksen kohteeksi, mahdollisuus nostaa kanne hallituksen virkamiehiä vastaan sillä perusteella, että nämä ovat tunkeutuneet tallennettuihin tietoihin tahallisesti ja laittomasti. ECPA-lakia sovelletaan kaikkiin henkilöihin kansalaisuudesta riippumatta ja rikkomuksen kohteeksi joutuneet henkilöt voivat saada vahingonkorvausta ja korvauksen asianajajapalkkioistaan. Laki oikeudesta taloudellisen yksityisyyden suojaan (Right to Financial Privacy Act, jäljempänä ’RFPA-laki’) rajoittaa Yhdysvaltojen hallituksen pääsyä yksittäisiä asiakkaita koskeviin pankkien ja diilereiden tietoihin. Ks. 12 U.S.C. §§ 3401–3422. RFPA-lain nojalla pankin tai diilerin asiakas voi haastaa Yhdysvaltojen hallituksen oikeuteen ja vaatia tältä vahingonkorvausta sillä perusteella, että asiakkaan tietoja on hankittu laittomasti. Vahingonkorvauksen määrä voi olla laissa määritelty tai perustua toteutuneeseen menetykseen, tai vahingonkorvaus voi olla rankaiseva. Jos laiton tiedonhankinta oli tahallista, kyseisiä hallituksen työntekijöitä koskeva kurinpidollinen tutkinta aloitetaan automaattisesti. Ks. 12 U.S.C. § 3417.

Lopuksi on todettava, että FOIA-lain nojalla kaikilla on pääsy liittovaltion virastojen olemassa oleviin tietoihin. Tiedot voivat koskea mitä tahansa aihetta, tietyin poikkeuksin. Ks. 5 U.S.C. § 552(b). Poikkeuksiin kuuluvat rajoitukset, jotka koskevat pääsyä kansalliseen turvallisuuteen liittyviin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin, muiden henkilöiden henkilötietoihin sekä lainvalvonnassa tehtyjen tutkimusten tietoihin. Rajoitukset vastaavat sitä, mitä valtiot ovat säätäneet omissa tiedonsaantia koskevissa laeissaan. Rajoituksia sovelletaan samalla tavalla yhdysvaltalaisiin ja ei-yhdysvaltalaisiin henkilöihin. Jos tietojen luovuttamisesta FOIA-lain nojalla syntyy riitaa, asiassa voidaan tehdä hallinnollinen muutoksenhaku, minkä jälkeen muutosta voidaan hakea liittovaltion tuomioistuimessa. Tuomioistuimen on käsiteltävä asia kokonaan uudestaan päättäessään, oliko tietojen antamatta jättäminen asianmukaista (5 U.S.C. § 552 (a)(4)(B)), ja se voi velvoittaa hallituksen antamaan tiedot. Joissakin tapauksissa tuomioistuin on kumonnut hallituksen väitteet siitä, että tiedot olisi salattava turvallisuusluokituksen vuoksi (49). Vaikka rahamääräisiä vahingonkorvauksia ei voida määrätä, tuomioistuin voi määrätä asianajajan palkkiot korvattavaksi.

VI.   PÄÄTELMÄT

Yhdysvaltojen käsityksen mukaan signaalitiedustelussa ja muussa tiedustelussa on otettava huomioon se, että kaikkia yksityishenkilöitä on heidän kansalaisuudestaan tai asuinpaikastaan riippumatta kohdeltava ihmisarvoisesti ja kunnioittavasti ja että kaikilla yksityishenkilöillä on perusteltu tarve yksityisyyden suojaan henkilötietojensa käsittelyssä. Yhdysvallat hyödyntää signaalitiedustelua ainoastaan edistääkseen kansallista turvallisuuttaan ja ulkopoliittisia etujaan sekä suojellakseen omia kansalaisiaan ja liittolaistensa ja kumppaneidensa kansalaisia ongelmilta. Lyhyesti sanottuna tiedusteluyhteisö ei tarkkaile ketään kohdentamattomasti, ei myöskään tavallisia eurooppalaisia ihmisiä. Tietoja kerätään signaalitiedustelun avulla ainoastaan, kun keruuseen on asianmukainen lupa. Lisäksi signaalitiedusteluun ryhdytään vasta sen jälkeen, kun on selvitetty mahdollisuus käyttää vaihtoehtoisia lähteitä, mukaan lukien diplomaattilähteet ja julkiset tiedot. Signaalitiedustelussa annetaan etusija asianmukaisille ja toteuttamiskelpoisille vaihtoehdoille. Signaalitiedustelua toteutetaan aina kun mahdollista siten, että kerätään tietoa ainoastaan erityisestä ulkomaantiedustelun kohteesta tai aiheesta, jonka valinnassa on hyödynnetty erottelutekijöitä.

Yhdysvaltojen toimintaperiaatteet signaalitiedustelun suhteen on vahvistettu PPD-28:ssa. Yhdysvaltojen tiedusteluelimillä ei ole näissä oloissa oikeudellista toimivaltaa, resursseja, teknisiä valmiuksia eikä halua salakuunnella maailman kaikkea viestintää. Tiedusteluelimet eivät lue kaikkien yhdysvaltalaisten tai kaikkien maailman ihmisten sähköpostiviestejä. PPD-28:n mukaisesti Yhdysvallat antaa vahvan suojan ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden henkilötiedoille, jotka on kerätty signaalitiedustelutoiminnassa. Toimintaperiaatteissa ja menettelytavoissa minimoidaan ei-yhdysvaltalaisten henkilöiden henkilötietojen säilyttäminen ja levittäminen niin suuressa määrin kuin mahdollista kansallinen turvallisuus huomioon ottaen ja sellaisella tavalla että annettu suoja vastaa Yhdysvaltojen kansalaisille annettua suojaa. Lisäksi, kuten edellä on todettu, FISA-lain 702 §:ssä luvalliseksi säädetyn kohdennetun tiedonkeruun valvonta on laajamittaista ja vertaansa vailla. Lopuksi on todettava, että Yhdysvaltojen tiedustelulainsäädännön merkittävät muutokset, jotka ovat tulosta USA FREEDOM Act -laista ja ODNIn johdolla toteutetuista, tiedusteluyhteisön läpinäkyvyyden parantamiseen tähtäävistä aloitteista, parantavat merkittävästi kaikkien henkilöiden yksityisyyden suojaa ja kansalaisvapauksia kansalaisuudesta riippumatta.

Kunnioittavasti

Robert S. Litt

21. kesäkuuta 2016

| Justin S. Antonipillai |
| --- |
| Neuvonantaja |
| Yhdysvaltojen kauppaministeriö |
| 1401 Constitution Avenue, N.W. |
| Washington, DC 20230 |

Justin S. Antonipillai

Neuvonantaja

Yhdysvaltojen kauppaministeriö

1401 Constitution Avenue, N.W.

Washington, DC 20230

| Ted Dean |
| --- |
| Toinen apulaisalivaltiosihteeri |
| Kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osasto |
| 1401 Constitution Avenue, N.W. |
| Washington, DC 20230 |

Ted Dean

Toinen apulaisalivaltiosihteeri

Kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osasto

1401 Constitution Avenue, N.W.

Washington, DC 20230

Arvoisa Justin Antonipillai ja arvoisa Ted Dean

Kirjoitan teille antaakseni lisätietoja siitä, millä tavoin Yhdysvallat toteuttaa tietojen valikoimatonta keruuta signaalitiedustelussa. Kuten presidentin määräyksen 28 (PPD-28) alaviitteessä 5 selitetään, ”valikoimattomalla” keruulla tarkoitetaan verrattain suuren tietomäärän hankkimista signaalitiedustelun avulla olosuhteissa, joissa tiedusteluyhteisöllä ei ole käytössään tiettyyn kohteeseen liittyvää tunnistetta (kuten kohteen sähköpostiosoitetta tai puhelinnumeroa) eikä keruuta voi tästä syystä kohdentaa tuohon nimenomaiseen kohteeseen. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tällainen keruu olisi ”laajamittaista” tai ”kohdentamatonta”. PPD-28:ssa tosiaankin edellytetään myös, että signaalitiedustelun on oltava niin räätälöityä kuin mahdollista. Tämän vaatimuksen täyttämiseksi tiedusteluyhteisö pyrkii varmistamaan, että vaikka erityistä tunnistetta ei voidakaan käyttää keruun kohdentamiseen, kerättävä tieto todennäköisesti sisältää ulkomaantiedustelutietoa, joka vastaa Yhdysvaltojen päätöksentekijöiden (aiemmassa kirjeessäni selostettua menetelmää käyttäen) määrittelemää tietotarvetta ja jossa merkityksettömän tiedonkeruun määrä on minimoitu.

Esimerkkinä voidaan mainita, että tiedusteluyhteisöä saatetaan pyytää hankkimaan signaalitiedustelutietoa sellaisen terroristiryhmän toimista, joka operoi jonkin Lähi-idän maan tietyllä alueella ja jonka uskotaan suunnittelevan iskuja Länsi-Euroopan maita vastaan, mutta tiedusteluyhteisö ei välttämättä tiedä tähän terroristiryhmään yhteydessä olevien henkilöiden nimiä, puhelinnumeroja, sähköpostiosoitteita tai muita erityisiä tunnisteita. Voimme päättää kohdentaa tiedustelua tuohon ryhmään siten, että keräämme viestintää, joka suuntautuu tuolle alueelle tai tulee sieltä, ja tarkastamme ja analysoimme näitä viestejä tarkemmin tunnistaaksemme ne, jotka liittyvät kyseiseen ryhmään. Tätä tehdessään tiedusteluyhteisö pyrkii rajaamaan keruun niin kapealle alalle kuin mahdollista. Tätä voidaan pitää valikoimattomana keruuna, sillä erottelutekijöitä ei voida käyttää, mutta keruu ei ole laajamittaista eikä kohdentamatonta. Pikemminkin se on niin kohdennettua kuin mahdollista.

Niinpä vaikka keruun kohdentaminen erityisiä valintakriteerejä käyttämällä ei ole mahdollista, Yhdysvallat ei kerää kaikkea viestintää kaikista viestintävälineistä kaikkialta maailmasta vaan käyttää suodattimia ja muita teknisiä välineitä kohdentaakseen keruun viestintävälineisiin, joista todennäköisesti on löydettävissä ulkomaantiedustelun kannalta merkityksellistä viestintää. Näin toimien Yhdysvaltojen signaalitiedustelutoiminta koskee vain murto-osaa internetviestinnästä.

Lisäksi kuten totesin aiemmassa kirjeessäni, koska valikoimattomassa keruussa on suurempi riski siitä, että kerätään merkityksetöntä tietoa, PPD-28:ssa määrätään, että tiedusteluyhteisö voi käyttää valikoimatonta keruuta kuuteen rajattuun käyttötarkoitukseen. PPD-28:ssa ja sen täytäntöönpanemiseksi annetuissa virastojen toimintaperiaatteissa myöskin rajoitetaan signaalitiedustelun avulla hankittujen henkilötietojen säilyttämistä ja levittämistä. Rajoitukset eivät riipu siitä, onko kyse valikoimattomasta vai kohdennetusta keruusta, eivätkä siitä, mikä kohteena olevan henkilön kansallisuus on.

Siten tiedusteluyhteisön valikoimaton keruu ei ole laajamittaista eikä kohdentamatonta, vaan siinä käytetään suodattamismetodeja ja -välineitä, joilla keruu kohdennetaan päätöksentekijöiden esittämiä ulkomaantiedustelun tiedontarpeita vastaavaan aineistoon, samalla kun merkityksettömän tiedon keräämistä minimoidaan ja sen suojelemiseen sovelletaan tiukkoja sääntöjä. Toimintaperiaatteita ja menettelytapoja, joita tässä kirjeessä kuvataan, sovelletaan kaikkeen valikoimattomaan signaalitiedustelutiedon keruuseen, mukaan lukien valikoimaton keruu, joka koskee Eurooppaan suuntautuvaa ja sieltä lähtevää viestintää. Tällä maininnalla ei vahvisteta eikä kielletä, tapahtuuko tällaista Eurooppaan liittyvää keruuta.

Olette pyytäneet lisätietoja myös yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien valvonnasta vastaavasta lautakunnasta (Privacy and Civil Liberties Oversight Board, jäljempänä ’valvontalautakunta’) ja virastojen valvontaviranomaisista ja näiden toimivallasta. Valvontalautakunta on toimeenpanohaaraan kuuluva riippumaton virasto. Lautakunnan viisi jäsentä nimittää presidentti, ja nimityksen vahvistaa senaatti (50). Jäsenet edustavat molempia puolueita. Kunkin lautakunnan jäsenen toimikausi kestää kuusi vuotta. Lautakunnan jäsenille ja henkilöstölle tehdään asianmukaiset turvallisuusselvitykset, jotta he voivat täyttää lakisääteiset tehtävänsä ja velvollisuutensa (51).

50

51

Valvontalautakunnan tehtävänä on varmistaa, että liittovaltion hallituksen toimet terrorismin torjumiseksi ovat tasapainossa yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojaamistarpeen kanssa. Lautakunnalla on kaksi perustavanlaatuista tehtävää – valvonta ja neuvonta. Valvontalautakunta laatii itse oman työohjelmansa ja määrittelee, mitä valvonta- ja neuvontatoimia se haluaa toteuttaa.

Valvontatehtävässään valvontalautakunta tarkastaa ja analysoi toimia, joita toimeenpanohaara toteuttaa suojellakseen kansakuntaa terrorismilta, ja varmistaa, että kyseisten toimien toteuttamistarve on tasapainossa yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojaamistarpeen kanssa (52). Valvontalautakunnan viimeisin päätökseen saatu valvontatehtävä keskittyi FISA-lain 702 §:n nojalla toteutettuihin tarkkailuohjelmiin (53). Lautakunta tarkastaa parhaillaan toimeenpanoasetuksen 12333 nojalla toteutettuja tiedustelutoimia (54).

Valvontatehtävässään

52

53

54

Neuvontatehtävässään valvontalautakunta varmistaa, että kun laaditaan ja pannaan täytäntöön lakeja, asetuksia ja toimintaperiaatteita, jotka liittyvät toimiin kansakunnan suojelemiseksi terrorismilta, kansalaisvapauksiin liittyvät näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon (55).

Neuvontatehtävässään

55

Tehtävänsä täyttämiseksi lautakunnalla on lakiin perustuva pääsy kaikkiin virastojen merkityksellisiin tietoihin, raportteihin, tarkastuskertomuksiin, arviointeihin, asiakirjoihin, työpapereihin, suosituksiin ja kaikkeen muuhun asiaankuuluvaan aineistoon, kuten turvaluokiteltuihin tietoihin lain määräyksiä noudattaen (56). Lisäksi lautakunta voi haastatella ketä tahansa toimeenpanohaaran virkamiestä tai työntekijää ja ottaa tältä lausuntoja tai julkisia todistajanlausuntoja (57). Lisäksi lautakunta voi pyytää kirjallisesti, että oikeusministeri toimittaa lautakunnan puolesta toimeenpanohaaran ulkopuoliselle taholle haasteen, jossa tämä velvoitetaan antamaan asiaankuuluvaa tietoa (58).

56

57

58

Lopuksi on todettava, että valvontalautakunnan on noudatettava läpinäkyvyyttä laissa säädetyllä tavalla. Tähän sisältyy se, että lautakunnan toiminnasta tiedotetaan yleisölle julkisissa kuulemistilaisuuksissa ja että lautakunnan raportit julkistetaan mahdollisimman laajalti noudattaen salaisten tietojen suojaamista koskevia vaatimuksia (59). Valvontalautakunnan on lisäksi raportoitava, jos jokin toimeenpanohaaraan kuuluva virasto kieltäytyy noudattamasta sen neuvoja.

59

Tiedusteluyhteisön valvontaviranomaiset (Inspectors General) tekevät yhteisön ohjelmien ja toimien tarkastuksia ja arviointeja sen selvittämiseksi, onko niissä systeemisiä riskejä, heikkouksia ja puutteita. Lisäksi valvontaviranomaiset tutkivat valituksia ja tietoja, jotka sisältävät väitteitä lain, sääntöjen ja asetusten rikkomuksista tai huonosta hallinnosta, varojen laajamittaisesta tuhlaamisesta, vallan väärinkäytöstä tai tiedusteluyhteisön ohjelmista ja toimista aiheutuvasta merkittävästä ja erityisestä vaarasta kansanterveydelle ja turvallisuudelle. Valvontaviranomaisen riippumattomuus on keskeistä jokaisen raportin, havainnon ja suosituksen objektiivisuuden ja luotettavuuden kannalta. Riippumattomuuden kannalta seuraavat tekijät ovat kaikkein tärkeimpiä: valvontaviranomaisen nimittämis- ja erottamisprosessi; valvontaviranomaisen toiminnan, talousarvion ja henkilöstöhallinnon eriyttäminen valvottavan viraston toiminnoista; sekä kaksinkertainen raportointi yhtäältä toimeenpanohaaran virastojen päälliköille ja toisaalta kongressille.

Kongressi on perustanut valvontaviranomaisen toimiston jokaiseen toimeenpanohaaran virastoon, myös jokaiseen tiedusteluyhteisön toimijaan (60). Tiedustelutoiminnan talousarviota koskevan vuoden 2015 lain (Intelligence Authorization Act of Fiscal Year 2015) tultua vahvistetuksi lähes kaikkien tiedusteluyhteisön toimijoiden valvontaviranomaiset ovat presidentin nimittämiä ja heidän nimityksensä on senaatin vahvistama. Tämä koskee myös oikeusministeriötä, keskustiedustelupalvelua ja kansallista turvallisuusvirastoa (61). Lisäksi valvontaviranomaiset ovat vakinaisia ja puolueisiin kuulumattomia virkamiehiä, jotka ainoastaan presidentti voi erottaa. Vaikka Yhdysvaltojen perustuslaissa säädetään, että presidentti voi erottaa valvontaviranomaisen, erottamisoikeutta on käytetty harvoin, ja sen käyttäminen edellyttää, että presidentti antaa asiasta kongressille kirjallisen perustelun 30 päivää ennen valvontaviranomaisen erottamista (62). Näillä menettelytavoilla varmistetaan, että toimeenpanohaaran virkamiehet eivät vaikuta epäasiallisesti valvontaviranomaisen valintaan, nimittämiseen tai erottamiseen.

60

61

62

Valvontaviranomaisella on huomattavat lakiin perustuvat toimivaltuudet toimeenpanohaaran ohjelmien ja operaatioiden tarkastamiseksi, tutkimiseksi ja arvioimiseksi. Niiden tutkimusten ja arviointien lisäksi, jotka tehdään lain määräysten nojalla, valvontaviranomaisella on valvontatyössään laaja harkintavalta ja se voi valita arviointinsa kohteeksi mitkä ohjelmat ja toimet tahansa (63). Laissa varmistetaan, että valvontaviranomaisella on omat resurssinsa, joiden avulla se voi käyttää toimivaltaansa ja hoitaa tehtävänsä. Valvontaviranomainen voi muun muassa palkata oman henkilökuntansa ja toimittaa kongressille erillisen talousarvioesityksensä (64). Laissa varmistetaan, että valvontaviranomaisella on pääsy tietoihin, jotka se tarvitsee tehtäviensä hoitamiseksi. Sillä on suora pääsy kaikkiin viraston asiakirjoihin ja tietoihin, joissa on selvityksiä viraston ohjelmista ja operaatioista, eikä tietojen turvaluokituksella ole merkitystä. Sillä on valtuudet hankkia tietoja ja asiakirjoja haasteen avulla, ja se voi vaatia henkilöitä antamaan valaehtoisen todistajanlausunnon (65). Toimeenpanohaaran viraston päällikkö voi rajoitetuissa tapauksissa estää valvontaviranomaisen toiminnan, jos valvontaviranomaisen tarkastus tai tutkimus esimerkiksi heikentäisi merkittävästi Yhdysvaltojen kansallisia turvallisuusintressejä. Tämän toimivaltuuden hyödyntäminen on äärimmäisen epätavallista, ja viraston päällikön on sitä käyttäessään selostettava 30 päivän kuluessa kongressille, miksi hän teki niin (66). Itse asiassa kansallisen tiedusteluviraston johtaja ei ole koskaan soveltanut tätä rajoittamistoimivaltaa mihinkään valvontaviranomaisen toimeen.

63

64

65

66

Valvontaviranomaisella on velvollisuus raportoida täysimääräisesti ja ajantasaisesti sekä toimeenpanohaaran virastojen päälliköille että kongressille petoksista ja muista vakavista ongelmista sekä väärinkäytöksistä ja puutteista, jotka se havaitsee toimeenpanohaaran ohjelmissa ja toiminnoissa (67). Kaksinkertainen raportointi vahvistaa valvontaviranomaisen riippumattomuutta valvontaprosessissa lisäämällä kyseisen prosessin läpinäkyvyyttä ja antaa virastojen päälliköille tilaisuuden panna valvontaviranomaisen suositukset täytäntöön, ennen kuin kongressilla on mahdollisuus ryhtyä lainsäädäntötoimiin. Lain mukaan valvontaviranomaisen on esimerkiksi laadittava puolivuosittaisia kertomuksia, joissa kuvaillaan edellä mainittuja ongelmia sekä siihen mennessä toteutettuja korjaustoimia (68). Toimeenpanohaaran virastot ottavat valvontaviranomaisen havainnot ja suositukset vakavasti, ja valvontaviranomaiset voivat usein sisällyttää näihin ja muihin kertomuksiinsa virastojen ilmoitukset, joiden mukaan virastot hyväksyvät suositukset ja panevat ne täytäntöön, ennen kuin kertomukset toimitetaan kongressille ja toisinaan julkaistaan (69). Kaksinkertaisen raportoinnin lisäksi valvontaviranomaisilla on velvollisuus ohjata toimeenpanohaarasta tulevia väärinkäytösten paljastajia kuultavaksi asianomaiseen kongressin valvontavaliokuntaan, jossa he voivat selostaa väitteitään toimeenpanohaaran ohjelmissa ja toiminnoissa havaitsemistaan petoksista, varojen tuhlaamisesta tai väärinkäytöksistä. Väärinkäytösten paljastajien henkilöllisyyttä ei kerrota toimeenpanohaaralle, millä suojellaan kyseisiä henkilöitä siltä, että heihin mahdollisesti kohdistettaisiin luvattomia henkilöstötoimia tai turvallisuusselvitystoimia kostoksi raportoimisesta valvontaviranomaiselle (70). Kun väärinkäytösten paljastajat ovat usein valvontaviranomaisen tutkimusten tietolähteitä, se, että heitä voidaan kuulla kongressissa ilman että toimeenpanohaara voi vaikuttaa asiaan, lisää valvontaviranomaisen valvonnan vaikuttavuutta. Riippumattomuutensa avulla valvontaviranomainen voi edistää toimeenpanohaaran virastojen taloudellisuutta, tehokkuutta ja vastuuvelvollisuutta objektiivisesti ja lahjomattomasti.

67

68

69

70

Lopuksi todetaan, että kongressi on perustanut valvontaviranomaisten neuvoston, joka käsittelee lahjomattomuuteen ja tehokkuuteen liittyviä asioita. Tämä neuvosto muun muassa kehittää valvontaviranomaisille standardeja, jotka koskevat tarkastuksia, tutkimuksia ja arviointeja, sekä edistää koulutusta. Neuvosto, jolla on toimivalta tutkia väitteitä valvontaviranomaisen virkavirheistä, niin ollen valvoo valvontaviranomaisia, jotka valvovat kaikkia muita (71).

71

Toivon, että näistä tiedoista on Teille hyötyä.

Terveisin

Robert S. Litt

Päälakimies

---

(1)  Lisätietoja Yhdysvaltojen ulkomaantiedustelutoiminnasta on julkisesti saatavilla IC on the Record -nimisellä verkkosivustolla (www.icontherecord.tumblr.com). Kyseessä on kansallisen tiedusteluviraston julkinen verkkosivusto, jolla pyritään lisäämään hallituksen tiedustelutoiminnan läpinäkyvyyttä.

1

(2)  Saatavilla osoitteessa https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2014/01/17/presidential-policy-directive-signals-intelligence-activities

2

(3)  Lainvalvonta- tai sääntelyvirastot voivat Yhdysvalloissa pyytää yrityksiltä tietoja tutkintatarkoituksiin muiden rikosoikeudellisten, siviilioikeudellisten tai sääntelyyn liittyvien valtuuksien nojalla, mutta nämä valtuudet eivät kuulu tämän asiakirjan soveltamisalaan, joka rajoittuu kansallista turvallisuutta koskeviin valtuuksiin.

3

(4)  Saatavilla osoitteessa www.icontherecord.tumblr.com/ppd-28/2015/privacy-civil-liberties#ppd-28. Näillä menettelyillä toteutetaan tässä kirjeessä käsitellyt kohdentamis- ja räätälöintikäsitteet tavalla, joka vaihtelee tiedusteluyhteisön toimijasta toiseen.

4

(5)  Yhtenä esimerkkinä voidaan mainita kansallisen turvallisuusviraston menettelytapaohjeet, jotka on annettu PPD-28:n täytäntöönpanemiseksi. Menettelytapaohjeissa määrätään, että tiedonkeruu toteutetaan mahdollisuuksien mukaan käyttämällä yhtä tai useampaa valintakriteeriä, joiden avulla tiedonkeruu pyritään kohdistamaan erityisiin ulkomaantiedustelun kohteisiin (esimerkiksi johonkin tunnettuun kansainväliseen terroristiin tai terroristiryhmään) tai erityisiin ulkomaantiedustelun aiheisiin (esimerkiksi ulkomaisen vallan tai sen asiamiesten toteuttamaan joukkotuhoaseiden levittämiseen).

5

(6)  Saatavilla osoitteessa http://www.dni.gov/files/documents/1017/PPD-28_Status_Report_Oct_2014.pdf

6

(7)  Saatavilla osoitteessa http://www.dni.gov/files/documents/ICD/ICD%20204%20National%20Intelligence%20Priorities%20Framework.pdf

7

(8)  Tiedusteluyhteisön määräys 203, saatavilla osoitteessa http://www.dni.gov/files/documents/ICD/ICD%20203%20Analytic%20Standards.pdf

8

(9)  Ks. esimerkiksi oikeusministeriön valvontaviranomaisen laatima FBI:tä koskeva kertomus (A Review of the Federal Bureau of Investigation's Activities Under Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act of 2008, syyskuu 2012), saatavilla osoitteessa https://oig.justice.gov/reports/2016/o1601a.pdf

9

(10)  Ks. www.dni.gov/clpo

10

(11)  50 U.S.C. § 1881a.

11

(12)  Yhdysvaltojen hallinto voi saada tietojen hankkimiseen liittyvän tuomioistuimen määräyksen myös muiden FISA-lain säännösten nojalla, ja tämä koskee myös Privacy Shield -järjestelyssä siirrettyjä tietoja. Ks. 50 U.S.C. § 1801 ja sitä seuraavat pykälät. FISA-lain I osastossa säädetään sähköisen tarkkailun ja III osastossa koti- tai paikanetsinnän luvallisuudesta. Kummassakin osastossa edellytetään tuomioistuimen määräystä (paitsi hätätilanteissa) ja vaaditaan aina, että on oltava perusteltua syytä olettaa kohteen olevan vieras valta tai vieraan vallan asiamies. FISA-lain IV osastossa säädetään, että on luvallista käyttää lähtevän ja saapuvan teleliikenteen tietojen tallennusjärjestelmiä (pen registers, trap and trace devices) ulkomaantiedusteluun, vastatiedusteluun tai terrorismin torjumiseen liittyvissä luvallisissa tutkimuksissa. Järjestelmien käyttämiseen tarvitaan tuomioistuimen määräys (paitsi hätätilanteissa). FISA-lain V osastossa säädetään, että FBI voi saada haltuunsa liiketoimintatiedot, joilla on merkitystä ulkomaantiedusteluun, vastatiedusteluun tai terrorismin torjumiseen liittyvissä luvallisissa tutkimuksissa. Tietojen hankkimiseen tarvitaan tuomioistuimen määräys (paitsi hätätilanteissa). Kuten jäljempänä selostetaan, terrorismin vastaisessa USA FREEDOM Act -laissa nimenomaisesti kielletään FISA-lakiin perustuvien teleliikennettä ja liiketoimintatietoja koskevien tuomioistuinten määräysten käyttö tietojen valikoimattomaan keräämiseen ja USA FREEDOM Act -laissa säädetään ”erityistä valintakriteeriä” koskevasta vaatimuksesta sen varmistamiseksi, että mainittuja valtuuksia käytetään kohdennetusti.

12

(13)  Yksityisyyden suojan ja kansalaisvapauksien valvonnasta vastaavan lautakunnan kertomus FISA-lain 702 §:n nojalla toteutetusta tarkkailuohjelmasta (Privacy and Civil Liberties Board, Report on the Surveillance Program Operated Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act, 2. heinäkuuta 2014, jäljempänä ’valvontalautakunnan kertomus’).

13

(14)  Ks. julkisoikeudellisia säädöksiä koskeva Pub. L. No. 110-261, 122 Stat. 2436 (2008).

14

(15)  Ks. 50 U.S.C. § 1881a(a) ja (b).

15

(16)  Ks. sama laki § 1801(e).

16

(17)  Ks. valvontalautakunnan kertomuksen sivu 99.

17

(18)  Ks. 50 U.S.C. § 1881a(d) ja (e).

18

(19)  Ks. valvontalautakunnan kertomuksen sivu 111.

19

(20)  Kuten edellinen alaviite.

20

(21)  Ks. valvontalautakunnan kertomuksen sivu 8; 50 U.S.C. § 1881a(l); ks. myös kansallisen turvallisuusviraston kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaavan toimiston johtajan kertomus viraston FISA-lain 702 §:n soveltamisesta, sivu 4 (NSA Director of Civil Liberties and Privacy Report, NSA's Implementation of Foreign Intelligence Surveillance Act Section 702), saatavilla osoitteessa http://icontherecord.tumblr.com/ppd-28/2015/privacy-civil-liberties

21

(22)  Kansallisen tiedusteluviraston johtajan avoimuusraportti vuodelta 2014, saatavilla osoitteessa http://icontherecord.tumblr.com/transparency/odni_transparencyreport_cy2014

22

(23)  Minimointimenettelyt ovat saatavilla seuraavissa osoitteissa: http://www.dni.gov/files/documents/ppd-28/2014%20NSA%20702%20Minimization%20Procedures.pdf; http://www.dni.gov/files/documents/ppd-28/2014%20FBI%20702%20Minimization%20Procedures.pdf; ja http://www.dni.gov/files/documents/ppd-28/2014%20CIA%20702%20Minimization%20Procedures.pdf

23

(24)  Ks. kansallisen turvallisuusviraston kansalaisvapauksista ja yksityisyyden suojasta vastaavan toimiston johtajan kertomus viraston FISA-lain 702 §:n soveltamisesta, kertomuksen sivu 4.

24

(25)  Ks. esimerkiksi kansallisen turvallisuusviraston kertomus minimointimenettelyistä, sivu 6, linkki alaviitteessä 23.

25

(26)  Tiedusteluyhteisön PPD-28 -menettelyt ovat saatavilla osoitteessa http://icontherecord.tumblr.com/ppd-28/2015/privacy-civil-liberties

26

(27)  Ks. kansallisen turvallisuusviraston minimointimenettelyt; PPD-28:n 4 §.

27

(28)  Ks. 50 U.S.C. § 1881(l); ks. myös valvontalautakunnan kertomuksen sivut 66–76.

28

(29)  Ks. oikeusministerin ja kansallisen tiedusteluviraston johtajan puolivuosittain laatima arvio FISA-lain 702 §:n noudattamisesta, sivut 2 ja 3 (Semiannual Assessment of Compliance with Procedures and Guidelines Issues Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act, Submitted by the Attorney General and the Director of National Intelligence), saatavilla osoitteessa http://www.dni.gov/files/documents/Semiannual%20Assessment%20of%20Compliance%20with%20procedures%20and%20guidelines%20issued%20pursuant%20to%20Sect%20702%20of%20FISA.pdf

29

(30)  FISC-tuomioistuimen työjärjestyksen sääntö nro 13 (Foreign Intelligence Surveillance Court Rules of Procedures), saatavilla osoitteessa http://www.fisc.uscourts.gov/sites/default/files/FISC%20Rules%20of%20Procedure.pdf

30

(31)  Reggie B. Waltonin kirje Patrick J. Leahylle, päivätty 29. heinäkuuta 2013, saatavilla osoitteessa http://fas.org/irp/news/2013/07/fisc-leahy.pdf

31

(32)  Ks. USA FREEDOM Act -lain 401 §, julkisoikeudellisia säädöksiä koskeva P.L. 114-23.

32

(33)  Ks. 50 U.S.C. § 1881f.

33

(34)  Ks. saman lain § 1881a(l)(1).

34

(35)  Ks. saman lain § 1881a(l)(3). Jotkin näistä kertomuksista ovat salaisia.

35

(36)  FISC-tuomioistuimen muistiolausunto ja määräys, sivu 26 (FISC 2014, Mem. Opinion and Order), saatavilla osoitteessa http://www.dni.gov/files/documents/0928/FISC%20Memorandum%20Opinion%20and%20Order%2026%20August%202014.pdf

36

(37)  Ks. USA FREEDOM Act of 2015, julkisoikeudellisia säädöksiä koskeva Pub. L. No. 114-23, § 401, 129 Stat. 268.

37

(38)  Ks. saman lain §§ 103, 201, 501. Kansallista turvallisuutta koskevista kirjeistä säädetään useissa laeissa, joissa annetaan FBI:lle valtuudet saada tietyntyyppisten yritysten lainakertomuksissa, kirjanpidoissa ja sähköisissä tilausasiakas- ja liiketapahtumarekistereissä olevia tietoja. Kirjeitä voidaan hyödyntää ainoastaan kansainvälisen terrorismin tai salaisen tiedustelutoiminnan torjumiseksi. Ks. 12 U.S.C. § 3414; 15 U.S.C. §§ 1681u-1681v; 18 U.S.C. § 2709. On tavallista, että FBI käyttää kansallista turvallisuutta koskevia kirjeitä kerätäkseen erittäin tärkeää ei-sisällöllistä tietoa terrorismin torjuntaan tai vastatiedusteluun liittyvien tutkimusten alkuvaiheissa. Kyseistä tietoa voisi olla esimerkiksi sellaisen tilinavaajan henkilöllisyys, jolla saattaa olla yhteyksiä jonkin terroristiryhmän, kuten Isiksen asiamiehiin. Kansallista turvallisuutta koskevan kirjeen vastaanottaja voi vastustaa kirjeessä esitettyjä vaatimuksia viemällä asian tuomioistuimen käsiteltäväksi. Ks. 18 U.S.C. § 3511.

38

(39)  Ks. sama.

39

(40)  Ks. saman lain § 401.

40

(41)  Ks. saman lain § 602.

41

(42)  Ks. sama.

42

(43)  Ks. saman lain § 603.

43

(44)  Ks. saman lain §§ 502(f)–503.

44

(45)  Saatavilla osoitteessa http://www.dni.gov/index.php/intelligence-community/intelligence-transparency-principles

45

(46)  Saatavilla osoitteessa http://www.dni.gov/files/documents/Newsroom/Reports%20and%20Pubs/Principles%20of%20Intelligence%20Transparency%20Implementation%20Plan.pdf

46

(47)  Ks. sama.

47

(48)  Saatavilla osoitteessa https://www.nsa.gov/civil_liberties/_files/nsa_report_on_section_702_program.pdf; https://www.nsa.gov/civil_liberties/_files/UFA_Civil_Liberties_and_Privacy_Report.pdf; https://www.nsa.gov/civil_liberties/_files/UFA_Civil_Liberties_and_Privacy_Report.pdf

48

(49)  Ks. esimerkiksi New York Times v. oikeusministeriö, 756 F.3d 100 (2d Cir. 2014); American Civil Liberties Union v. CIA, 710 F.3d 422 (D.C. Cir. 2014).

49

(50)  42 U.S.C. 2000ee(a), (h).

50

(51)  42 U.S.C. 2000ee(k).

51

(52)  42 U.S.C. 2000ee(d)(2).

52

(53)  Ks. yleisesti https://www.pclob.gov/library.html#oversightreports

53

(54)  Ks. yleisesti https://www.pclob.gov/events/2015/may13.html

54

(55)  42 U.S.C. 2000ee(d)(1); ks. myös valvontalautakunnan neuvontatoimia koskevista toimintaperiaatteista ja menettelytavoista annettu asiakirja (PCLOB Advisory Function Policy and Procedure, Policy 2015-004), saatavilla osoitteessa https://www.pclob.gov/library/Policy-Advisory_Function_Policy_Procedure.pdf

55

(56)  42 U.S.C. 2000ee(g)(1)(A).

56

(57)  42 U.S.C. 2000ee(g)(1)(B).

57

(58)  42 U.S.C. 2000ee(g)(1)(D).

58

(59)  42 U.S.C. 2000eee(f).

59

(60)  Valvontaviranomaisesta vuonna 1978 annetun lain (sellaisena kuin se on muutettuna) 2 ja 4 §; kansallisesta turvallisuudesta vuonna 1947 annetun lain (sellaisena kuin se on muutettuna) 103H §:n b ja e momentti; keskustiedustelupalvelulain 17 §:n a momentti.

60

(61)  Ks. julkisoikeudellisia säädöksiä koskeva Pub. L. No. 113-293, 128 Stat. 3990, (19. joulukuuta 2014). Ainoastaan Yhdysvaltojen asevoimien tiedusteluorganisaation ja kansallisen kuvatiedusteluaineistoa käsittelevän viraston valvontaviranomaiset nimittää muu kuin presidentti. Puolustusministeriön ja tiedusteluyhteisön valvontaviranomaisilla on kuitenkin näitä virastoja koskeva rinnakkainen toimivalta.

61

(62)  Valvontaviranomaisesta vuonna 1978 annetun lain (sellaisena kuin se on muutettuna) 3 §; kansallisesta turvallisuudesta annetun lain 103H §:n c momentti; keskustiedustelupalvelulain 17 §:n b momentti.

62

(63)  Ks. valvontaviranomaisesta vuonna 1947 annetun lain 4 §:n a momentti ja 6 §:n a momentin 2 kohta; kansallisesta turvallisuudesta annetun lain 103H §:n e momentti ja g momentin 2 kohdan A alakohta; keskustiedustelupalvelulain 17 §:n a ja c momentti.

63

(64)  Valvontaviranomaisesta annetun lain 3 §:n d momentti, 6 §:n a momentin 7 kohta ja 6 §:n f momentti; kansallisesta turvallisuudesta annetun lain 103H §:n d, i, j ja m momentti; keskustiedustelupalvelulain 17 §:n e momentin 7 kohta ja f momentti.

64

(65)  Valvontaviranomaisesta annetun lain 6 §:n a momentin 1, 3, 4, 5 ja 6 kohta; kansallisesta turvallisuudesta annetun lain 103H §:n g momentin 2 kohta; keskustiedustelupalvelulain 17 §:n e momentin 1, 2, 4 ja 5 kohta.

65

(66)  Ks. esimerkiksi valvontaviranomaisesta annetun lain 8 §:n b momentti ja 8E §:n a momentti; kansallisesta turvallisuudesta annetun lain 103H §:n f momentti; keskustiedustelupalvelulain 17 §:n b momentti.

66

(67)  Valvontaviranomaisesta annetun lain 4 §:n a momentin 5 kohta; kansallisesta turvallisuudesta annetun lain 103H §:n a momentin b kohdan 3 ja 4 alakohta; keskustiedustelupalvelulain 17 §:n a momentin 2 ja 4 kohta.

67

(68)  Valvontaviranomaisesta annetun lain 2 §:n 3 momentti ja 4 §:n a momentti ja 5§; kansallisesta turvallisuudesta annetun lain 103H §:n k momentti; keskustiedustelupalvelulain 17 §:n d momentti. Oikeusministeriön valvontaviranomaisen julkistamat kertomukset ovat saatavilla osoitteessa http://oig.justice.gov/reports/all.htm. Vastaavasti tiedusteluyhteisön valvontaviranomainen julkistaa puolivuosittaiset kertomuksensa osoitteessa https://www.dni.gov/index.php/intelligence-community/ic-policies-reports/records-requested-under-foia#icig

68

(69)  Valvontaviranomaisesta annetun lain 2 §:n 3 momentti, 4 §:n a momentti ja 5 §; kansallisesta turvallisuudesta annetun lain 103H §:n k momentti; keskustiedustelupalvelulain 17 §:n d momentti. Oikeusministeriön valvontaviranomaisen julkistamat kertomukset ovat saatavilla osoitteessa http://oig.justice.gov/reports/all.htm. Vastaavasti tiedusteluyhteisön valvontaviranomainen julkistaa puolivuosittaiset kertomuksensa osoitteessa https://www.dni.gov/index.php/intelligence-community/ic-policies-reports/records-requested-under-foia#icig

69

(70)  Valvontaviranomaisesta annetun lain 7 §; kansallisesta turvallisuudesta annetun lain 103H §:n g momentin 3 kohta; keskustiedustelupalvelulain 17 §:n e momentin 3 kohta.

70

(71)  Valvontaviranomaisesta annetun lain 11 §.

71

---

LIITE VII

19. helmikuuta 2016

| Justin S. Antonipillai |
| --- |
| Neuvonantaja |
| Yhdysvaltojen kauppaministeriö |
| 1401 Constitution Ave., NW |
| Washington, DC 20230 |

Justin S. Antonipillai

Neuvonantaja

Yhdysvaltojen kauppaministeriö

1401 Constitution Ave., NW

Washington, DC 20230

| Ted Dean |
| --- |
| Toinen apulaisalivaltiosihteeri |
| Kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osasto |
| 1401 Constitution Ave., NW |
| Washington, DC 20230 |

Ted Dean

Toinen apulaisalivaltiosihteeri

Kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osasto

1401 Constitution Ave., NW

Washington, DC 20230

Arvoisa Justin Antonipillai ja arvoisa Ted Dean

Tässä kirjeessä esitetään lyhyt yhteenveto tärkeimmistä tutkintavälineistä, joiden avulla yhdysvaltalaisilta yrityksiltä saadaan liiketoimintaan liittyviä ja muita tietoja rikosoikeudellisen lainvalvonnan ja (siviilioikeudellisen ja sääntelyyn liittyvän) yleisen edun nimissä. Kirjeessä kerrotaan myös tietoihin pääsyä koskevista rajoituksista, jotka oikeusperustassa on määrätty (1). Nämä oikeudelliset menettelyt ovat syrjimättömiä siinä mielessä, että niitä käytetään tietojen hankkimiseksi yrityksiltä Yhdysvalloissa, myös sellaisilta yrityksiltä, jotka antavat oman varmennuksensa Privacy Shield -järjestelyssä, eikä rekisteröidyn kansalaisuudella ole merkitystä. Lisäksi yritykset, jotka joutuvat oikeudellisen menettelyn kohteeksi Yhdysvalloissa, voivat nostaa asiaa koskevan kanteen tuomioistuimessa, kuten jäljempänä esitetään (2).

Yhdysvaltojen perustuslain neljännellä lisäyksellä on erityistä merkitystä viranomaisten takavarikoidessa tietoja. Lisäyksessä säädetään seuraavaa: ”Kansalaisten oikeutta olla turvassa henkilöönsä, taloonsa, asiakirjoihinsa ja muuhun omaisuuteensa kohdistuvilta kohtuuttomilta etsinnöiltä ja takavarikoinneilta älköön loukattako, älköönkä etsintälupaa annettako muutoin kuin todennäköisestä syystä, joka on vahvistettu valalla tai juhlallisella vakuutuksella, ja etsintäluvassa on erityisesti mainittava etsinnän tapahtumapaikka sekä pidätettävät henkilöt ja takavarikoitavat esineet.” Yhdysvaltojen korkein oikeus totesi asiassa Berger v. New Yorkin osavaltio seuraavaa: ”kuten tämä tuomioistuin on lausunut lukemattomia kertoja, tämän lisäyksen perustarkoitus on suojella kansalaisten yksityisyyttä ja turvallisuutta viranomaisten mielivaltaista tunkeutumista vastaan”. Ks. 388 U.S. 41, 53 (1967) (asiassa on viittaus tapaukseen Camara v. San Franciscon kaupungin tuomioistuin, 387 U.S. 523, 528 (1967)). Neljännessä lisäyksessä edellytetään, että lainvalvontaviranomaisten on kotimaisissa rikostutkimuksissa yleensä hankittava tuomioistuimelta etsintälupa ennen etsinnän toteuttamista. Ks. Katz v. Yhdysvallat, 389 U.S. 347, 357 (1967). Kun etsintälupavaatimusta ei sovelleta, hallituksen on noudatettava toimissaan neljännen lisäyksen edellyttämää ”kohtuutta”. Näin ollen perustuslaissa itsessään varmistetaan, että Yhdysvaltojen hallituksen valta takavarikoida kansalaisten tietoja ei ole rajatonta tai mielivaltaista.

Rikoslain valvonnassa hyödynnettävät valtuudet:

Liittovaltion syyttäjät, jotka ovat oikeusministeriön virkamiehiä, ja liittovaltion tutkijat, mukaan lukien oikeusministeriön alaisen lainvalvontaviraston FBI:n tutkijat, voivat velvoittaa yhdysvaltalaiset yritykset luovuttamaan asiakirjoja ja muita tietoja rikostutkintaa varten hyödyntämällä useita pakollisia oikeudellisia menettelyjä. Näitä ovat suuren valamiehistön haasteet, hallinnolliset haasteet ja etsintäluvat. Muita viestintätietoja voidaan hankkia sellaisten rikostutkimuksia koskevien liittovaltion oikeudellisten välineiden nojalla, jotka liittyvät lähtevän ja saapuvan teleliikenteen tietojen tallennusjärjestelmiin.

Suuren valamiehistön haaste tai tuomioistuinhaaste: Rikosoikeudellisia haasteita käytetään kohdennettujen lainvalvontatutkimusten tukena. Suuren valamiehistön haaste on virallinen kehotus avustaa valamiehistöä tutkimuksessa, joka koskee tiettyä rikoslain rikkomusepäilystä. Haaste annetaan tavallisesti liittovaltion syyttäjän pyynnöstä. Suuret valamiehistöt kuuluvat tuomioistuimen tutkintahaaraan, ja niiden jäsenet valitsee tuomari tai avustava tuomari. Haasteessa voidaan vaatia, että henkilö todistaa menettelyssä tai luovuttaa liiketoimintatietoja, sähköisesti tallennettua tietoa tai muita aineellisia esineitä. Tietojen tulee olla merkityksellisiä tutkimuksen kannalta. Haaste ei saa olla kohtuuton eli laajuudeltaan ja rasittavuudeltaan liiallinen. Haasteen vastaanottaja voi vastustaa haastetta esittämällä näihin seikkoihin perustuvan väitteen. Ks. liittovaltion rikosprosessisääntöjen kohta 17. Sen jälkeen kun asia on tullut suuren valamiehistön käsittelyyn, asiakirjojen hankkimiseksi voidaan rajoitetuissa olosuhteissa käyttää tuomioistuinhaastetta.

Hallinnollisiin haasteisiin liittyvät valtuudet: Hallinnollista haastetta voidaan käyttää rikosoikeudellisissa tai siviilioikeudellisissa tutkimuksissa. Useissa liittovaltion laeissa säädetään hallinnollisten haasteiden käyttämisestä rikoslain valvonnassa. Tällöin on kyse tutkimuksista, jotka koskevat terveydenhuoltoalan petoksia, lasten kaltoinkohtelua, salaisen palvelun turvatoimia tai valvottuja aineita, tai kyse on valvontaviranomaisen tutkimuksista, jotka kohdistuvat hallituksen virastoihin. Näissä tutkimuksissa voidaan vaatia luovuttamaan liiketoimintatietoja, sähköisesti tallennettua tietoa tai muita aineellisia esineitä. Jos viranomaiset hakevat tuomioistuimelta hallinnollisen haasteen vahvistamista, haasteen vastaanottaja voi – aivan kuten suuren valiokunnan haasteen vastaanottaja – esittää väitteen, jonka mukaan haaste on kohtuuton eli laajuudeltaan ja rasittavuudeltaan liiallinen.

Tuomioistuimen määräykset, jotka liittyvät lähtevän ja saapuvan teleliikenteen tietojen tallennusjärjestelmiin: Sellaisten rikosoikeussäännösten nojalla, jotka koskevat lähtevän ja saapuvan teleliikenteen tietojen tallennusjärjestelmiin liittyviä lupia, lainvalvontaviranomaiset voivat hankkia tuomioistuimen määräyksen, jolla ne voivat – vahvistettuaan että tiedot ovat tarpeen meneillään olevassa rikostutkimuksessa – saada tiettyä puhelinnumeroa tai sähköpostiosoitetta koskevaa reaaliaikaista, ei-sisällöllistä numeronvalinta-, reititys-, osoitteenmuodostus- ja merkinantotietoa. Ks. 18 U.S.C. §§ 3121–3127. Tällaisen välineen asentaminen tai käyttäminen muuten kuin lain mukaisesti on liittovaltion rikos.

Laki sähköisen viestinnän tietosuojasta (Electronic Communications Privacy Act): Viranomaisten pääsystä internetpalveluntarjoajien, puhelinyhtiöiden ja muiden kolmansien osapuolten tilausasiakastietoihin, tietoliikennetietoihin ja viestinnän tallennettuun sisältöön on omat sääntönsä. Ne ovat sähköisen viestinnän tietosuojasta annetun lain II osastossa, jota kutsutaan myös tallennettua viestintää koskevaksi laiksi, ks. 18 U.S.C. §§ 2701–2712. Laissa säädetään yksityisyyden suojan järjestelmästä, jossa rajoitetaan lainvalvojien pääsyä tietoihin siten, että se ei voi ulottua pidemmälle kuin mitä perustuslaillisten säännösten nojalla vaaditaan internetpalveluntarjoajien asiakkailta ja tilausasiakkailta. Lain mukaan yksityisyyden suoja kasvaa sitä mukaa kuin tiedonkeruun häiritsevyys lisääntyy. Rikoslakia valvovien viranomaisten on hankittava haaste, jos he haluavat saada tilausasiakkaiden rekisteröintitietoja, IP-osoitteita ja niihin liittyviä aikaleimoja tai laskutustietoja. Useimpien muiden tallennettujen, ei-sisällöllisten tietojen osalta, kuten sellaisten sähköpostiotsikoiden osalta, joista ei ilmene viestin aihe, lainvalvontaviranomaisten on esitettävä tuomarille erityisiä seikkoja, jotka osoittavat, että pyydetyt tiedot ovat merkityksellisiä ja olennaisia vireillä olevan rikostutkinnan kannalta. Jotta rikoslain valvonnasta vastaavat viranomaiset voivat saada pääsyn sähköisen viestinnän tallennettuun sisältöön, ne yleensä hankkivat tuomarilta määräyksen, jonka perusteena ovat todennäköiset syyt siitä, että kyseisellä tilillä on todisteita rikoksesta. Tallennettua viestintää koskevassa laissa säädetään myös siviili- ja rikosoikeudellisista seuraamuksista.

Tarkkailua koskevat tuomioistuimen määräykset puhelinkuuntelua koskevan liittovaltion lain nojalla: Lisäksi lainvalvontaviranomaiset voivat rikostutkimustarkoituksissa salakuunnella reaaliaikaisesti langallista, suullista tai sähköistä viestintää puhelinkuuntelua koskevan liittovaltion lain nojalla. Ks. 18 U.S.C. §§ 2510–2522. Tämän välineen käyttäminen edellyttää aina tuomioistuimen määräystä. Tuomarin on siinä tultava muun muassa johtopäätökseen, jonka mukaan on todennäköisiä syitä uskoa, että langallisen tai sähköisen salakuuntelun avulla saadaan todisteita liittovaltion rikoksesta tai syytettä välttelevän etsintäkuulutetun olinpaikasta. Laissa säädetään siviilioikeudellisista ja rikosoikeudellisista seuraamuksista, jos salakuuntelua koskevia säännöksiä rikotaan.

Etsintämääräys – sääntö 41: Yhdysvalloissa lainvalvontaviranomaiset voivat tutkia kiinteistön fyysisesti, jos niillä on siihen tuomarin antama lupa. Lainvalvontaviranomaisten on osoitettava tuomarille todennäköisin syin, että rikos on tapahtunut tai on tapahtumassa ja että rikokseen liittyvää on todennäköisesti löydettävissä etsintäluvassa yksilöidystä paikasta. Tätä välinettä käytetään usein silloin kun kiinteistön fyysinen tutkiminen on tarpeen sillä perusteella, että jos haaste tai muu tietojen toimittamista koskeva määräys annettaisiin tiedoksi yritykselle, syntyisi vaara todisteiden hävittämisestä. Ks. Yhdysvaltojen perustuslain neljäs lisäys (josta tarkempaa selostusta edellä), liittovaltion rikosprosessisääntöjen kohta 41. Etsintämääräyksen kohde voi pyrkiä kumoamaan määräyksen sillä perusteella, että se on liiallinen, aiheeton tai muuten epäasianmukaisesti hankittu, ja osapuoli, joka katsoo oikeuksiensa tulleen loukatuiksi ja jolla on asiavaltuus esillä olevassa asiassa, voi vaatia, että laittomalla etsinnällä saadut todisteet hävitetään. Ks. Mapp v. Ohio, 367 U.S. 643 (1961).

Oikeusministeriön suuntaviivat ja toimintaperiaatteet: Sen lisäksi että perustuslaissa ja tavallisissa laeissa sekä vahvistetuissa säännöissä rajoitetaan edellä selostetulla tavalla viranomaisten pääsyä tietoihin, oikeusministeri on vahvistanut suuntaviivoja, joissa asetetaan lisärajoituksia lainvalvontaviranomaisten pääsylle tietoihin ja joihin sisältyy myös yksityisyyden ja kansalaisvapauksien suojaan liittyviä toimia. Esimerkiksi oikeusministerin vahvistamissa, FBI:n kotimaisia operaatioita koskevissa yleisissä suuntaviivoissa syyskuulta 2008 (saatavilla osoitteessa http://www.justice.gov/archive/opa/docs/guidelines.pdf) asetetaan rajoituksia tutkintamenetelmien käytölle etsittäessä tietoa, joka liittyy liittovaltion rikosten tutkintaan. Näissä suuntaviivoissa edellytetään, että FBI käyttää tutkintamenetelmiä, jotka häiritsevät niin vähän kuin mahdollista ja joissa otetaan huomioon vaikutukset yksityisyyteen ja kansalaisvapauksiin ja mahdolliset vahingot henkilön maineelle. Lisäksi suuntaviivojen mukaan ”on selvää, että FBI:n on toteutettava tutkimuksensa ja muut toimensa lainmukaisella ja kohtuullisella tavalla, jossa kunnioitetaan vapautta ja yksityisyyttä ja jossa vältetään aiheuttamasta tarpeetonta häiriötä lainkuuliaisille ihmisille”. Ks. FBI-suuntaviivojen sivu 5. FBI on pannut nämä suuntaviivat täytäntöön antamalla ohjeen, joka koskee viraston kotimaisia tutkimuksia ja operaatioita (saatavilla osoitteessa https://vault.fbi.gov/FBI%20Domestic%20Investigations%20and%20Operations%20Guide%20(DIOG)). Tämä on kattava käsikirja, joka sisältää tutkimusvälineiden käyttöä koskevat yksityiskohtaiset rajoitukset ja ohjeistusta sen varmistamiseksi, että jokaisessa tutkimuksessa suojellaan kansalaisvapauksia ja yksityisyyttä. Muita sääntöjä ja toimintaperiaatteita, joilla rajoitetaan liittovaltion syyttäjien tutkimustoimia, on selostettu Yhdysvaltojen oikeusministeriön käsikirjassa, joka on saatavilla osoitteessa http://www.justice.gov/usam/united-states-attorneys-manual

Siviilihallinto- ja sääntelyviranomaisten (yleisen edun mukaiset) valtuudet:

Yhdysvalloissa on asetettu merkittäviä rajoituksia myös sille, miten siviilihallintoon ja sääntelyyn liittyvien (ns. yleisen edun mukaisten) syiden nojalla voidaan vaatia tietoja yrityksiltä. Virastot, joilla on siviilihallinto- ja sääntelytehtäviä, voivat toimittaa yrityksille haasteita, joissa ne vaativat luovuttamaan liiketoimintatietoja, sähköisesti tallennettua tietoa tai muita aineellisia esineitä. Näiden virastojen toimivalta esittää hallinnollisia tai siviilihallinnollista haasteita on rajattu. Tämä johtuu paitsi virastojen perustamissäännöksistä myös siitä, että haasteet tarkastetaan riippumattomassa oikeudellisessa menettelyssä ennen niiden mahdollista oikeudellista täytäntöönpanoa. Ks. esimerkiksi liittovaltion rikosprosessisääntöjen kohta 45. Virastot voivat pyytää pääsyä ainoastaan tietoihin, joilla on merkitystä virastojen sääntelytoimivaltaan kuuluvissa asioissa. Lisäksi hallinnollisen haasteen vastaanottaja voi nostaa kanteen tuomioistuimessa ja vastustaa haasteen täytäntöönpanoa esittämällä näyttöä, jonka mukaan virasto ei ole noudattanut perusvaatimusten mukaista kohtuullisuutta kuten edellä on selostettu.

On olemassa muita oikeusperustoja, joihin vedoten yritykset voivat vastustaa hallinnollisten virastojen tietopyyntöjä ja joissa on kyse siitä, että yritykset toimivat tietyillä erityisillä aloilla ja että heidän hallussaan oleva tieto on tietyntyyppistä. Esimerkiksi rahoituslaitokset voivat vastustaa hallinnollisia haasteita, joissa vaaditaan tietynlaisia tietoja, sillä perusteella, että tietojen luovutuksella rikottaisiin pankkisalaisuudesta annettua lakia ja sen täytäntöönpanoasetuksia. Ks. 31 U.S.C. § 5318, 31 C.F.R. osa X. Muut yritykset voivat tukeutua luottokelpoisuusraportointia koskevaan Fair Credit Reporting Act -lakiin (ks.15 U.S.C. § 1681b) tai moniin muihin alakohtaisiin lakeihin. Jos viraston haastetoimivaltaa käytetään väärin, seurauksena voi olla viraston vahingonkorvausvastuu tai ao. virkamiesten henkilökohtainen vahingonkorvausvastuu. Ks. esimerkiksi kansalaisten pankkitietoja koskeva Right to Financial Privacy Act -laki, 12 U.S.C. §§ 3401–3422. Näin ollen Yhdysvaltojen tuomioistuimet vahtivat, että sääntelyhaastepyynnöt ovat asiallisia, ja valvovat riippumattomasti liittovaltion virastojen toimia.

Lopuksi on todettava, että kaikkien lakisääteisten valtuuksien, jotka hallintoviranomaisilla on tietojen fyysiseen takavarikoimiseen yritykseltä Yhdysvalloissa, on oltava neljännen lisäyksen mukaisia. Ks. See v. Seattlen kaupunki, 387 U.S. 541 (1967).

Päätelmät

Kaikkien lainvalvonta- ja sääntelytoimintojen on noudatettava sovellettavaa lainsäädäntöä Yhdysvalloissa, mukaan lukien perustuslakia, lakeja, sääntöjä ja asetuksia. Toimintojen on myös noudatettava sovellettavia toimintaperiaatteita, kuten liittovaltion lainvalvontatoimia koskevia oikeusministerin suuntaviivoja. Edellä kuvatussa lainsäädännössä rajoitetaan Yhdysvaltojen lainvalvonta- ja sääntelyviranomaisten mahdollisuuksia hankkia tietoja yrityksiltä Yhdysvalloissa – koskivatpa ne yhdysvaltalaisia tai ulkomaisia henkilöitä – ja lisäksi annetaan mahdollisuus siihen, että kaikki viranomaisten tietopyynnöt, jotka perustuvat laissa myönnettyihin valtuuksiin, voidaan saattaa oikeudellisen valvonnan kohteeksi tuomioistuimessa.

Kunnioittavasti

Bruce C. Swartz

Apulaisoikeusministerin sijainen ja kansainvälisten asioiden neuvonantaja

---

(1)  Tässä tiivistelmässä ei selosteta kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tutkintavälineitä, joita lainvalvonnassa käytetään terrorismia koskevissa tai muissa kansalliseen turvallisuuteen liittyvissä tutkimuksissa. Näin ollen tässä ei selosteta esimerkiksi kansallista turvallisuutta koskevia kirjeitä, joilla hankitaan tiettyjä yritysten lainakertomuksissa, kirjanpidoissa ja sähköisissä tilausasiakas- ja liiketapahtumarekistereissä olevia tietoja. Ks. 12 U.S.C. § 3414; 15 U.S.C. § 1681u; 15 U.S.C. § 1681v; 18 U.S.C. § 2709. FISA-lain nojalla tehtävistä toimista (sähköinen tarkkailu, etsintäluvat, liiketoimintatietojen hankkiminen ja muu viestintätietojen kerääminen), ks. 50 U.S.C. § 1801 ja sitä seuraavat pykälät.

1

(2)  Tässä asiakirjassa käsitellään lainvalvonnan ja sääntelyn oikeusperustaa liittovaltion tasolla. Osavaltiot tutkivat osavaltioiden lakien rikkomukset, ja niitä koskevat asiat käsitellään osavaltioiden tuomioistuimissa. Osavaltioiden lainvalvontaviranomaiset hyödyntävät etsintämääräyksiä ja haasteita, jotka myönnetään osavaltioiden lakien mukaisesti. Tämä tapahtuu suurimmaksi osaksi samalla tavalla kuin tässä kirjeessä selostetaan, mutta erona on, että oikeudellista menettelyä koskeva suoja, jota annetaan osavaltioiden perustuslakien mukaan, voi mennä pidemmälle kuin Yhdysvaltojen perustuslaissa annettu suoja. Osavaltion laissa säädettyjen suojatoimenpiteiden on oltava vähintään yhtä kattavia kuin Yhdysvaltojen perustuslaissa määrätyt suojatoimet, ja tämä koskee myös perustuslain neljättä lisäystä (mutta ei rajoitu siihen).

2

---

| 1.8.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 207/113 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 207/113

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/1251,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016,

unionin monivuotisesta ohjelmasta kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudella 2017–2019

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4329)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta 25 päivänä helmikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 199/2008 3 artiklan mukaisesti kalastusalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten on hyväksyttävä unionin monivuotinen ohjelma kolmivuotiskaudeksi tietojen keruuta ja hallintaa koskevan velvoitteen yhtenäisen soveltamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 199/2008 3 artiklan mukaisesti kalastusalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten on hyväksyttävä unionin monivuotinen ohjelma kolmivuotiskaudeksi tietojen keruuta ja hallintaa koskevan velvoitteen yhtenäisen soveltamisen varmistamiseksi.

| (2) | Nykyinen unionin monivuotinen ohjelma perustuu kauden 2011–2013 monivuotiseen ohjelmaan, jonka soveltamista jatkettiin komission täytäntöönpanopäätöksellä C(2013) 5243, jotta sillä voitiin kattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) antamisen ja 31 päivän joulukuuta 2016 välinen aika. Tästä syystä on tarpeen vahvistaa unionin monivuotinen ohjelma 1 päivänä tammikuuta 2017 alkavaksi kolmivuotiskaudeksi. |
| --- | --- |

(2)

Nykyinen unionin monivuotinen ohjelma perustuu kauden 2011–2013 monivuotiseen ohjelmaan, jonka soveltamista jatkettiin komission täytäntöönpanopäätöksellä C(2013) 5243, jotta sillä voitiin kattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) antamisen ja 31 päivän joulukuuta 2016 välinen aika. Tästä syystä on tarpeen vahvistaa unionin monivuotinen ohjelma 1 päivänä tammikuuta 2017 alkavaksi kolmivuotiskaudeksi.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 25 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on kerättävä kalastuksenhoidossa tarvittavia biologisia, ympäristöä koskevia, teknisiä ja sosioekonomisia tietoja. Unionin monivuotista ohjelmaa tarvitaan, jotta jäsenvaltiot pystyvät täsmentämään ja suunnittelemaan tiedonkeruutoimensa kansallisissa työohjelmissaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (3) 21 artiklan mukaisesti kansalliset työohjelmat on toimitettava komissiolle viimeistään sitä vuotta edeltävän vuoden 31 päivänä lokakuuta, jona työsuunnitelmaa on määrä soveltaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 25 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on kerättävä kalastuksenhoidossa tarvittavia biologisia, ympäristöä koskevia, teknisiä ja sosioekonomisia tietoja. Unionin monivuotista ohjelmaa tarvitaan, jotta jäsenvaltiot pystyvät täsmentämään ja suunnittelemaan tiedonkeruutoimensa kansallisissa työohjelmissaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (3) 21 artiklan mukaisesti kansalliset työohjelmat on toimitettava komissiolle viimeistään sitä vuotta edeltävän vuoden 31 päivänä lokakuuta, jona työsuunnitelmaa on määrä soveltaa.

| (4) | Unionin monivuotisessa ohjelmassa olisi määriteltävä tietojen keruuta koskevat vaatimukset asetuksen (EY) N:o 199/2008 1 artiklan mukaisesti. Siihen olisi sisällyttävä tarvittavat elementit yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa varten siltä osin kuin niitä ei vielä käsitellä muiden säädösten puitteissa. |
| --- | --- |

(4)

Unionin monivuotisessa ohjelmassa olisi määriteltävä tietojen keruuta koskevat vaatimukset asetuksen (EY) N:o 199/2008 1 artiklan mukaisesti. Siihen olisi sisällyttävä tarvittavat elementit yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa varten siltä osin kuin niitä ei vielä käsitellä muiden säädösten puitteissa.

| (5) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa esitettyjen uudistetun yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen saattaa ajan tasalle vankkoihin tieteellisiin lausuntoihin tarvittavia tietoja koskevat unionin vaatimukset 1 päivänä tammikuuta 2017 alkavalle kaudelle. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa esitettyjen uudistetun yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen saattaa ajan tasalle vankkoihin tieteellisiin lausuntoihin tarvittavia tietoja koskevat unionin vaatimukset 1 päivänä tammikuuta 2017 alkavalle kaudelle.

| (6) | Lisäksi monenvälisissä ja kahdenvälisissä sopimuksissa jäsenvaltioille ja unionille määrätyt kalastusta koskevat uudet kansainväliset velvoitteet ja sitoumukset edellyttävät tiettyjen tiedonkeruuta koskevien vaatimusten, erityisesti kestävää kalastusta koskeviin kumppanuussopimuksiin perustuvien, sisällyttämistä unionin monivuotiseen ohjelmaan. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi monenvälisissä ja kahdenvälisissä sopimuksissa jäsenvaltioille ja unionille määrätyt kalastusta koskevat uudet kansainväliset velvoitteet ja sitoumukset edellyttävät tiettyjen tiedonkeruuta koskevien vaatimusten, erityisesti kestävää kalastusta koskeviin kumppanuussopimuksiin perustuvien, sisällyttämistä unionin monivuotiseen ohjelmaan.

| (7) | Tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä kalastusalalla koskevan nykyisen kehyksen arviointi ja sen jälkeen suoritettu sidosryhmien kuuleminen osoittivat, että unionin monivuotisessa ohjelmassa olisi keskityttävä siihen, mitä tietoja jäsenvaltioilta vaaditaan, eikä niinkään tiedonkeruun menetelmiin. Menetelmiin liittyviä vaatimuksia olisi kuvattava jäsenvaltioiden merialuetasolla tekemän tiiviin yhteistyön pohjalta jäsenvaltioiden työohjelmissa, jotka komissio hyväksyy. |
| --- | --- |

(7)

Tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä kalastusalalla koskevan nykyisen kehyksen arviointi ja sen jälkeen suoritettu sidosryhmien kuuleminen osoittivat, että unionin monivuotisessa ohjelmassa olisi keskityttävä siihen, mitä tietoja jäsenvaltioilta vaaditaan, eikä niinkään tiedonkeruun menetelmiin. Menetelmiin liittyviä vaatimuksia olisi kuvattava jäsenvaltioiden merialuetasolla tekemän tiiviin yhteistyön pohjalta jäsenvaltioiden työohjelmissa, jotka komissio hyväksyy.

| (8) | Vuodet 2017–2019 kattavassa unionin ohjelmassa kaikki kyseiset asetuksen (EU) N:o 1380/2013 elementit ja tavoitteet, erityisesti sen 2 ja 25 artikla, olisi tämän vuoksi otettava huomioon mahdollisimman hyvin nykyisen, asetuksessa (EY) N:o 199/2008 säädetyn oikeudellisen kehyksen puitteissa. Jos uudet tietovaatimukset menevät nykyistä oikeudellista kehystä pidemmälle, niiden olisi oltava valinnaisia. Kun uusi asetusta (EY) N:o 199/2008 muuttava oikeudellinen kehys tulee voimaan, komissio voi tarvittaessa muuttaa unionin monivuotista ohjelmaa uusien tiedonkeruuvaatimusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Vuodet 2017–2019 kattavassa unionin ohjelmassa kaikki kyseiset asetuksen (EU) N:o 1380/2013 elementit ja tavoitteet, erityisesti sen 2 ja 25 artikla, olisi tämän vuoksi otettava huomioon mahdollisimman hyvin nykyisen, asetuksessa (EY) N:o 199/2008 säädetyn oikeudellisen kehyksen puitteissa. Jos uudet tietovaatimukset menevät nykyistä oikeudellista kehystä pidemmälle, niiden olisi oltava valinnaisia. Kun uusi asetusta (EY) N:o 199/2008 muuttava oikeudellinen kehys tulee voimaan, komissio voi tarvittaessa muuttaa unionin monivuotista ohjelmaa uusien tiedonkeruuvaatimusten huomioon ottamiseksi.

| (9) | Komissio on ottanut huomioon asetuksen (EY) N:o 199/2008 5 artiklassa tarkoitettujen alueellisten yhteensovittamiskokousten sekä tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) kuulemiseen perustuvat suositukset. Muita asiaan liittyviä neuvoa-antavia tieteellisiä elimiä, kuten kansainvälistä merentutkimusneuvostoa (ICES) sekä asiantuntijaryhmiksi koottuja jäsenvaltioiden edustajia, on myös kuultu. |
| --- | --- |

(9)

Komissio on ottanut huomioon asetuksen (EY) N:o 199/2008 5 artiklassa tarkoitettujen alueellisten yhteensovittamiskokousten sekä tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) kuulemiseen perustuvat suositukset. Muita asiaan liittyviä neuvoa-antavia tieteellisiä elimiä, kuten kansainvälistä merentutkimusneuvostoa (ICES) sekä asiantuntijaryhmiksi koottuja jäsenvaltioiden edustajia, on myös kuultu.

| (10) | Oikeusvarmuuden vuoksi täytäntöönpanopäätös C(2013) 5243 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(10)

Oikeusvarmuuden vuoksi täytäntöönpanopäätös C(2013) 5243 olisi kumottava.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 199/2008 3 artiklassa tarkoitettu unionin monivuotinen ohjelma kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudeksi 2017–2019 esitetään tämän päätöksen liitteessä.

2 artikla

Kumotaan täytäntöönpanopäätös C(2013) 5243 1 päivästä tammikuuta 2017.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta

Karmenu VELLA

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 60, 5.3.2008, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta (EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1).

3

---

LIITE

I LUKU

Määritelmät

Tässä liitteessä sovelletaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 (1), komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 404/2011 (2) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 (3) olevia määritelmiä. Lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

1)   
  Aktiiviset alukset
  : alukset, jotka ovat kalenterivuoden aikana osallistuneet (vähintään yhden päivän kestävään) kalastustoimeen. Aluksen, joka ei ole osallistunut kalastustoimiin vuoden aikana, katsotaan olevan ”poissa käytöstä”.

2)   
  Anadromiset lajit
  : elollisia vesiluonnonvaroja, jotka elinkiertonsa aikana kuoriutuvat makeassa vedessä, vaeltavat suolaiseen veteen, palaavat takaisin makeaan veteen ja lopulta kutevat siellä.

3)   
  Katadromiset lajit
  : elollisia vesiluonnonvaroja, jotka elinkiertonsa aikana kuoriutuvat suolaisessa vedessä, vaeltavat makeaan veteen, palaavat takaisin suolaiseen veteen ja lopulta kutevat siellä.

4)   
  Saalisosa
  : osa kokonaissaaliista, kuten säilyttämisen vähimmäisviitekokoa suurempana purettu osa saaliista, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempänä purettu osa saaliista, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempänä poisheitetty osa saaliista, poisheitetyt de minimis -määrät ja poisheitetyt määrät.

5)   
  Merelläolopäivät
  : jokainen yhtäjaksoinen 24 tunnin ajanjakso (tai sen osa), jonka aikana alus on alueella ja poissa satamasta.

6)   
  Kalastuspäivät
  : kaikki kalenteripäivät merellä, joina toteutetaan kalastustoimia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja jäsenvaltioiden kansainvälisten velvoitteiden noudattamista. Yksi kalastusmatka voi vaikuttaa kalastuspäivien kokonaismäärään kyseisellä matkalla sekä passiivisten pyydysten että aktiivisten pyydysten osalta.

7)   
  Kalastusalue
  : Maantieteelliset yksiköt (tai ryhmä maantieteellisiä yksiköitä), joilla kalastus tapahtuu. Yksiköistä sovitaan merialuetasolla olemassa olevien, alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai tieteellisten elinten määrittelemien alueiden pohjalta.

8)   
  Laivastonosa
  : ryhmä aluksia, jotka kuuluvat samaan pituusluokkaan (suurin pituus) ja joilla käytetään vuoden aikana vallitsevasti samaa pyydystä.

9)   
  Kalastusmuoto
  : ryhmä kalastustoimia, jotka kohdistuvat samankaltaisiin lajeihin (tai lajiryhmiin), joissa käytetään samankaltaisia pyydyksiä (4), jotka tapahtuvat samaan aikaan vuodesta ja/tai samalla alueella ja joille on ominaista samankaltainen hyödyntämismalli.

10)   
  Merellä tehtävät tieteelliset tutkimukset
  : matkat tutkimusaluksella tai kantojen ja ekosysteemien seurantaan liittyvään tieteelliseen tutkimukseen tarkoitetulla aluksella, jonka on tehtävään nimennyt asetuksen (EU) N:o 508/2014 21 artiklan mukaisesti laaditun kansallisen työohjelman täytäntöönpanosta vastaava elin.

II LUKU

Tiedonkeruumenetelmät

Tiedonkeruumenetelmien ja tietojen laadun on sovelluttava aiottuihin tarkoituksiin, jotka määritellään asetuksen (EU) N:o 1380/2013 25 artiklassa, ja niiden on vastattava asianomaisten tieteellisten elinten suosittamia parhaita käytänteitä ja asiaankuuluvia menetelmiä. Tätä varten riippumattomien tieteellisten elinten on tarkasteltava menetelmiä ja niitä soveltamalla saatuja tuloksia säännöllisin väliajoin menetelmien tarkoituksenmukaisuuden tarkistamiseksi yhteisen kalastuspolitiikan hallinnoinnin näkökulmasta.

III LUKU

Tietovaatimukset

1.   Tietokokonaisuudet

| 1.1 | Jäsenvaltioiden on vahvistettava osana asetuksen (EU) N:o 508/2014 21 artiklan mukaisesti laadittuja työohjelmia seuraavista tietokokonaisuuksista kerättävät tiedot kuten tämän luvun 2–7 kohdassa tarkennetaan:






  a) | biologiset tiedot saalisosan mukaan eriteltynä unionin kaupallisessa kalastuksessa unionin vesillä ja unionin ulkopuolisilla vesillä sekä virkistyskalastuksessa unionin vesillä pyydetyistä kannoista; |
| --- | --- | --- |

1.1

a)

biologiset tiedot saalisosan mukaan eriteltynä unionin kaupallisessa kalastuksessa unionin vesillä ja unionin ulkopuolisilla vesillä sekä virkistyskalastuksessa unionin vesillä pyydetyistä kannoista;

| b) | tiedot unionin kalastuksista meriekosysteemiin unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi; |
| --- | --- |

b)

tiedot unionin kalastuksista meriekosysteemiin unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi;

| c) | yksityiskohtaiset tiedot unionin kalastusalusten toiminnasta unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella; kirjattu asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset tiedot unionin kalastusalusten toiminnasta unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella; kirjattu asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla;

| d) | kalastuksia koskevat sosiaaliset ja taloudelliset tiedot (5); |
| --- | --- |

d)

kalastuksia koskevat sosiaaliset ja taloudelliset tiedot (5);

| e) | vesiviljelyä koskevat sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät tiedot. |
| --- | --- |

e)

vesiviljelyä koskevat sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät tiedot.

| 1.2 | Kerättävät tiedot on vahvistettava asetuksen (EY) N:o 199/2008 3, 4 ja 5 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon tässä liitteessä olevassa V luvussa esitetyt kynnysarvot. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | On kerättävä tietoja, joiden avulla voidaan johtaa luotettavat estimaatit kalastustyypeille, ajanjaksoille ja alueille merialuetasolla sovittujen loppukäyttäjien tarpeiden perusteella. Tietojen keruun tiheyttä on koordinoitava merialuetasolla, jollei tässä liitteessä ja vastaavissa taulukoissa toisin mainita. |
| --- | --- |

1.3

2.   Biologiset tiedot unionin kaupallisessa kalastuksessa unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella sekä virkistyskalastuksessa unionin vesillä pyydetyistä kannoista

Kyseiset tiedot koostuvat seuraavista:

| a) | Saalismäärät lajeittain ja yksittäisiä yksilöjä koskevat biologiset tiedot, joiden avulla voidaan arvioida






  i) | kaupallisten kalastusten osalta kaikkien saalisosien (myös poisheitettyjen ja tahattomien saaliiden) määrä ja pituusluokka taulukoissa 1A, 1B ja IC luetelluista kannoista taulukossa 2 annetulla aggregointitasolla 6. Aikajakoa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta; |
| --- | --- | --- |

a)

Saalismäärät lajeittain ja yksittäisiä yksilöjä koskevat biologiset tiedot, joiden avulla voidaan arvioida

i)

kaupallisten kalastusten osalta kaikkien saalisosien (myös poisheitettyjen ja tahattomien saaliiden) määrä ja pituusluokka taulukoissa 1A, 1B ja IC luetelluista kannoista taulukossa 2 annetulla aggregointitasolla 6. Aikajakoa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta;

| ii) | kaupallisten kalastusten osalta saaliiden keskipaino ja ikäjakauma taulukoissa 1A, 1B ja IC luetelluista kannoista. Niiden kantojen valintaa, joiden osalta tiedot kyseisistä muuttujista on kerättävä, sekä aikajakoa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta; |
| --- | --- |

ii)

kaupallisten kalastusten osalta saaliiden keskipaino ja ikäjakauma taulukoissa 1A, 1B ja IC luetelluista kannoista. Niiden kantojen valintaa, joiden osalta tiedot kyseisistä muuttujista on kerättävä, sekä aikajakoa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta;

| iii) | kaupallisten kalastusten osalta sukupuolijakaumaa, sukukypsyyttä ja lisääntyvyyttä koskevat tiedot taulukoissa 1A, 1B ja IC lueteltujen kantojen saaliista sillä taajuudella kuin tieteellistä lausuntoa varten on tarpeen. Niiden kantojen valintaa, joiden osalta tiedot kyseisistä muuttujista on kerättävä, sekä aikajakoa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta; |
| --- | --- |

iii)

kaupallisten kalastusten osalta sukupuolijakaumaa, sukukypsyyttä ja lisääntyvyyttä koskevat tiedot taulukoissa 1A, 1B ja IC lueteltujen kantojen saaliista sillä taajuudella kuin tieteellistä lausuntoa varten on tarpeen. Niiden kantojen valintaa, joiden osalta tiedot kyseisistä muuttujista on kerättävä, sekä aikajakoa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta;

| iv) | virkistyskalastuksen osalta saaliiden ja vapautusten vuotuinen määrä (yksilömäärät ja painot tai pituudet) taulukossa 3 luetelluista lajeista ja/tai merialuetasolla kalastuksenhoidon tarpeiden mukaisesti yksilöidyistä lajeista. Ikä- ja muita i–iii kohdassa täsmennettyjen biologisia tietoja koskevia loppukäyttäjien tarpeita on virkistyskalastuksen yhteydessä arvioitava merialuetasolla. |
| --- | --- |

iv)

virkistyskalastuksen osalta saaliiden ja vapautusten vuotuinen määrä (yksilömäärät ja painot tai pituudet) taulukossa 3 luetelluista lajeista ja/tai merialuetasolla kalastuksenhoidon tarpeiden mukaisesti yksilöidyistä lajeista. Ikä- ja muita i–iii kohdassa täsmennettyjen biologisia tietoja koskevia loppukäyttäjien tarpeita on virkistyskalastuksen yhteydessä arvioitava merialuetasolla.

| b) | Edellä olevan a) alakohdan nojalla kerättyjen tietojen lisäksi tiedot taulukossa 1E luetelluista anadromisista ja katadromisista lajeista, jotka on pyydetty kaupallisessa kalastuksessa elinkierron makeassa vedessä tapahtuvan vaiheen aikana, kalastustavasta riippumatta seuraavasti:






  i) | kantaan liittyvät muuttujat (yksittäisistä yksilöistä ikä, pituus, paino, sukupuoli, sukukypsyys ja hedelmällisyys kussakin elinkierron vaiheessa tarkennettuna lajia ja aluetta koskevilla tiedoilla), ja |
| --- | --- | --- |

b)

Edellä olevan a) alakohdan nojalla kerättyjen tietojen lisäksi tiedot taulukossa 1E luetelluista anadromisista ja katadromisista lajeista, jotka on pyydetty kaupallisessa kalastuksessa elinkierron makeassa vedessä tapahtuvan vaiheen aikana, kalastustavasta riippumatta seuraavasti:

i)

kantaan liittyvät muuttujat (yksittäisistä yksilöistä ikä, pituus, paino, sukupuoli, sukukypsyys ja hedelmällisyys kussakin elinkierron vaiheessa tarkennettuna lajia ja aluetta koskevilla tiedoilla), ja

| ii) | vuotuiset saalismäärät ikäluokittain tai elinkierron vaiheiden mukaan. |
| --- | --- |

ii)

vuotuiset saalismäärät ikäluokittain tai elinkierron vaiheiden mukaan.

| c) | Lisäksi
  ankeriaan osalta vuosittain vähintään yhdeltä ankeriaanhoitoyksikköön kuuluvalta jokialueelta kerättävät tiedot (esim. numerotiedot, estimaatit, kehitystrendit) seuraavasti:






  i) | rekryyttien runsaus, |
| --- | --- | --- |

c)

Lisäksi

ankeriaan osalta vuosittain vähintään yhdeltä ankeriaanhoitoyksikköön kuuluvalta jokialueelta kerättävät tiedot (esim. numerotiedot, estimaatit, kehitystrendit) seuraavasti:

i)

rekryyttien runsaus,

| ii) | pysyvän kannan runsaus (kelta-ankerias), ja |
| --- | --- |

ii)

pysyvän kannan runsaus (kelta-ankerias), ja

| iii) | vaeltavien hopea-ankeriaiden lukumäärä tai paino ja sukupuolijakauma, |
| --- | --- |

iii)

vaeltavien hopea-ankeriaiden lukumäärä tai paino ja sukupuolijakauma,

ja luonnonvaraisen lohen osalta vuosittain kerättävät tiedot – jollei aluetasolla toisin sovita – lohenpoikasten ja vaelluspoikasten runsaudesta ja jokiin nousevien yksilöiden lukumäärästä.

Ankeriaan ja lohen osalta seurattavat joet sovitaan aluetasolla. Niiden kantojen valintaa, joiden osalta tiedot kyseisistä muuttujista on kerättävä, on koordinoitava aluetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta.

3.   Tiedot unionin kalastuksista meriekosysteemeihin unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi

Kyseiset tiedot koostuvat seuraavista:

| a) | Kaikkien kalastustyyppien osalta kaikkien unionin lainsäädännön ja kansainvälisten sopimusten nojalla suojeltujen lintujen, nisäkkäiden, matelijoiden ja kalojen, mukaan luettuina taulukossa 1D luetellut lajit, tahattomia sivusaaliita, myös saaliisiin sisältymättömiä, koskevat tiedot, jotka on saatu tieteellisten tarkkailijoiden kalastusaluksille tekemien käyntien aikana tai kalastajilta itseltään kalastuspäiväkirjojen kautta.
  Jos tarkkailijan käynnin aikana kerättyjen tietojen ei katsota sisältävän riittävästi tietoa loppukäyttäjien tarpeita varten, jäsenvaltioiden on käytettävä muita menetelmiä. Menetelmien valintaa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta. |
| --- | --- |

a)

Kaikkien kalastustyyppien osalta kaikkien unionin lainsäädännön ja kansainvälisten sopimusten nojalla suojeltujen lintujen, nisäkkäiden, matelijoiden ja kalojen, mukaan luettuina taulukossa 1D luetellut lajit, tahattomia sivusaaliita, myös saaliisiin sisältymättömiä, koskevat tiedot, jotka on saatu tieteellisten tarkkailijoiden kalastusaluksille tekemien käyntien aikana tai kalastajilta itseltään kalastuspäiväkirjojen kautta.

Jos tarkkailijan käynnin aikana kerättyjen tietojen ei katsota sisältävän riittävästi tietoa loppukäyttäjien tarpeita varten, jäsenvaltioiden on käytettävä muita menetelmiä. Menetelmien valintaa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta.

| b) | Tiedot unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella harjoitetusta kalastuksesta meriluontotyyppeihin kohdistuvien vaikutusten arvioimista varten.
  Meriluontotyyppeihin kohdistuvien kalastuksen vaikutusten arvioimiseen on käytettävä muuttujina vastaavia asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjattuja tietoja. Tiedot on eriteltävä kalastustoiminnan tasolla 3 (6), jollei alempi aggregointitaso ole tarpeen aluetasolla, erityisesti suojeltujen merialueiden tapauksessa.
  Jos asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjatut tiedot eivät vastaa oikeaa tarkkuutta tai jos ne eivät ole riittävän laadukkaita tai kattavia aiottuun tieteelliseen tarkoitukseen nähden, tiedot on kerättävä vaihtoehtoisella tavalla tarkoituksenmukaista otantamenetelmää käyttäen. Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjatut tiedot on saatettava työohjelmia toteuttavien kansallisten elinten käyttöön soveltuvalla aggregointitasolla. |
| --- | --- |

b)

Tiedot unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella harjoitetusta kalastuksesta meriluontotyyppeihin kohdistuvien vaikutusten arvioimista varten.

Meriluontotyyppeihin kohdistuvien kalastuksen vaikutusten arvioimiseen on käytettävä muuttujina vastaavia asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjattuja tietoja. Tiedot on eriteltävä kalastustoiminnan tasolla 3 (6), jollei alempi aggregointitaso ole tarpeen aluetasolla, erityisesti suojeltujen merialueiden tapauksessa.

Jos asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjatut tiedot eivät vastaa oikeaa tarkkuutta tai jos ne eivät ole riittävän laadukkaita tai kattavia aiottuun tieteelliseen tarkoitukseen nähden, tiedot on kerättävä vaihtoehtoisella tavalla tarkoituksenmukaista otantamenetelmää käyttäen. Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjatut tiedot on saatettava työohjelmia toteuttavien kansallisten elinten käyttöön soveltuvalla aggregointitasolla.

| c) | Tiedot kalastuksen tason sekä meren elollisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemeihin kohdistuvien kalastustoiminnan vaikutusten, kuten muihin kuin kaupallisiin lajeihin, saalistaja–saalissuhteisiin ja kalalajien luontaiseen kuolevuuteen kullakin merialueella kohdistuvien vaikutusten arvioimista varten.
  Kyseiset tiedot on ensin arvioitava pilottitutkimusten puitteissa. Pilottitutkimusten tulosten perusteella jäsenvaltioiden on päätettävä kunkin merialueen osalta tulevasta, merialuetasolla koordinoitavasta ja loppukäyttäjien tarpeisiin perustuvasta tiedonkeruusta. |
| --- | --- |

c)

Tiedot kalastuksen tason sekä meren elollisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemeihin kohdistuvien kalastustoiminnan vaikutusten, kuten muihin kuin kaupallisiin lajeihin, saalistaja–saalissuhteisiin ja kalalajien luontaiseen kuolevuuteen kullakin merialueella kohdistuvien vaikutusten arvioimista varten.

Kyseiset tiedot on ensin arvioitava pilottitutkimusten puitteissa. Pilottitutkimusten tulosten perusteella jäsenvaltioiden on päätettävä kunkin merialueen osalta tulevasta, merialuetasolla koordinoitavasta ja loppukäyttäjien tarpeisiin perustuvasta tiedonkeruusta.

4.   Yksityiskohtaiset tiedot unionin kalastusalusten toiminnasta (7)
  unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella; kirjattu asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla

Unionin kalastusalusten unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella harjoittaman kalastustoiminnan arvioimiseksi tarvittaviin tietoihin kuuluvat taulukossa 4 esitetyt muuttujat. Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjatut, ilmoitetut ja toimitetut tiedot on saatettava työohjelmia toteuttavien kansallisten elinten käyttöön perustietojen muodossa. Jos kyseessä olevia tietoja ei tarvitse kerätä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla tai jos asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kerätyt tiedot eivät vastaa oikeaa tarkkuutta tai jos ne eivät ole riittävän laadukkaita tai kattavia aiottuun tieteelliseen tarkoitukseen nähden, ne on kerättävä vaihtoehtoisella tavalla tarkoituksenmukaisia otantamenetelmiä käyttäen. Menetelmien on oltava sellaisia, että ne mahdollistavat taulukossa 4 lueteltujen muuttujien estimoinnin alimmalla soveltuvalla maantieteellisellä tasolla laivastonosittain (taulukko 5A) ja kalastusmuodon 6 tasolla (taulukko 2).

5.   Kalastusta koskevat sosiaaliset ja taloudelliset tiedot, jotka mahdollistavat unionin kalastusalan sosiaalisen ja taloudellisen suorituskyvyn arvioimisen

Kyseiset tiedot koostuvat seuraavista:

| a) | Taulukossa 5A ilmoitetut taloudelliset muuttujat taulukossa 5B esitetyn sektorijaottelun mukaan ja taulukossa 5C määriteltyjen supra-alueiden mukaan.
  Perusjoukon muodostavat kaikki aktiiviset ja poissa käytöstä olevat alukset, jotka ovat rekisteröitynä komission asetuksessa (EY) N:o 26/2004 (8) määriteltyyn unionin kalastuslaivastorekisteriin raportointivuoden 31 päivänä joulukuuta, sekä alukset, jotka eivät ole rekisterissä mainittuna päivänä mutta ovat kalastaneet vähintään yhden päivän raportointivuoden aikana.
  Käytöstä poissa olevien alusten osalta on kerättävä ainoastaan pääoma-arvoa ja pääomakustannuksia koskevat tiedot.
  Tapauksissa, joihin liittyy luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden tunnistamisen riski, voidaan taloudellisten muuttujien ilmoittamisen yhteydessä käyttää ryhmittelyä tilastollisen luotettavuuden varmistamiseksi. Tilastollisesti luotettavan otantasuunnitelman laatimiseksi voidaan tarvittaessa käyttää myös ryhmittelyä. Ryhmittelytavan on pysyttävä johdonmukaisena ajan kuluessa.
  Taloudelliset tiedot on kerättävä vuosittain. |
| --- | --- |

a)

Taulukossa 5A ilmoitetut taloudelliset muuttujat taulukossa 5B esitetyn sektorijaottelun mukaan ja taulukossa 5C määriteltyjen supra-alueiden mukaan.

Perusjoukon muodostavat kaikki aktiiviset ja poissa käytöstä olevat alukset, jotka ovat rekisteröitynä komission asetuksessa (EY) N:o 26/2004 (8) määriteltyyn unionin kalastuslaivastorekisteriin raportointivuoden 31 päivänä joulukuuta, sekä alukset, jotka eivät ole rekisterissä mainittuna päivänä mutta ovat kalastaneet vähintään yhden päivän raportointivuoden aikana.

Käytöstä poissa olevien alusten osalta on kerättävä ainoastaan pääoma-arvoa ja pääomakustannuksia koskevat tiedot.

Tapauksissa, joihin liittyy luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden tunnistamisen riski, voidaan taloudellisten muuttujien ilmoittamisen yhteydessä käyttää ryhmittelyä tilastollisen luotettavuuden varmistamiseksi. Tilastollisesti luotettavan otantasuunnitelman laatimiseksi voidaan tarvittaessa käyttää myös ryhmittelyä. Ryhmittelytavan on pysyttävä johdonmukaisena ajan kuluessa.

Taloudelliset tiedot on kerättävä vuosittain.

| b) | Sosiaaliset muuttujat, jotka ilmoitetaan taulukossa 6.
  Sosiaaliset tiedot on kerättävä joka kolmas vuosi vuodesta 2018 alkaen.
  Tiedot työllisyydestä koulutustasoittain ja kansallisuuksittain voidaan kerätä pilottitutkimusten perusteella. |
| --- | --- |

b)

Sosiaaliset muuttujat, jotka ilmoitetaan taulukossa 6.

Sosiaaliset tiedot on kerättävä joka kolmas vuosi vuodesta 2018 alkaen.

Tiedot työllisyydestä koulutustasoittain ja kansallisuuksittain voidaan kerätä pilottitutkimusten perusteella.

6.   Merialueilla tapahtuvaa vesiviljelyä ja valinnaisesti sisävesialueilla tapahtuvaa vesiviljelyä koskevat sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät tiedot, joiden avulla voidaan arvioida unionin vesiviljelyalan sosiaalinen ja taloudellinen suorituskyky sekä sen ympäristönsuojelun taso

Kyseiset tiedot koostuvat seuraavista:

| a) | Taulukossa 7 ilmoitetut taloudelliset muuttujat taulukossa 9 esitetyn sektorijaottelun mukaan.
  Perusjoukon muodostavat kaikki yritykset, joiden pääasiallinen toiminta määritellään Euroopan unionin tilastollisen toimialaluokituksen (NACE) (9) koodien 03.21 ja 03.22 mukaisesti ja joiden toiminnan tarkoituksena on tuottaa voittoa.
  Taloudelliset tiedot on kerättävä vuosittain. |
| --- | --- |

a)

Taulukossa 7 ilmoitetut taloudelliset muuttujat taulukossa 9 esitetyn sektorijaottelun mukaan.

Perusjoukon muodostavat kaikki yritykset, joiden pääasiallinen toiminta määritellään Euroopan unionin tilastollisen toimialaluokituksen (NACE) (9) koodien 03.21 ja 03.22 mukaisesti ja joiden toiminnan tarkoituksena on tuottaa voittoa.

Taloudelliset tiedot on kerättävä vuosittain.

| b) | Sosiaaliset muuttujat, jotka ilmoitetaan taulukossa 6.
  Sosiaaliset tiedot on kerättävä joka kolmas vuosi vuodesta 2018 alkaen.
  Tiedot työllisyydestä koulutustasoittain ja kansallisuuksittain voidaan kerätä pilottitutkimusten perusteella. |
| --- | --- |

b)

Sosiaaliset muuttujat, jotka ilmoitetaan taulukossa 6.

Sosiaaliset tiedot on kerättävä joka kolmas vuosi vuodesta 2018 alkaen.

Tiedot työllisyydestä koulutustasoittain ja kansallisuuksittain voidaan kerätä pilottitutkimusten perusteella.

| c) | Vesiviljelyä koskevat ympäristötiedot taulukossa 8 ilmoitetun mukaisesti alan ympäristönsuojelun tasoon liittyvien seikkojen arvioimista varten.
  Ympäristötiedot voidaan kerätä pilottitutkimusten pohjalta ja ekstrapoloida siten, että ne ilmaisevat yhteistulokset jäsenvaltiossa tuotetun kalan kokonaismäärän osalta.
  Ympäristötiedot on kerättävä joka toinen vuosi. |
| --- | --- |

c)

Vesiviljelyä koskevat ympäristötiedot taulukossa 8 ilmoitetun mukaisesti alan ympäristönsuojelun tasoon liittyvien seikkojen arvioimista varten.

Ympäristötiedot voidaan kerätä pilottitutkimusten pohjalta ja ekstrapoloida siten, että ne ilmaisevat yhteistulokset jäsenvaltiossa tuotetun kalan kokonaismäärän osalta.

Ympäristötiedot on kerättävä joka toinen vuosi.

IV LUKU

Merellä tehtävät tieteelliset tutkimukset

| 1. | On toteutettava vähintään kaikki taulukossa 10 luetellut tutkimukset, jollei tutkimusten tarkastelu johda päätelmään, ettei jokin tutkimus ole enää tarkoituksenmukainen tietojen saamiseksi kantojen arvioimista ja kalastuksenhoitoa varten. Samoilla tieteellisen tarkastelun perusteilla taulukkoon voidaan lisätä uusia tutkimuksia. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jäsenvaltioiden on esitettävä osana asetuksen (EU) N:o 508/2014 21 artiklan mukaisesti laadittuja työohjelmia merellä tehtävät tieteelliset tutkimukset, ja ne ovat vastuussa kyseisistä tutkimuksista. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jäsenvaltioiden osallistumista kansainväliseen tieteelliseen tutkimukseen samalla merialueella on koordinoitava. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jäsenvaltioiden on kansallisissa työohjelmissaan varmistettava jatkuvuus suhteessa aikaisempiin tutkimussuunnitelmiin. |
| --- | --- |

4.

V LUKU

Kynnysarvot

| 1. | Tätä lukua sovelletaan unionin kalastuksiin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Biologisia tietoja ei tarvitse kerätä tietyn kalakannan tai -lajin osalta, jos






  a) | jäsenvaltion osuus sen suurimmasta sallitusta saaliista (TAC) on alle 10 prosenttia unionin kokonaismäärästä, tai |
| --- | --- | --- |

2.

a)

jäsenvaltion osuus sen suurimmasta sallitusta saaliista (TAC) on alle 10 prosenttia unionin kokonaismäärästä, tai

| b) | siinä tapauksessa, että TACia ei ole vahvistettu, kantaa tai lajia koskeva jäsenvaltion purettu kokonaismäärä on alle 10 prosenttia kolmena edeltävänä vuona puretusta EU:n kokonaissaaliista, tai |
| --- | --- |

b)

siinä tapauksessa, että TACia ei ole vahvistettu, kantaa tai lajia koskeva jäsenvaltion purettu kokonaismäärä on alle 10 prosenttia kolmena edeltävänä vuona puretusta EU:n kokonaissaaliista, tai

| c) | jäsenvaltion vuotuinen purettu kokonaismäärä on lajin osalta alle 200 tonnia. Lajeille, joihin liittyy erityinen hoitotarve, voidaan määritellä alempi kynnysarvo merialuetasolla. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltion vuotuinen purettu kokonaismäärä on lajin osalta alle 200 tonnia. Lajeille, joihin liittyy erityinen hoitotarve, voidaan määritellä alempi kynnysarvo merialuetasolla.

Jos tietyn kannan osalta usean sellaisen jäsenvaltion, jonka osuus TACista on alle 10 prosenttia, kiintiöt muodostavat yhdessä yli 25 prosenttia kyseisestä TACista, a alakohdassa tarkoitettua 10 prosentin kynnysarvoa ei sovelleta ja jäsenvaltioiden on huolehdittava tehtävien jaosta alueellisella tasolla sen varmistamiseksi, että kannasta tehdään otokset loppukäyttäjien tarpeiden mukaisesti.

Suuriin pelagisiin lajeihin ja anadromisiin ja katadromisiin lajeihin ei sovelleta kynnysarvoja.

| 3. | Tietystä kansainvälisesti hyödynnettävästä kalakannasta, joka ei ole suuren pelagisen lajin tai laajasti vaeltavan lajin kanta, ei tarvitse kerätä biologisia tietoja, jos unionin osuus siitä on alle 10 prosenttia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansainvälisiin velvoitteisiin alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen puitteissa liittyvien yksityiskohtaisempien määräysten soveltamista. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jäsenvaltioiden on tuotettava saalisarviot virkistyskalastusta koskevien olemassa olevien tutkimusten, myös tiedonkeruupuitteiden nojalla tehtyjen, tai uuden pilottitutkimuksen perusteella kahden vuoden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta. Näiden tutkimusten avulla on voitava arvioida virkistyskalastukseen perustuvien saaliiden osuus suhteessa kaupallisen kalastuksen saaliisiin kaikista lajeista merialueella, jonka osalta tässä unionin monivuotisesta ohjelmassa edellytetään virkistyskalastuksen saalisarvioita. Virkistyskalastusta koskevien kansallisten tutkimusten tulevaa suunnittelua ja laajuutta, tiedonkeruun mahdolliset kynnysarvot mukaan luettuina, on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden perusteella.
  Virkistyskalastuksella saatuihin saaliisiin ei sovelleta kynnysarvoja, jos asianomaisten kalakantojen osalta on olemassa elvytys- tai monivuotiset hoitosuunnitelmat, jollaisia sovelletaan esimerkiksi suuriin pelagisiin lajeihin ja laajasti vaeltaviin lajeihin. |
| --- | --- |

4.

Virkistyskalastuksella saatuihin saaliisiin ei sovelleta kynnysarvoja, jos asianomaisten kalakantojen osalta on olemassa elvytys- tai monivuotiset hoitosuunnitelmat, jollaisia sovelletaan esimerkiksi suuriin pelagisiin lajeihin ja laajasti vaeltaviin lajeihin.

| 5. | Vesiviljelystä ei tarvitse kerätä sosiaalisia tai taloudellisia tietoja, jos jäsenvaltion kokonaistuotannon osuus on alle 1 prosentti unionin tuotannon kokonaismäärästä ja -arvosta. Vesiviljelytietoja ei tarvitse kerätä sellaisista lajeista, joiden osuus jäsenvaltion vesiviljelytuotannon määrästä ja arvosta on alle 10 prosenttia. Lisäksi jäsenvaltiot, joiden kokonaistuotannon osuus unionin vesiviljelytuotannon kokonaismäärästä ja -arvosta on alle 2,5 prosenttia, voivat määritellä yksinkertaistettuja menetelmiä, kuten pilottitutkimuksia, ekstrapoloidakseen niiden lajien osalta vaaditut tiedot, joiden osuus jäsenvaltioiden vesiviljelytuotannon määrästä ja arvosta on yli 10 prosenttia.
  Viitetietoina ovat jäsenvaltioiden viimeisimmät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 762/2008 (10) nojalla toimittamat tiedot sekä vastaavat Eurostatin julkaisemat tiedot. |
| --- | --- |

5.

Viitetietoina ovat jäsenvaltioiden viimeisimmät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 762/2008 (10) nojalla toimittamat tiedot sekä vastaavat Eurostatin julkaisemat tiedot.

| 6. | Vesiviljelystä ei tarvitse kerätä ympäristötietoja, jos jäsenvaltion vesiviljelyn kokonaistuotannon osuus on alle 2,5 prosenttia unionin vesiviljelytuotannon kokonaismäärästä ja -arvosta.
  Viitetietoina ovat jäsenvaltioiden viimeisimmät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 762/2008 nojalla toimittamat tiedot sekä vastaavat Eurostatin julkaisemat tiedot. |
| --- | --- |

6.

Viitetietoina ovat jäsenvaltioiden viimeisimmät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 762/2008 nojalla toimittamat tiedot sekä vastaavat Eurostatin julkaisemat tiedot.

| 7. | Jäsenvaltion osallistuminen (fyysisesti tai rahoituksen kautta) taulukossa 10 lueteltuihin merellä tehtäviin tieteellisiin tutkimuksiin ei ole pakollista, jos sen osuus tutkimuksen kohdelajia koskevasta unionin TACista on 3 prosentin kynnysarvoa pienempi. Jos TACia ei ole asetettu, jäsenvaltion osallistuminen (fyysisesti tai rahoituksen kautta) merellä tehtäviin tieteellisiin tutkimuksiin ei ole pakollista, jos sen osuus unionissa kolmen edeltävän vuoden aikana puretuista kannan tai lajin saaliista on 3 prosentin kynnysarvoa pienempi. Kynnysarvot monia lajeja ja ekosysteemiä koskevia tutkimuksia varten voidaan määritellä merialuetasolla. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sen estämättä, mitä 2–7 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat sopia vaihtoehtoisista kynnysarvoista saman merialueen sisällä. |
| --- | --- |

8.

BIOLOGISET TIEDOT

Taulukko 1A

Kannat unionin vesillä

| Laji (yleisnimi) | Laji (tieteellinen nimi) | Alue (ICES:n (11), IBSFC:n (12) tai FAO:n (13) aluekoodi), jolla kanta esiintyy, tai kannan koodi |
| --- | --- | --- |
| Pohjoisen jäämeren itäosa, Norjanmeri ja Barentsinmeri |
| Ankerias | Anguilla anguilla | I, II |
| Keila | Brosme brosme | I, II |
| Atlantin-Skandinavian silli | Clupea harengus | I, II |
| Turska | Gadus morhua | I, II |
| Villakuore | Mallotus villosus | I, II |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | I, II |
| Mustakitaturska | Micromesistius poutassou | I–II |
| Pohjankatkarapu | Pandalus borealis | I, II |
| Seiti | Pollachius virens | I, II |
| Grönlanninpallas | Reinhardtius hippoglossoides | I, II |
| Lohi | Salmo salar | I, II |
| Makrilli | Scomber scombrus | II |
| Punasimppu | Sebastes marinus | I, II |
| Pohjolanpunasimppu | Sebastes mentella | I, II |
| Piikkimakrilli | Trachurus trachurus | IIa |
| Skagerrak ja Kattegat |
| Tuulenkalat | Ammodytidae | IIIa |
| Ankerias | Anguilla anguilla | IIIa |
| Silli | Clupea harengus | IIIa/22–24, IIIa |
| Lestikala | Coryphaenoides rupestris | IIIa |
| Kyhmykurnusimppu | Eutrigla gurnardus | IIIa |
| Punakurnusimppu | Aspitrigla cuculus | IIIa |
| Turska | Gadus morhua | IIIaN |
| Turska | Gadus morhua | IIIaS |
| Mustaeväkampela | Glyptocephalus cynoglossus | IIIa |
| Hietakampela | Limanda limanda | IIIa |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | IIIa |
| Valkoturska | Merlangius merlangus | IIIa |
| Kummeliturska | Merluccius merluccius | IIIa |
| Mustakitaturska | Micromesistius poutassou | IIIa |
| Keisarihummeri | Nephrops norvegicus | Toiminnallinen yksikkö |
| Pohjankatkarapu | Pandalus borealis | IIIa |
| Punakampela | Pleuronectes platessa | IIIa |
| Seiti | Pollachius virens | IIIa |
| Lohi | Salmo salar | IIIa |
| Piikkikampela | Psetta maxima | IIIa |
| Makrilli | Scomber scombrus | IIIa |
| Silokampela | Scophthalmus rhombus | IIIa |
| Meriantura | Solea solea | IIIa |
| Kilohaili | Sprattus sprattus | IIIa |
| Harmaaturska | Trisopterus esmarkii | IIIa |
| Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (14) | Selachii, Rajidae | IIIa |
| Itämeri |
| Ankerias | Anguilla anguilla | 22–32 |
| Silakka | Clupea harengus | 22–24/25–29, 32/30/31/Riianlahti |
| Siika/järvisiika | Coregonus lavaretus | IIId |
| Muikku | Coregonus albula | 22–32 |
| Turska | Gadus morhua | 22–24/25–32 |
| Hietakampela | Limanda limanda | 22–32 |
| Ahven | Perca fluviatilis | IIId |
| Kampela | Platichtys flesus | 22–32 |
| Punakampela | Pleuronectes platessa | 22–32 |
| Piikkikampela | Psetta maxima | 22–32 |
| Lohi | Salmo salar | 22–31/32 |
| Meritaimen | Salmo trutta | 22–32 |
| Kuha | Sander lucioperca | IIId |
| Silokampela | Scophthalmus rhombus | 22–32 |
| Meriantura | Solea solea | 22 |
| Kilohaili | Sprattus sprattus | 22–32 |
| Pohjanmeri ja Englannin kanaalin itäosa |
| Tuulenkalat | Ammodytidae | IV |
| Merikissat | Anarhichas spp. | IV |
| Ankerias | Anguilla anguilla | IV, VIId |
| Hopeakuoreet | Argentina spp. | IV |
| Kyhmykurnusimppu | Eutrigla gurnardus | IV |
| Keila | Brosme brosme | IV |
| Silli | Clupea harengus | IV, VIId |
| Hietakatkarapu | Crangon crangon | IV, VIId |
| Meribassi | Dicentrarchus labrax | IV, VIId |
| Kyhmykurnusimppu | Eutrigla gurnardus | IV |
| Turska | Gadus morhua | IV, VIId |
| Mustaeväkampela | Glyptocephalus cynoglossus | IV |
| Sinisuusimppu | Helicolenus dactylopterus | IV |
| Nelitäplälasikampela | Lepidorhombus boscii | IV, VIId |
| Lasikampela | Lepidorhombus whiffiagonis | IV, VIId |
| Hietakampela | Limanda limanda | IV, VIId |
| Mustavatsakrotti | Lophius budegassa | IV, VIId |
| Merikrotti | Lophius piscatorius | IV |
| Jäälestikala | Macrourus berglax | IV |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | IV |
| Valkoturska | Merlangius merlangus | IV, VIId |
| Kummeliturska | Merluccius merluccius | IV, VII |
| Mustakitaturska | Micromesistius poutassou | IV, VIId |
| Pikkupääkampela | Microstomus kitt | IV, VIId |
| Tylppäpyrstömolva | Molva dypterygia | IV |
| Molva | Molva molva | IV |
| Rusotäplämullo | Mullus barbatus | IV, VIId |
| Keltajuovamullo | Mullus surmuletus | IV, VIId |
| Keisarihummeri | Nephrops norvegicus | kaikki toiminnalliset yksiköt |
| Pohjankatkarapu | Pandalus borealis | IVa itä/IVa/IV |
| Isokampasimpukka | Pecten maximus | VIId |
| Suomuturska | Phycis blennoides | IV |
| Luikeroturska | Phycis phycis | IV |
| Kampela | Platichthys flesus | IV |
| Punakampela | Pleuronectes platessa | IV |
| Punakampela | Pleuronectes platessa | VIId |
| Seiti | Pollachius virens | IV |
| Piikkikampela | Psetta maxima | IV, VIId |
| Grönlanninpallas | Reinhardtius hippoglossoides | IV |
| Lohi | Salmo salar | IV, VIId |
| Makrilli | Scomber scombrus | IV, VIId |
| Silokampela | Scophthalmus rhombus | IV, VIId |
| Pohjolanpunasimppu | Sebastes mentella | IV |
| Meriantura | Solea solea | IV |
| Meriantura | Solea solea | VIId |
| Kilohaili | Sprattus sprattus | IV/VIId |
| Piikkimakrilli | Trachurus trachurus | IV, VIId |
| Isokurnusimppu | Trigla lucerna | IV |
| Harmaaturska | Trisopterus esmarkii | IV |
| Pietarinkala | Zeus faber | IV, VIId |
| Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (14) | Selachii, Rajidae | IV, VIId |
| Koillis-Atlantti ja Englannin kanaalin länsiosa |
| Atlantinsilokuore | Alepocephalus bairdii | VI, XII |
| Tuulenkalat | Ammodytidae | VIa |
| Karjukala | Capros aper | V, VI,VII |
| Kampasimpukka | Pecten maximus | IV, VI, VII |
| Kuningatarkampasimpukka | Aequipecten opercularis | VII |
| Hämähäkkirapu | Maja squinado | V, VI,VII |
| Ankerias | Anguilla anguilla | kaikki alueet |
| Huotrakala | Aphanopus spp. | kaikki alueet |
| Hopeakuoreet | Argentina spp. | kaikki alueet |
| Kotkakala | Argyrosomus regius | kaikki alueet |
| Punakurnusimppu | Aspitrigla cuculus | kaikki alueet |
| Limapäät | Beryx spp. | kaikki alueet, paitsi X ja IXa |
| Limapäät | Beryx spp. | IXa ja X |
| Isotaskurapu | Cancer pagurus | kaikki alueet |
| Silli | Clupea harengus | VIa/VIaN/
  VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj |
| Meriankerias | Conger conger | kaikki alueet, paitsi X |
| Meriankerias | Conger conger | X |
| Lestikala | Coryphaenoides rupestris | kaikki alueet |
| Leijahai | Dalatias licha | kaikki alueet |
| Keihäsrausku | Dasyatis pastinaca | VII, VIII |
| Lattahai | Deania calcea | V, VI, VII, IX, X, XII |
| Meribassi | Dicentrarchus labrax | kaikki alueet, paitsi IX |
| Meribassi | Dicentrarchus labrax | IX |
| Kiila-antura | Dicologlossa cuneata | VIIIc, IX |
| Sardelli | Engraulis encrasicolus | IXa (vain Cádiz) |
| Sardelli | Engraulis encrasicolus | VIII |
| Samettivalohai | Etmopterus spinax | VI, VII, VIII |
| Kyhmykurnusimppu | Eutrigla gurnardus | VIId,e |
| Turska | Gadus morhua | Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k |
| Mustaeväkampela | Glyptocephalus cynoglossus | VI, VII |
| Sinisuusimppu | Helicolenus dactylopterus | kaikki alueet |
| Hummeri | Homarus gammarus | kaikki alueet |
| Keltaroussi | Hoplostethus atlanticus | kaikki alueet |
| Hopeahuotrakala | Lepidopus caudatus | IXa |
| Nelitäplälasikampela | Lepidorhombus boscii | VIIIc, IXa |
| Lasikampela | Lepidorhombus whiffiagonis | VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa |
| Hietakampela | Limanda limanda | VIIe/VIIa, f–h |
| Kalmari | Loligo vulgaris | kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa |
| Kalmari | Loligo vulgaris | VIIIc, IXa |
| Mustavatsakrotti | Lophius budegassa | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd |
| Mustavatsakrotti | Lophius budegassa | VIIIc, IXa |
| Merikrotti | Lophius piscatorious | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd |
| Merikrotti | Lophius piscatorious | VIIIc, IXa |
| Villakuore | Mallotus villosus | XIV |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | Va/Vb |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | VIa/VIb/VIIa/VIIb–k |
| Valkoturska | Merlangius merlangus | VIII/IX, X |
| Valkoturska | Merlangius merlangus | Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k |
| Kummeliturska | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa |
| Paksuselkäantura | Microchirus variegatus | kaikki alueet |
| Mustakitaturska | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV |
| Pikkupääkampela | Microstomus kitt | kaikki alueet |
| Tylppäpyrstömolva | Molva dypterygia | kaikki alueet, paitsi X |
| Luikeromolva | Molva macrophthalma | X |
| Molva | Molva molva | kaikki alueet |
| Keltajuovamullo | Mullus surmuletus | kaikki alueet |
| Tähtikoirahai | Mustelus asterias | VI, VII, VIII, IX |
| Silokoirahai | Mustelus mustelus | VI, VII, VIII, IX |
| Pilkkukoirahai | Mustelus punctulatus | VI, VII, VIII, IX |
| Keisarihummeri | Nephrops norvegicus | VI toiminnallinen yksikkö |
| Keisarihummeri | Nephrops norvegicus | VII toiminnallinen yksikkö |
| Keisarihummeri | Nephrops norvegicus | VIII, IX toiminnallinen yksikkö |
| Meritursas | Octopus vulgaris | kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa |
| Meritursas | Octopus vulgaris | VIIIc, IXa |
| Pilkkupagelli | Pagellus bogaraveo | IXa, X |
| Pandalus-katkaravut | Pandalus spp. | kaikki alueet |
| Syvänmerenkatkarapu | Parapenaeus longirostris | IXa |
| Suomuturska | Phycis blennoides | kaikki alueet |
| Luikeroturska | Phycis phycis | kaikki alueet |
| Punakampela | Pleuronectes platessa | VIIa/VIIe/VIIfg |
| Punakampela | Pleuronectes platessa | VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X |
| Lyyraturska | Pollachius pollachius | kaikki alueet, paitsi IX, X |
| Lyyraturska | Pollachius pollachius | IX, X |
| Seiti | Pollachius virens | Va/Vb/IV, IIIa, VI |
| Seiti | Pollachius virens | VII, VIII |
| Hylkyahven | Polyprion americanus | X |
| Piikkikampela | Psetta maxima | kaikki alueet |
| Grönlanninpallas | Reinhardtius hippoglossoides | V, XIV/VI |
| Ruijanpallas | Hippoglossus hippoglossus | V, XIV |
| Lohi | Salmo salar | kaikki alueet |
| Sardiini | Sardina pilchardus | VIIIabd/VIIIc, IXa |
| Espanjanmakrilli | Scomber colias | VIII, IX, X |
| Makrilli | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX |
| Silokampela | Scophthalmus rhombus | kaikki alueet |
| Punasimppu | Sebastes marinus | ICES-suuralueet V, VI, XII, XIV & NAFO SA 2 + (alueet 1F + 3K). |
| Pohjolanpunasimppu | Sebastes mentella | ICES-suuralueet V, VI, XII, XIV & NAFO SA 2 + (alueet 1F + 3K). |
| Seepia | Sepia officinalis | kaikki alueet |
| Meriantura | Solea solea | VIIa/VIIfg |
| Meriantura | Solea solea | VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc |
| Meriantura | Solea solea | VIIe |
| Meriantura | Solea solea | VIIIab |
| Hammasahvenet | Sparidae | kaikki alueet |
| Hevosmakrilli | Trachurus mediterraneus | VIII, IX |
| Sinipiikkimakrilli | Trachurus picturatus | VIII, IX, X |
| Piikkimakrilli | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/X |
| Piikkimakrilli | Trachurus trachurus | VIIIc, IXa |
| Partaturska | Trisopterus spp. | kaikki alueet |
| Pietarinkala | Zeus faber | kaikki alueet |
| Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (14) | Selachii, Rajidae | IV, VIId |
| Välimeri ja Mustameri |
| Ankerias | Anguilla anguilla | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Katkaravut | Aristeomorpha foliacea | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Katkaravut | Aristeus antennatus | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Boga | Boops boops | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2 |
| Pikkudolfiini | Coryphaena equiselis | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Dolfiini | Coryphaena hippurus | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Meribassi | Dicentrarchus labrax | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Pikkumyskitursas | Eledone cirrhosa | 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| Myskitursas | Eledone moschata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| Sardelli | Engraulis encrasicolus | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Sardelli | Engraulis encrasicolus | Mustameri GSA 29 |
| Kyhmykurnusimppu | Eutrigla gurnardus | 2.2, 3.1 |
| Kalmarit | Illex spp., Todarodes spp. | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Purjekalat | Istiophoridae | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Kalmari | Loligo vulgaris | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Mustavatsakrotti | Lophius budegassa | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 |
| Merikrotti | Lophius piscatorius | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 |
| Valkoturska | Merlangius merlangus | Mustameri GSA 29 |
| Kummeliturska | Merluccius merluccius | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Mustakitaturska | Micromesistius poutassou | 1.1, 3.1 |
| Keltit | Mugilidae | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| Rusotäplämullo | Mullus barbatus | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Rusotäplämullo | Mullus barbatus | Mustameri GSA 29 |
| Keltajuovamullo | Mullus surmuletus | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Keisarihummeri | Nephrops norvegicus | Kaikki toiminnalliset yksiköt |
| Meritursas | Octopus vulgaris | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Punapagelli | Pagellus erythrinus | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Syvänmerenkatkarapu | Parapenaeus longirostris | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Katkaravut | Melicertus kerathurus | 3.1 |
| Piikkikampela | Psetta maxima | Mustameri GSA 29 |
| Sardiini | Sardina pilchardus | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Makrilli | Scomber spp. | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Seepia | Sepia officinalis | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Meriantura | Solea vulgaris | 1.2, 2.1, 3.1 |
| Kultaotsasargi | Sparus aurata | 1.2, 3.1 |
| Pikkupikarelli | Spicara smaris | 2.1, 3.1, 3.2 |
| Kilohaili | Sprattus sprattus | Mustameri GSA 29 |
| Sirkkaäyriäinen | Squilla mantis | 1.3, 2.1, 2.2 |
| Hevosmakrilli | Trachurus mediterraneus | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Hevosmakrilli | Trachurus mediterraneus | Mustameri GSA 29 |
| Piikkimakrilli | Trachurus trachurus | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Piikkimakrilli | Trachurus trachurus | Mustameri GSA 29 |
| Isokurnusimppu | Trigla lucerna | 1.3, 2.2, 3.1 |
| Venussimpukat | Veneridae | 2.1, 2.2 |
| Kuultotokko | Aphia minuta | GSA 9,10,16 ja 19 |
| Hopeakyljet | Atherina spp. | GSA 9,10,16 ja 19 |
| Pikkuturska | Trisopterus minutus | kaikki alueet |
| Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (14) | Selachii, Rajidae | kaikki alueet |

Laji (yleisnimi)

Laji (tieteellinen nimi)

Alue (ICES:n (11), IBSFC:n (12) tai FAO:n (13) aluekoodi), jolla kanta esiintyy, tai kannan koodi

Pohjoisen jäämeren itäosa, Norjanmeri ja Barentsinmeri

Ankerias

Anguilla anguilla

I, II

Keila

Brosme brosme

I, II

Atlantin-Skandinavian silli

Clupea harengus

I, II

Turska

Gadus morhua

I, II

Villakuore

Mallotus villosus

I, II

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

I, II

Mustakitaturska

Micromesistius poutassou

I–II

Pohjankatkarapu

Pandalus borealis

I, II

Seiti

Pollachius virens

I, II

Grönlanninpallas

Reinhardtius hippoglossoides

I, II

Lohi

Salmo salar

I, II

Makrilli

Scomber scombrus

II

Punasimppu

Sebastes marinus

I, II

Pohjolanpunasimppu

Sebastes mentella

I, II

Piikkimakrilli

Trachurus trachurus

IIa

Skagerrak ja Kattegat

Tuulenkalat

Ammodytidae

IIIa

Ankerias

Anguilla anguilla

IIIa

Silli

Clupea harengus

IIIa/22–24, IIIa

Lestikala

Coryphaenoides rupestris

IIIa

Kyhmykurnusimppu

Eutrigla gurnardus

IIIa

Punakurnusimppu

Aspitrigla cuculus

IIIa

Turska

Gadus morhua

IIIaN

Turska

Gadus morhua

IIIaS

Mustaeväkampela

Glyptocephalus cynoglossus

IIIa

Hietakampela

Limanda limanda

IIIa

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

IIIa

Valkoturska

Merlangius merlangus

IIIa

Kummeliturska

Merluccius merluccius

IIIa

Mustakitaturska

Micromesistius poutassou

IIIa

Keisarihummeri

Nephrops norvegicus

Toiminnallinen yksikkö

Pohjankatkarapu

Pandalus borealis

IIIa

Punakampela

Pleuronectes platessa

IIIa

Seiti

Pollachius virens

IIIa

Lohi

Salmo salar

IIIa

Piikkikampela

Psetta maxima

IIIa

Makrilli

Scomber scombrus

IIIa

Silokampela

Scophthalmus rhombus

IIIa

Meriantura

Solea solea

IIIa

Kilohaili

Sprattus sprattus

IIIa

Harmaaturska

Trisopterus esmarkii

IIIa

Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (14)

Selachii, Rajidae

IIIa

Itämeri

Ankerias

Anguilla anguilla

22–32

Silakka

Clupea harengus

22–24/25–29, 32/30/31/Riianlahti

Siika/järvisiika

Coregonus lavaretus

IIId

Muikku

Coregonus albula

22–32

Turska

Gadus morhua

22–24/25–32

Hietakampela

Limanda limanda

22–32

Ahven

Perca fluviatilis

IIId

Kampela

Platichtys flesus

22–32

Punakampela

Pleuronectes platessa

22–32

Piikkikampela

Psetta maxima

22–32

Lohi

Salmo salar

22–31/32

Meritaimen

Salmo trutta

22–32

Kuha

Sander lucioperca

IIId

Silokampela

Scophthalmus rhombus

22–32

Meriantura

Solea solea

22

Kilohaili

Sprattus sprattus

22–32

Pohjanmeri ja Englannin kanaalin itäosa

Tuulenkalat

Ammodytidae

IV

Merikissat

Anarhichas spp.

IV

Ankerias

Anguilla anguilla

IV, VIId

Hopeakuoreet

Argentina spp.

IV

Kyhmykurnusimppu

Eutrigla gurnardus

IV

Keila

Brosme brosme

IV

Silli

Clupea harengus

IV, VIId

Hietakatkarapu

Crangon crangon

IV, VIId

Meribassi

Dicentrarchus labrax

IV, VIId

Kyhmykurnusimppu

Eutrigla gurnardus

IV

Turska

Gadus morhua

IV, VIId

Mustaeväkampela

Glyptocephalus cynoglossus

IV

Sinisuusimppu

Helicolenus dactylopterus

IV

Nelitäplälasikampela

Lepidorhombus boscii

IV, VIId

Lasikampela

Lepidorhombus whiffiagonis

IV, VIId

Hietakampela

Limanda limanda

IV, VIId

Mustavatsakrotti

Lophius budegassa

IV, VIId

Merikrotti

Lophius piscatorius

IV

Jäälestikala

Macrourus berglax

IV

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

IV

Valkoturska

Merlangius merlangus

IV, VIId

Kummeliturska

Merluccius merluccius

IV, VII

Mustakitaturska

Micromesistius poutassou

IV, VIId

Pikkupääkampela

Microstomus kitt

IV, VIId

Tylppäpyrstömolva

Molva dypterygia

IV

Molva

Molva molva

IV

Rusotäplämullo

Mullus barbatus

IV, VIId

Keltajuovamullo

Mullus surmuletus

IV, VIId

Keisarihummeri

Nephrops norvegicus

kaikki toiminnalliset yksiköt

Pohjankatkarapu

Pandalus borealis

IVa itä/IVa/IV

Isokampasimpukka

Pecten maximus

VIId

Suomuturska

Phycis blennoides

IV

Luikeroturska

Phycis phycis

IV

Kampela

Platichthys flesus

IV

Punakampela

Pleuronectes platessa

IV

Punakampela

Pleuronectes platessa

VIId

Seiti

Pollachius virens

IV

Piikkikampela

Psetta maxima

IV, VIId

Grönlanninpallas

Reinhardtius hippoglossoides

IV

Lohi

Salmo salar

IV, VIId

Makrilli

Scomber scombrus

IV, VIId

Silokampela

Scophthalmus rhombus

IV, VIId

Pohjolanpunasimppu

Sebastes mentella

IV

Meriantura

Solea solea

IV

Meriantura

Solea solea

VIId

Kilohaili

Sprattus sprattus

IV/VIId

Piikkimakrilli

Trachurus trachurus

IV, VIId

Isokurnusimppu

Trigla lucerna

IV

Harmaaturska

Trisopterus esmarkii

IV

Pietarinkala

Zeus faber

IV, VIId

Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (14)

Selachii, Rajidae

IV, VIId

Koillis-Atlantti ja Englannin kanaalin länsiosa

Atlantinsilokuore

Alepocephalus bairdii

VI, XII

Tuulenkalat

Ammodytidae

VIa

Karjukala

Capros aper

V, VI,VII

Kampasimpukka

Pecten maximus

IV, VI, VII

Kuningatarkampasimpukka

Aequipecten opercularis

VII

Hämähäkkirapu

Maja squinado

V, VI,VII

Ankerias

Anguilla anguilla

kaikki alueet

Huotrakala

Aphanopus spp.

kaikki alueet

Hopeakuoreet

Argentina spp.

kaikki alueet

Kotkakala

Argyrosomus regius

kaikki alueet

Punakurnusimppu

Aspitrigla cuculus

kaikki alueet

Limapäät

Beryx spp.

kaikki alueet, paitsi X ja IXa

Limapäät

Beryx spp.

IXa ja X

Isotaskurapu

Cancer pagurus

kaikki alueet

Silli

Clupea harengus

VIa/VIaN/

VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj

Meriankerias

Conger conger

kaikki alueet, paitsi X

Meriankerias

Conger conger

X

Lestikala

Coryphaenoides rupestris

kaikki alueet

Leijahai

Dalatias licha

kaikki alueet

Keihäsrausku

Dasyatis pastinaca

VII, VIII

Lattahai

Deania calcea

V, VI, VII, IX, X, XII

Meribassi

Dicentrarchus labrax

kaikki alueet, paitsi IX

Meribassi

Dicentrarchus labrax

IX

Kiila-antura

Dicologlossa cuneata

VIIIc, IX

Sardelli

Engraulis encrasicolus

IXa (vain Cádiz)

Sardelli

Engraulis encrasicolus

VIII

Samettivalohai

Etmopterus spinax

VI, VII, VIII

Kyhmykurnusimppu

Eutrigla gurnardus

VIId,e

Turska

Gadus morhua

Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k

Mustaeväkampela

Glyptocephalus cynoglossus

VI, VII

Sinisuusimppu

Helicolenus dactylopterus

kaikki alueet

Hummeri

Homarus gammarus

kaikki alueet

Keltaroussi

Hoplostethus atlanticus

kaikki alueet

Hopeahuotrakala

Lepidopus caudatus

IXa

Nelitäplälasikampela

Lepidorhombus boscii

VIIIc, IXa

Lasikampela

Lepidorhombus whiffiagonis

VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa

Hietakampela

Limanda limanda

VIIe/VIIa, f–h

Kalmari

Loligo vulgaris

kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa

Kalmari

Loligo vulgaris

VIIIc, IXa

Mustavatsakrotti

Lophius budegassa

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

Mustavatsakrotti

Lophius budegassa

VIIIc, IXa

Merikrotti

Lophius piscatorious

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

Merikrotti

Lophius piscatorious

VIIIc, IXa

Villakuore

Mallotus villosus

XIV

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

Va/Vb

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

VIa/VIb/VIIa/VIIb–k

Valkoturska

Merlangius merlangus

VIII/IX, X

Valkoturska

Merlangius merlangus

Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k

Kummeliturska

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa

Paksuselkäantura

Microchirus variegatus

kaikki alueet

Mustakitaturska

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

Pikkupääkampela

Microstomus kitt

kaikki alueet

Tylppäpyrstömolva

Molva dypterygia

kaikki alueet, paitsi X

Luikeromolva

Molva macrophthalma

X

Molva

Molva molva

kaikki alueet

Keltajuovamullo

Mullus surmuletus

kaikki alueet

Tähtikoirahai

Mustelus asterias

VI, VII, VIII, IX

Silokoirahai

Mustelus mustelus

VI, VII, VIII, IX

Pilkkukoirahai

Mustelus punctulatus

VI, VII, VIII, IX

Keisarihummeri

Nephrops norvegicus

VI toiminnallinen yksikkö

Keisarihummeri

Nephrops norvegicus

VII toiminnallinen yksikkö

Keisarihummeri

Nephrops norvegicus

VIII, IX toiminnallinen yksikkö

Meritursas

Octopus vulgaris

kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa

Meritursas

Octopus vulgaris

VIIIc, IXa

Pilkkupagelli

Pagellus bogaraveo

IXa, X

Pandalus-katkaravut

Pandalus spp.

kaikki alueet

Syvänmerenkatkarapu

Parapenaeus longirostris

IXa

Suomuturska

Phycis blennoides

kaikki alueet

Luikeroturska

Phycis phycis

kaikki alueet

Punakampela

Pleuronectes platessa

VIIa/VIIe/VIIfg

Punakampela

Pleuronectes platessa

VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X

Lyyraturska

Pollachius pollachius

kaikki alueet, paitsi IX, X

Lyyraturska

Pollachius pollachius

IX, X

Seiti

Pollachius virens

Va/Vb/IV, IIIa, VI

Seiti

Pollachius virens

VII, VIII

Hylkyahven

Polyprion americanus

X

Piikkikampela

Psetta maxima

kaikki alueet

Grönlanninpallas

Reinhardtius hippoglossoides

V, XIV/VI

Ruijanpallas

Hippoglossus hippoglossus

V, XIV

Lohi

Salmo salar

kaikki alueet

Sardiini

Sardina pilchardus

VIIIabd/VIIIc, IXa

Espanjanmakrilli

Scomber colias

VIII, IX, X

Makrilli

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

Silokampela

Scophthalmus rhombus

kaikki alueet

Punasimppu

Sebastes marinus

ICES-suuralueet V, VI, XII, XIV & NAFO SA 2 + (alueet 1F + 3K).

Pohjolanpunasimppu

Sebastes mentella

ICES-suuralueet V, VI, XII, XIV & NAFO SA 2 + (alueet 1F + 3K).

Seepia

Sepia officinalis

kaikki alueet

Meriantura

Solea solea

VIIa/VIIfg

Meriantura

Solea solea

VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc

Meriantura

Solea solea

VIIe

Meriantura

Solea solea

VIIIab

Hammasahvenet

Sparidae

kaikki alueet

Hevosmakrilli

Trachurus mediterraneus

VIII, IX

Sinipiikkimakrilli

Trachurus picturatus

VIII, IX, X

Piikkimakrilli

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/X

Piikkimakrilli

Trachurus trachurus

VIIIc, IXa

Partaturska

Trisopterus spp.

kaikki alueet

Pietarinkala

Zeus faber

kaikki alueet

Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (14)

Selachii, Rajidae

IV, VIId

Välimeri ja Mustameri

Ankerias

Anguilla anguilla

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Katkaravut

Aristeomorpha foliacea

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Katkaravut

Aristeus antennatus

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Boga

Boops boops

1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2

Pikkudolfiini

Coryphaena equiselis

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Dolfiini

Coryphaena hippurus

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Meribassi

Dicentrarchus labrax

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Pikkumyskitursas

Eledone cirrhosa

1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1

Myskitursas

Eledone moschata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

Sardelli

Engraulis encrasicolus

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Sardelli

Engraulis encrasicolus

Mustameri GSA 29

Kyhmykurnusimppu

Eutrigla gurnardus

2.2, 3.1

Kalmarit

Illex spp., Todarodes spp.

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Purjekalat

Istiophoridae

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Kalmari

Loligo vulgaris

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Mustavatsakrotti

Lophius budegassa

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

Merikrotti

Lophius piscatorius

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

Valkoturska

Merlangius merlangus

Mustameri GSA 29

Kummeliturska

Merluccius merluccius

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Mustakitaturska

Micromesistius poutassou

1.1, 3.1

Keltit

Mugilidae

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

Rusotäplämullo

Mullus barbatus

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Rusotäplämullo

Mullus barbatus

Mustameri GSA 29

Keltajuovamullo

Mullus surmuletus

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Keisarihummeri

Nephrops norvegicus

Kaikki toiminnalliset yksiköt

Meritursas

Octopus vulgaris

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Punapagelli

Pagellus erythrinus

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Syvänmerenkatkarapu

Parapenaeus longirostris

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Katkaravut

Melicertus kerathurus

3.1

Piikkikampela

Psetta maxima

Mustameri GSA 29

Sardiini

Sardina pilchardus

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Makrilli

Scomber spp.

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Seepia

Sepia officinalis

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Meriantura

Solea vulgaris

1.2, 2.1, 3.1

Kultaotsasargi

Sparus aurata

1.2, 3.1

Pikkupikarelli

Spicara smaris

2.1, 3.1, 3.2

Kilohaili

Sprattus sprattus

Mustameri GSA 29

Sirkkaäyriäinen

Squilla mantis

1.3, 2.1, 2.2

Hevosmakrilli

Trachurus mediterraneus

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Hevosmakrilli

Trachurus mediterraneus

Mustameri GSA 29

Piikkimakrilli

Trachurus trachurus

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Piikkimakrilli

Trachurus trachurus

Mustameri GSA 29

Isokurnusimppu

Trigla lucerna

1.3, 2.2, 3.1

Venussimpukat

Veneridae

2.1, 2.2

Kuultotokko

Aphia minuta

GSA 9,10,16 ja 19

Hopeakyljet

Atherina spp.

GSA 9,10,16 ja 19

Pikkuturska

Trisopterus minutus

kaikki alueet

Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (14)

Selachii, Rajidae

kaikki alueet

BIOLOGISET TIEDOT

Taulukko 1B

Unionin syrjäisimpien alueiden kannat

| Laji (yleisnimi) | Laji (tieteellinen nimi) |
| --- | --- |
| Ranskan Guayana |
| Purppuranapsija | Lutjanus purpureus |
| Katkaravut | Farfantepenaeus subtilis |
| Acoupa weakfish | Cynoscion acoupa |
| Pikkuhammasveltto | Cynoscion steindachneri |
| Green weakfish | Cynoscion virescens |
| Merimonnit | Ariidae |
| Kolmipyrstö | Lobotes surinamensis |
| Torroto grunt | Genyatremus luteus |
| Robalot | Centropomus spp. |
| Meriahvenet | Serranidae |
| Keltit | Mugil spp. |
| Guadeloupe ja Martinique |
| Napsijat | Lutjanidae |
| Murisijat | Haemulidae |
| Meriahvenet | Serranidae |
| Siipisimppu | Pterois volitans |
| Makrillit | Scombridae |
| Sinimarliini | Makaira nigricans |
| Dolfiini | Coryphaena hippurus |
| Reunionin saari ja Mayotte |
| Napsijat | Lutjanidae |
| Meriahvenet | Serranidae |
| Makrillit | Scombridae |
| Miekkakala | Xiphias gladius |
| Purjekalat | Istiophoridae |
| Dolfiini | Coryphaena hippurus |
| Isosilmäpiikkimakrilli | Selar crumenophthalmus |
| Azorit, Madeira ja Kanariansaaret |
| Espanjanmakrilli | Scomber colias |
| Pilkkapyrstösardiini | Sardinella maderensis |
| Piikkimakrillit | Trachurus spp. |
| Sardiini | Sardina pilchardus |
| Papukaijakala | Sparisoma cretense |
| Maljakotilot | Patellidae |

Laji (yleisnimi)

Laji (tieteellinen nimi)

Ranskan Guayana

Purppuranapsija

Lutjanus purpureus

Katkaravut

Farfantepenaeus subtilis

Acoupa weakfish

Cynoscion acoupa

Pikkuhammasveltto

Cynoscion steindachneri

Green weakfish

Cynoscion virescens

Merimonnit

Ariidae

Kolmipyrstö

Lobotes surinamensis

Torroto grunt

Genyatremus luteus

Robalot

Centropomus spp.

Meriahvenet

Serranidae

Keltit

Mugil spp.

Guadeloupe ja Martinique

Napsijat

Lutjanidae

Murisijat

Haemulidae

Meriahvenet

Serranidae

Siipisimppu

Pterois volitans

Makrillit

Scombridae

Sinimarliini

Makaira nigricans

Dolfiini

Coryphaena hippurus

Reunionin saari ja Mayotte

Napsijat

Lutjanidae

Meriahvenet

Serranidae

Makrillit

Scombridae

Miekkakala

Xiphias gladius

Purjekalat

Istiophoridae

Dolfiini

Coryphaena hippurus

Isosilmäpiikkimakrilli

Selar crumenophthalmus

Azorit, Madeira ja Kanariansaaret

Espanjanmakrilli

Scomber colias

Pilkkapyrstösardiini

Sardinella maderensis

Piikkimakrillit

Trachurus spp.

Sardiini

Sardina pilchardus

Papukaijakala

Sparisoma cretense

Maljakotilot

Patellidae

BIOLOGISET TIEDOT

Taulukko 1C

Kannat merialueilla alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen ja kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten puitteissa

IATTC (Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissio)

| LAJIT
  Laadittaessa otantasuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Ensisijaisuus | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Thunnus albacares | Keltaevätonnikala | Itäinen Tyynimeri | Korkea |
| Thunnus obesus | Isosilmätonnikala | Itäinen Tyynimeri | Korkea |
| Katsuwonus pelamis | Boniitti | Itäinen Tyynimeri | Korkea |
| Thunnus alalunga | Valkotonnikala | Itäinen Tyynimeri | Korkea |
| Thunnus orientalis | Idäntonnikala | Itäinen Tyynimeri | Korkea |
| Xiphias gladius | Miekkakala | Itäinen Tyynimeri | Korkea |
| Makaira nigricans (tai mazara) | Sinimarliini | Itäinen Tyynimeri | Korkea |
| Makaira indica | Mustamarliini | Itäinen Tyynimeri | Korkea |
| Tetrapturus audax | Raitamarliini | Itäinen Tyynimeri | Korkea |

LAJIT

Laadittaessa otantasuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Ensisijaisuus

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Thunnus albacares

Keltaevätonnikala

Itäinen Tyynimeri

Korkea

Thunnus obesus

Isosilmätonnikala

Itäinen Tyynimeri

Korkea

Katsuwonus pelamis

Boniitti

Itäinen Tyynimeri

Korkea

Thunnus alalunga

Valkotonnikala

Itäinen Tyynimeri

Korkea

Thunnus orientalis

Idäntonnikala

Itäinen Tyynimeri

Korkea

Xiphias gladius

Miekkakala

Itäinen Tyynimeri

Korkea

Makaira nigricans (tai mazara)

Sinimarliini

Itäinen Tyynimeri

Korkea

Makaira indica

Mustamarliini

Itäinen Tyynimeri

Korkea

Tetrapturus audax

Raitamarliini

Itäinen Tyynimeri

Korkea

ICCAT (Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio)

| LAJIT
  Laadittaessa otantasuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Ensisijaisuus | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Thunnus albacares | Keltaevätonnikala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Korkea |
| Thunnus obesus | Isosilmätonnikala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Korkea |
| Katsuwonus pelamis | Boniitti | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Korkea |
| Thunnus alalunga | Valkotonnikala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Korkea |
| Thunnus thynnus | Tonnikala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Korkea |
| Xiphias gladius | Miekkakala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Korkea |
| Makaira nigricans (tai mazara) | Sinimarliini (tai idänmarliini) | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Korkea |
| Istiophorus albicans | Atlantinpurjekala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Korkea |
| Tetrapturus albidus | Valkomarliini | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Korkea |
| Prionace glauca | Sinihai | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Korkea |
| Auxis rochei | Kuulamakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Korkea |
| Sarda sarda | Sarda | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Korkea |
| Euthynnus alletteratus | Pikkuboniitti | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Keskitasoinen |
| Thunnus atlanticus | Mustaevätonnikala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Keskitasoinen |
| Orcynopsis unicolor | Silosarda | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Keskitasoinen |
| Scomberomorus brasiliensis | Täplämakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Keskitasoinen |
| Scomberomorus regalis | Keromakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Keskitasoinen |
| Auxis thazard | Fregattimakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Keskitasoinen |
| Scomberomorus cavalla | Kuningasmakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Keskitasoinen |
| Scomberomorus tritor | Afrikanmakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Keskitasoinen |
| Scomberomorus maculatus | Pilkkumakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Keskitasoinen |
| Acanthocybium solandri | Raitamakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Keskitasoinen |
| Coryphaena hippurus | Dolfiini | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | Keskitasoinen |

LAJIT

Laadittaessa otantasuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Ensisijaisuus

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Thunnus albacares

Keltaevätonnikala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Korkea

Thunnus obesus

Isosilmätonnikala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Korkea

Katsuwonus pelamis

Boniitti

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Korkea

Thunnus alalunga

Valkotonnikala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Korkea

Thunnus thynnus

Tonnikala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Korkea

Xiphias gladius

Miekkakala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Korkea

Makaira nigricans (tai mazara)

Sinimarliini (tai idänmarliini)

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Korkea

Istiophorus albicans

Atlantinpurjekala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Korkea

Tetrapturus albidus

Valkomarliini

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Korkea

Prionace glauca

Sinihai

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Korkea

Auxis rochei

Kuulamakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Korkea

Sarda sarda

Sarda

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Korkea

Euthynnus alletteratus

Pikkuboniitti

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Keskitasoinen

Thunnus atlanticus

Mustaevätonnikala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Keskitasoinen

Orcynopsis unicolor

Silosarda

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Keskitasoinen

Scomberomorus brasiliensis

Täplämakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Keskitasoinen

Scomberomorus regalis

Keromakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Keskitasoinen

Auxis thazard

Fregattimakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Keskitasoinen

Scomberomorus cavalla

Kuningasmakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Keskitasoinen

Scomberomorus tritor

Afrikanmakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Keskitasoinen

Scomberomorus maculatus

Pilkkumakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Keskitasoinen

Acanthocybium solandri

Raitamakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Keskitasoinen

Coryphaena hippurus

Dolfiini

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

Keskitasoinen

NAFO (Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö)

| LAJIT
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Alueellisen kalastuksenhoitojärjestön määrittelemä kanta | Ensisijaisuus | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Gadus morhua | Turska | NAFO 2J 3KL | Matala |
| Gadus morhua | Turska | NAFO 3M | Korkea |
| Gadus morhua | Turska | NAFO 3NO | Korkea |
| Gadus morhua | Turska | NAFO 3Ps | Korkea |
| Gadus morhua | Turska | NAFO SA1 | Korkea |
| Glyptocephalus cynoglossus | Mustaeväkampela | NAFO 3NO | High |
| Glyptocephalus cynoglossus | Mustaeväkampela | NAFO 2J3KL | Matala |
| Hippoglossoides platessoides | Liejukampela | NAFO 3LNO | High |
| Hippoglossoides platessoides | Liejukampela | NAFO 3M | High |
| Limanda ferruginea | Ruostekampela | NAFO 3LNO | Keskitasoinen |
| Coryphaenoides rupestris | Lestikala | NAFO SA0 + 1 | Matala |
| Macrourus berglax | Jäälestikala | NAFO SA2 + 3 | High |
| Pandalus borealis | Pohjankatkarapu | NAFO 3LNO | High |
| Pandalus borealis | Pohjankatkarapu | NAFO 3M | High |
| Amblyraja radiata | Kynsirausku | NAFO 3LNOPs | High |
| Reinhardtius hippoglossoides | Grönlanninpallas | NAFO 3KLMNO | High |
| Reinhardtius hippoglossoides | Grönlanninpallas | NAFO SA1 | High |
| Hippoglossus hippoglossus | Ruijanpallas | NAFO SA1 | Matala |
| Sebastes mentella | Pohjolanpunasimppu | NAFO SA1 | Korkea |
| Sebastes spp. | Punasimput | NAFO 3LN | Korkea |
| Sebastes spp. | Punasimput | NAFO 3M | Korkea |
| Sebastes spp. | Punasimput | NAFO 3O | Korkea |
| Urophycis tenuis | Oliiviturska | NAFO 3NO | Korkea |
| Mallotus villosus | Villakuore | NAFO 3NO | Korkea |
| Beryx sp. | Limapäät | NAFO 6G | Korkea |
| Illex illecebrosus | Pohjankalmari | NAFOn suuralueet 3 + 4 | Matala |
| Salmo salar | Lohi | NAFO S1 + ICES-suuralue XIV, NEAF, NASCO | Korkea | |

LAJIT

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Alueellisen kalastuksenhoitojärjestön määrittelemä kanta

Ensisijaisuus

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Gadus morhua

Turska

NAFO 2J 3KL

Matala

Gadus morhua

Turska

NAFO 3M

Korkea

Gadus morhua

Turska

NAFO 3NO

Korkea

Gadus morhua

Turska

NAFO 3Ps

Korkea

Gadus morhua

Turska

NAFO SA1

Korkea

Glyptocephalus cynoglossus

Mustaeväkampela

NAFO 3NO

High

Glyptocephalus cynoglossus

Mustaeväkampela

NAFO 2J3KL

Matala

Hippoglossoides platessoides

Liejukampela

NAFO 3LNO

High

Hippoglossoides platessoides

Liejukampela

NAFO 3M

High

Limanda ferruginea

Ruostekampela

NAFO 3LNO

Keskitasoinen

Coryphaenoides rupestris

Lestikala

NAFO SA0 + 1

Matala

Macrourus berglax

Jäälestikala

NAFO SA2 + 3

High

Pandalus borealis

Pohjankatkarapu

NAFO 3LNO

High

Pandalus borealis

Pohjankatkarapu

NAFO 3M

High

Amblyraja radiata

Kynsirausku

NAFO 3LNOPs

High

Reinhardtius hippoglossoides

Grönlanninpallas

NAFO 3KLMNO

High

Reinhardtius hippoglossoides

Grönlanninpallas

NAFO SA1

High

Hippoglossus hippoglossus

Ruijanpallas

NAFO SA1

Matala

Sebastes mentella

Pohjolanpunasimppu

NAFO SA1

Korkea

Sebastes spp.

Punasimput

NAFO 3LN

Korkea

Sebastes spp.

Punasimput

NAFO 3M

Korkea

Sebastes spp.

Punasimput

NAFO 3O

Korkea

Urophycis tenuis

Oliiviturska

NAFO 3NO

Korkea

Mallotus villosus

Villakuore

NAFO 3NO

Korkea

Beryx sp.

Limapäät

NAFO 6G

Korkea

Illex illecebrosus

Pohjankalmari

NAFOn suuralueet 3 + 4

Matala

Salmo salar

Lohi

NAFO S1 + ICES-suuralue XIV, NEAF, NASCO

Korkea

FAO:n merialue 34 – CECAF (Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitea)

| LAJIT
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Ensisijaisuus | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Brachydeuterus spp. | Murisijat | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Caranx spp. | Piikkimakrillit | 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Cynoglossus spp. | Kielikampelat | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Decapterus spp. | Piikkimakrillit | 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Dentex canariensis | Kanarianhammasahven | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Keskitasoinen |
| Dentex congoensis | Kongonhammasahven | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Keskitasoinen |
| Dentex macrophthalmus | Isosilmähammasahven | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Dentex maroccanus | Marokonhammasahven | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Keskitasoinen |
| Dentex spp. | Hammasahvenet | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Engraulis encrasicolus | Sardelli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Epinephelus aeneus | Valkomeriahven | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Ethmalosa fimbriata | Afrikansilli | 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Farfantepenaeus notialis | Katkaravut | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Galeoides decadactylus | Lesser African threadfin | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Loligo vulgaris | Kalmari | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Merluccius polli | Tummakummeli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Merluccius senegalensis | Senegalinkummeli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Merluccius spp. | Muut kummelit | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Keskitasoinen |
| Octopus vulgaris | Meritursas | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Pagellus acarne | Täpläpagelli | 34.1.1 | Korkea |
| Pagellus bellottii | Pistepagelli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Pagellus bogaraveo | Pilkkupagelli | 34.1.1 | Keskitasoinen |
| Pagellus spp. | Pagellit | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Pagrus caeruleostictus | Sinipilkkupargo | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Parapenaeus longirostris | Syvänmerenkatkarapu | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Pomadasys incisus | Keltaevämurisija | 34.1.1 | Keskitasoinen |
| Pomadasys spp. | Murisijat | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Pseudotolithus spp. | Rummuttajat | 34.1.1 | Korkea |
| Sardina pilchardus | Sardiini | 34.1.1, 34.1.3 | Korkea |
| Sardinella aurita | Kultasardiini | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Sardinella maderensis | Pilkkapyrstösardiini | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Scomber japonicus | Japaninmakrilli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Scomber spp. | Muut makrillit | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Sepia hierredda | Seepia | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Sepia officinalis | Seepia | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Sepia spp. | Seepiat | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Keskitasoinen |
| Sparidae | Hammasahvenet | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Sparus spp. | Hammasahvenet | 34.1.1 | Korkea |
| Trachurus trachurus | Piikkimakrilli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Trachurus trecae | Kiilapiikkimakrilli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | Korkea |
| Umbrina canariensis | Canary drum | 34.3.3–6. | Keskitasoinen |

LAJIT

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Ensisijaisuus

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Brachydeuterus spp.

Murisijat

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Caranx spp.

Piikkimakrillit

34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Cynoglossus spp.

Kielikampelat

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Decapterus spp.

Piikkimakrillit

34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Dentex canariensis

Kanarianhammasahven

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Keskitasoinen

Dentex congoensis

Kongonhammasahven

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Keskitasoinen

Dentex macrophthalmus

Isosilmähammasahven

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Dentex maroccanus

Marokonhammasahven

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Keskitasoinen

Dentex spp.

Hammasahvenet

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Engraulis encrasicolus

Sardelli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Epinephelus aeneus

Valkomeriahven

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Ethmalosa fimbriata

Afrikansilli

34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Farfantepenaeus notialis

Katkaravut

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Galeoides decadactylus

Lesser African threadfin

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Loligo vulgaris

Kalmari

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Merluccius polli

Tummakummeli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Merluccius senegalensis

Senegalinkummeli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Merluccius spp.

Muut kummelit

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Keskitasoinen

Octopus vulgaris

Meritursas

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Pagellus acarne

Täpläpagelli

34.1.1

Korkea

Pagellus bellottii

Pistepagelli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Pagellus bogaraveo

Pilkkupagelli

34.1.1

Keskitasoinen

Pagellus spp.

Pagellit

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Pagrus caeruleostictus

Sinipilkkupargo

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Parapenaeus longirostris

Syvänmerenkatkarapu

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Pomadasys incisus

Keltaevämurisija

34.1.1

Keskitasoinen

Pomadasys spp.

Murisijat

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Pseudotolithus spp.

Rummuttajat

34.1.1

Korkea

Sardina pilchardus

Sardiini

34.1.1, 34.1.3

Korkea

Sardinella aurita

Kultasardiini

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Sardinella maderensis

Pilkkapyrstösardiini

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Scomber japonicus

Japaninmakrilli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Scomber spp.

Muut makrillit

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Sepia hierredda

Seepia

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Sepia officinalis

Seepia

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Sepia spp.

Seepiat

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Keskitasoinen

Sparidae

Hammasahvenet

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Sparus spp.

Hammasahvenet

34.1.1

Korkea

Trachurus trachurus

Piikkimakrilli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Trachurus trecae

Kiilapiikkimakrilli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

Korkea

Umbrina canariensis

Canary drum

34.3.3–6.

Keskitasoinen

SEAFO (Kaakkois-Atlantin kalatalousjärjestö)

| LAJIT
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Ensisijaisuus | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Dissostichus eleginoides | Hammaskala | Kaakkois-Atlantti | Korkea |
| Beryx spp. | Limapäät | Kaakkois-Atlantti | Korkea |
| Chaceon spp. | Taskuravut | Kaakkois-Atlantti | Korkea |
| Pseudopentaceros richardsoni | Haarniskapää | Kaakkois-Atlantti | Korkea |
| Helicolenus spp. | Blackbelly rosefishes | Kaakkois-Atlantti | Korkea |
| Hoplostethus atlanticus | Keltaroussi | Kaakkois-Atlantti | Korkea |
| Trachurus spp. | Piikkimakrillit | Kaakkois-Atlantti | Korkea |
| Scomber spp. | Makrilli | Kaakkois-Atlantti | Korkea |
| Polyprion americanus | Hylkyahven | Kaakkois-Atlantti | Keskitasoinen |
| Jasus tristani | Tristaninlangusti | Kaakkois-Atlantti | Keskitasoinen |
| Lepidopus caudatus | Hopeahuotrakala | Kaakkois-Atlantti | Keskitasoinen |
| Schedophilus ovalis | Imperial Blackfish | Kaakkois-Atlantti | Matala |
| Schedophilus velaini | Violet warehou | Kaakkois-Atlantti | Matala |
| Allocyttus verucossus | Oreo dories | Kaakkois-Atlantti | Matala |
| Neocyttus rhomboidalis | | Kaakkois-Atlantti | |
| Allocyttus guineensis | | Kaakkois-Atlantti | |
| Pseudocyttus maculatus | | Kaakkois-Atlantti | |
| Emmelichthys nitidus | Rusovaeltaja | Kaakkois-Atlantti | Matala |
| Ruvettus pretiosus | Öljykala | Kaakkois-Atlantti | Matala |
| Promethichthys prometheus | Roudi escolar | Kaakkois-Atlantti | Matala |
| Macrourus spp. | Lestikalat | Kaakkois-Atlantti | Matala |
| Antimora rostrata | Sinimora | Kaakkois-Atlantti | Matala |
| Epigonus spp. | Syvänneahvenet | Kaakkois-Atlantti | Matala |
| Merluccius spp. | Kummeliturska | Kaakkois-Atlantti | Matala |
| Notopogon fernandezianus | Orange bellowfish | Kaakkois-Atlantti | Matala |
| Octopodidae ja Loliginidae | Myskitursaat ja varsinaiset kalmarit | Kaakkois-Atlantti | Matala | |

LAJIT

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Ensisijaisuus

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Dissostichus eleginoides

Hammaskala

Kaakkois-Atlantti

Korkea

Beryx spp.

Limapäät

Kaakkois-Atlantti

Korkea

Chaceon spp.

Taskuravut

Kaakkois-Atlantti

Korkea

Pseudopentaceros richardsoni

Haarniskapää

Kaakkois-Atlantti

Korkea

Helicolenus spp.

Blackbelly rosefishes

Kaakkois-Atlantti

Korkea

Hoplostethus atlanticus

Keltaroussi

Kaakkois-Atlantti

Korkea

Trachurus spp.

Piikkimakrillit

Kaakkois-Atlantti

Korkea

Scomber spp.

Makrilli

Kaakkois-Atlantti

Korkea

Polyprion americanus

Hylkyahven

Kaakkois-Atlantti

Keskitasoinen

Jasus tristani

Tristaninlangusti

Kaakkois-Atlantti

Keskitasoinen

Lepidopus caudatus

Hopeahuotrakala

Kaakkois-Atlantti

Keskitasoinen

Schedophilus ovalis

Imperial Blackfish

Kaakkois-Atlantti

Matala

Schedophilus velaini

Violet warehou

Kaakkois-Atlantti

Matala

Allocyttus verucossus

Oreo dories

Kaakkois-Atlantti

Matala

Neocyttus rhomboidalis

Kaakkois-Atlantti

Allocyttus guineensis

Kaakkois-Atlantti

Pseudocyttus maculatus

Kaakkois-Atlantti

Emmelichthys nitidus

Rusovaeltaja

Kaakkois-Atlantti

Matala

Ruvettus pretiosus

Öljykala

Kaakkois-Atlantti

Matala

Promethichthys prometheus

Roudi escolar

Kaakkois-Atlantti

Matala

Macrourus spp.

Lestikalat

Kaakkois-Atlantti

Matala

Antimora rostrata

Sinimora

Kaakkois-Atlantti

Matala

Epigonus spp.

Syvänneahvenet

Kaakkois-Atlantti

Matala

Merluccius spp.

Kummeliturska

Kaakkois-Atlantti

Matala

Notopogon fernandezianus

Orange bellowfish

Kaakkois-Atlantti

Matala

Octopodidae ja Loliginidae

Myskitursaat ja varsinaiset kalmarit

Kaakkois-Atlantti

Matala

WCPFC (Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomissio)

| LAJIT
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Ensisijaisuus | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Thunnus albacares | Keltaevätonnikala | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Thunnus obesus | Isosilmätonnikala | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Katsuwonus pelamis | Boniitti | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Thunnus alalunga | Valkotonnikala | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Thunnus orientalis | Idäntonnikala | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Xiphias gladius | Miekkakala | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Makaira nigricans (tai mazara) | Sinimarliini | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Makaira indica | Mustamarliini | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Tetrapturus audax | Raitamarliini | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Acanthocybium solandri | Raitamakrilli | Läntinen Keski-Tyynimeri | Keskitasoinen |
| Coryphaena hippurus | Dolfiini | Läntinen Keski-Tyynimeri | Keskitasoinen |
| Elagatis bipinnulata | Sateenkaariharppoja | Läntinen Keski-Tyynimeri | Keskitasoinen |
| Lepidocybium flavobrunneum | Escolar | Läntinen Keski-Tyynimeri | Keskitasoinen |
| Lampris regius | Kiiltolahna | Läntinen Keski-Tyynimeri | Keskitasoinen |
| Mola mola | Möhkäkala | Läntinen Keski-Tyynimeri | Keskitasoinen |
| Istiophorus platypterus | Purjekala | Läntinen Keski-Tyynimeri | Keskitasoinen |
| Tetrapturus angustirostris | Lyhytnokkamarliini | Läntinen Keski-Tyynimeri | Keskitasoinen |
| Ruvettus pretiosus | Öljykala | Läntinen Keski-Tyynimeri | Keskitasoinen |
| Prionace glauca | Sinihai | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea | |
| Carcharhinus longimanus | Valkopilkkahai | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Carcharhinus falciformis | Haukkahai | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Alopias superciliosus | Isosilmäkettuhai | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Alopias vulpinus | Kettuhai | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Alopias pelagicus | Ulappakettuhai | Läntinen Keski-Tyynimeri | Korkea |
| Huom. WCPF:n osalta on lisättävä seuraavat pitkäsiima-aluksia koskevat raportointivaatimukset:







  1) | Tapsisiimojen lukumäärä kohojen välillä. Kohojen välisten tapsien määrä on ilmoitettava kultakin nostokerralta. |

LAJIT

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Ensisijaisuus

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Thunnus albacares

Keltaevätonnikala

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Thunnus obesus

Isosilmätonnikala

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Katsuwonus pelamis

Boniitti

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Thunnus alalunga

Valkotonnikala

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Thunnus orientalis

Idäntonnikala

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Xiphias gladius

Miekkakala

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Makaira nigricans (tai mazara)

Sinimarliini

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Makaira indica

Mustamarliini

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Tetrapturus audax

Raitamarliini

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Acanthocybium solandri

Raitamakrilli

Läntinen Keski-Tyynimeri

Keskitasoinen

Coryphaena hippurus

Dolfiini

Läntinen Keski-Tyynimeri

Keskitasoinen

Elagatis bipinnulata

Sateenkaariharppoja

Läntinen Keski-Tyynimeri

Keskitasoinen

Lepidocybium flavobrunneum

Escolar

Läntinen Keski-Tyynimeri

Keskitasoinen

Lampris regius

Kiiltolahna

Läntinen Keski-Tyynimeri

Keskitasoinen

Mola mola

Möhkäkala

Läntinen Keski-Tyynimeri

Keskitasoinen

Istiophorus platypterus

Purjekala

Läntinen Keski-Tyynimeri

Keskitasoinen

Tetrapturus angustirostris

Lyhytnokkamarliini

Läntinen Keski-Tyynimeri

Keskitasoinen

Ruvettus pretiosus

Öljykala

Läntinen Keski-Tyynimeri

Keskitasoinen

Prionace glauca

Sinihai

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Carcharhinus longimanus

Valkopilkkahai

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Carcharhinus falciformis

Haukkahai

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Alopias superciliosus

Isosilmäkettuhai

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Alopias vulpinus

Kettuhai

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Alopias pelagicus

Ulappakettuhai

Läntinen Keski-Tyynimeri

Korkea

Huom. WCPF:n osalta on lisättävä seuraavat pitkäsiima-aluksia koskevat raportointivaatimukset:

1)

Tapsisiimojen lukumäärä kohojen välillä. Kohojen välisten tapsien määrä on ilmoitettava kultakin nostokerralta.

| 2) | Pyydettyjen kalojen lukumäärä kultakin nostokerralta seuraavista lajeista: valkotonnikala (Thunnus alalunga), isosilmätonnikala (Thunnus obesus), boniitti (Katsuwonus pelamis), keltaevätonnikala (Thunnus albacares), raitamarliini (Tetrapturus audax), idänmarliini (Makaira
  mazara), mustamarliini (Makaira indica) ja miekkakala (Xiphias gladius), sinihai, haukkahai, valkopilkkahai, makrillihai ja makohai, kettuhait, sillihai (leveyspiirin 20° S eteläpuolella, kunnes biologiset tiedot osoittavat, että tämä tai jokin muu maantieteellinen raja on tarkoituksenmukainen), vasarahait (siipipäähai, kampavasarahai, isovasarahai ja vasarahai), valashai sekä muut WCPF-komission määrittelemät lajit. |
| --- | --- |

2)

Pyydettyjen kalojen lukumäärä kultakin nostokerralta seuraavista lajeista: valkotonnikala (Thunnus alalunga), isosilmätonnikala (Thunnus obesus), boniitti (Katsuwonus pelamis), keltaevätonnikala (Thunnus albacares), raitamarliini (Tetrapturus audax), idänmarliini (Makaira
  mazara), mustamarliini (Makaira indica) ja miekkakala (Xiphias gladius), sinihai, haukkahai, valkopilkkahai, makrillihai ja makohai, kettuhait, sillihai (leveyspiirin 20° S eteläpuolella, kunnes biologiset tiedot osoittavat, että tämä tai jokin muu maantieteellinen raja on tarkoituksenmukainen), vasarahait (siipipäähai, kampavasarahai, isovasarahai ja vasarahai), valashai sekä muut WCPF-komission määrittelemät lajit.

Jos nostokertaa kohden pyydettyjen kalojen kokonaispaino tai keskipaino on kirjattu ylös, on ilmoitettava myös nostokertaa kohden pyydettyjen kalojen kokonaispaino tai keskipaino lajeittain. Jos nostokertaa kohden pyydettyjen kalojen kokonaispainoa tai keskipainoa ei ole kirjattu ylös, on arvioitava nostokertaa kohden pyydettyjen kalojen kokonaispaino tai keskipaino lajeittain ja ilmoitettava arviot. Kokonaispainon tai keskipainon olisi viitattava kokonaisen kalan painoon eikä käsitellyn kalan painoon.

WECAFC (Läntisen Keski-Atlantin kalastuskomissio)

| LAJIT
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Ensisijaisuus | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Panulirus argus | Karibianlangusti | Läntinen Keski-Atlantti | Korkea |
| Strombus gigas | Jättiläissiipikotilo | Läntinen Keski-Atlantti | Korkea |
| Selachii, Rajidae | Hait ja rauskut | Läntinen Keski-Atlantti | Korkea |
| Coryphaena hippurus | Dolfiini | Läntinen Keski-Atlantti | Korkea |
| Acanthocybium solandri | Raitamakrilli | Läntinen Keski-Atlantti | Korkea |
| Epinephelus guttatus | Tummaevämeriahven | Läntinen Keski-Atlantti | Korkea |
| Lutjanus vivanus | Silkkinapsija | Läntinen Keski-Atlantti | Korkea |
| Lutjanus buccanella | Mustaevänapsija | Läntinen Keski-Atlantti | Korkea |
| Lutjanus campechanus | Punanapsija | Läntinen Keski-Atlantti | Korkea |
| Penaeus subtilis | Valkokatkaravut | Ranskan Guayanan talousvyöhyke | Korkea |

LAJIT

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Ensisijaisuus

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Panulirus argus

Karibianlangusti

Läntinen Keski-Atlantti

Korkea

Strombus gigas

Jättiläissiipikotilo

Läntinen Keski-Atlantti

Korkea

Selachii, Rajidae

Hait ja rauskut

Läntinen Keski-Atlantti

Korkea

Coryphaena hippurus

Dolfiini

Läntinen Keski-Atlantti

Korkea

Acanthocybium solandri

Raitamakrilli

Läntinen Keski-Atlantti

Korkea

Epinephelus guttatus

Tummaevämeriahven

Läntinen Keski-Atlantti

Korkea

Lutjanus vivanus

Silkkinapsija

Läntinen Keski-Atlantti

Korkea

Lutjanus buccanella

Mustaevänapsija

Läntinen Keski-Atlantti

Korkea

Lutjanus campechanus

Punanapsija

Läntinen Keski-Atlantti

Korkea

Penaeus subtilis

Valkokatkaravut

Ranskan Guayanan talousvyöhyke

Korkea

IOTC (Intian valtameren tonnikalatoimikunta)

| LAJIT
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Ensisijaisuus | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Thunnus albacares | Keltaevätonnikala | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Thunnus obesus | Isosilmätonnikala | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Katsuwonus pelamis | Boniitti | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Thunnus alalunga | Valkotonnikala | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Xiphias gladius | Miekkakala | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Makaira nigricans (tai mazara) | Sinimarliini | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Makaira indica | Mustamarliini | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Tetrapturus audax | Raitamarliini | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Istiophorus platypterus | Purjekala | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Auxis rochei | Kuulamakrilli | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Keskitasoinen |
| Auxis thazard | Fregattimakrilli | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Keskitasoinen |
| Euthynnus affinis | Kiilaboniitti | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Keskitasoinen |
| Thunnus tonggol | Pitkäpyrstötonnikala | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Keskitasoinen |
| Scomberomorus guttatus | Intiankuningasmakrilli | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Keskitasoinen |
| Scomberomorus commerson | Seepramakrilli | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Keskitasoinen |
| Prionace glauca | Sinihai | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Alopias superciliosus | Isosilmäkettuhai | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Carcharhinus falciformis | Haukkahai | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Carcharhinus longimanus | Valkopilkkahai | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Alopias pelagicus | Ulappakettuhai | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |
| Sphyrna lewini | Kampavasarahai | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | Korkea |

LAJIT

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Ensisijaisuus

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Thunnus albacares

Keltaevätonnikala

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Thunnus obesus

Isosilmätonnikala

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Katsuwonus pelamis

Boniitti

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Thunnus alalunga

Valkotonnikala

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Xiphias gladius

Miekkakala

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Makaira nigricans (tai mazara)

Sinimarliini

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Makaira indica

Mustamarliini

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Tetrapturus audax

Raitamarliini

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Istiophorus platypterus

Purjekala

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Auxis rochei

Kuulamakrilli

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Keskitasoinen

Auxis thazard

Fregattimakrilli

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Keskitasoinen

Euthynnus affinis

Kiilaboniitti

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Keskitasoinen

Thunnus tonggol

Pitkäpyrstötonnikala

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Keskitasoinen

Scomberomorus guttatus

Intiankuningasmakrilli

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Keskitasoinen

Scomberomorus commerson

Seepramakrilli

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Keskitasoinen

Prionace glauca

Sinihai

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Alopias superciliosus

Isosilmäkettuhai

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Carcharhinus falciformis

Haukkahai

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Carcharhinus longimanus

Valkopilkkahai

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Alopias pelagicus

Ulappakettuhai

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Sphyrna lewini

Kampavasarahai

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

Korkea

Muut alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt

| LAJIT
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Ensisijaisuus | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Trachurus murphyi | Perunpiikkimakrilli | SPRFMO-yleissopimusalue | Korkea |
| Euphausia superba | Etelänkrilli | CCAMLR-yleissopimusalue | Korkea |
| Dissostichus spp.

  Dissostichus eleginoidis ja Dissostichus mawsoni | Hammaskalat | CCAMLR-yleissopimusalue | Korkea |
| Champsocephalus gunnari | Makrillijääkala | CCAMLR-yleissopimusalue | Matala |
| Kalat, nilviäiset, äyriäiset sekä muut pohjalajit yleissopimusalueella, ei kuitenkaan i) pohjalajit, jotka kuuluvat YK:n vuoden 1982 merioikeusyleissopimuksen 77 artiklan 4 kohdan nojalla kalastusta koskevaan rantavaltioiden lainkäyttövaltaan, ja ii) YK:n vuoden 1982 merioikeusyleissopimuksen liitteessä I luetellut laajasti vaeltavat lajit. | SIOFA-yleissopimusalue | | |

LAJIT

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskevan tiedonkeruun tiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Ensisijaisuus

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Trachurus murphyi

Perunpiikkimakrilli

SPRFMO-yleissopimusalue

Korkea

Euphausia superba

Etelänkrilli

CCAMLR-yleissopimusalue

Korkea

Dissostichus spp.

Dissostichus eleginoidis ja Dissostichus mawsoni

Hammaskalat

CCAMLR-yleissopimusalue

Korkea

Champsocephalus gunnari

Makrillijääkala

CCAMLR-yleissopimusalue

Matala

Kalat, nilviäiset, äyriäiset sekä muut pohjalajit yleissopimusalueella, ei kuitenkaan i) pohjalajit, jotka kuuluvat YK:n vuoden 1982 merioikeusyleissopimuksen 77 artiklan 4 kohdan nojalla kalastusta koskevaan rantavaltioiden lainkäyttövaltaan, ja ii) YK:n vuoden 1982 merioikeusyleissopimuksen liitteessä I luetellut laajasti vaeltavat lajit.

SIOFA-yleissopimusalue

BIOLOGISET TIEDOT

Taulukko 1D

Suojeluohjelmien puitteissa unionissa tai kansainvälisten velvoitteiden nojalla seurattavat lajit

| Yleisnimi | Tieteellinen nimi | Alue / alueellinen kalastuksenhoitojärjestö | Oikeudellinen kehys |
| --- | --- | --- | --- |
| Luukalat | Teleostei | | |
| Sammet | Acipenser spp. | Välimeri ja Mustameri, Itämeri, OSPAR II, IV | Barcelonan yleissopimuksen liite II (15), Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV OSPAR (16); HELCOM (17) |
| Silokuoreet | Alepocephalidae | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta (18) |
| Atlantinsilokuore | Alepocephalus bairdii | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Risso's smoothhead | Alepocephalus rostratus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Mustanmerensilli | Alosa immaculata | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Pilkkusilli | Alosa alosa | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Siika/järvisiika | Coreganus lavaterus | OSPAR II | OSPAR |
| Turska | Gadus morhua | OSPAR II, III, Itämeri | OSPAR HELCOM |
| Harjamerihevonen | Hippocampus guttulatus (synon. Hippocampus ramulosus) | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR |
| Lyhytkuonomerihevonen | Hippocampus hippocampus | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR |
| Asovansilli | Alosa tanaica | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Sinimora | Antimora rostrata | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Mustahuotrakala | Aphanopus carbo | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Huotrakala | Aphanopus intermedius | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Jokiravut | Astacus spp. | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Suomuhopeakylki | Atherina pontica | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Nokkakala | Belone belone euxini Günther | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Limapäät | Beryx spp. | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Brotula-laji | Cataetyx laticeps | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Muikku | Coregonus albula | Itämeri | Itämeren alueellisen yhteistyökokouksen suositus |
| Rasvakala | Cyclopterus lumpus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Rengassargi | Diplodus annularis | Välimeri | Neuvoston asetus (EY) N:o 1967/2006 (19) (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Nokkasargi | Diplodus puntazzo | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Isosargi | Diplodus sargus | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Kaulussargi | Diplodus vulgaris | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Hammaskala | Dissostichus eleginoides | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Tummahammaskala | Dissostichus mawsoni | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Meriahvenet | Epinephelus spp. | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Hohtosyvänneahven | Epigonus telescopus | kaikki alueet | Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Tokot | Gobiidae | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Sinisuusimppu | Helicolenus dactylopterus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Ruijanpallas | Hippoglossus hippoglossus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Keltaroussi | Hoplostethus atlanticus | kaikki alueet; OSPAR I, V | Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Välimerenroussi | Hoplostethus mediterraneus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Hopeahuotrakala | Lepidopus caudatus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Marmoripagelli | Lithognathus mormyrus | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Kultakeltti | Liza aurata | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Hyppijäkeltti | Liza saliens | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Isokalpapyrstö | Lycodes esmarkii | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Lestikalat, muut kuin lestikala ja jäälestikala | Macrouridae, muut kuin Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Jäälestikala | Macrourus berglax | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Valkoturska | Merlangius merlangus | Itämeri ja Mustameri | Itämeren alueellisen yhteistyökokouksen suositus Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Ankerias | Anguilla anguilla | OSPAR I, II, III, IV, Itämeri | OSPAR; HELCOM |
| Lohi | *Salmo salar | OSPAR I, II, III, IV, Itämeri | OSPAR; HELCOM |
| Tonnikala | *Thunnus thynnus | OSPAR V | OSPAR; HELCOM |
| Tylppäpyrstömolva | Molva dypterygia | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Mora | Mora moro | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Keltit | Mugil spp. | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Käärmemakrilli | Nesiarchus nasutus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Piikkiankerias | Notacanthus chemnitzii | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Kuore | Osmerus eperlanus | Itämeri | Itämeren alueellisen yhteistyökokouksen suositus |
| Täpläpagelli | Pagellus acarne | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Pilkkupagelli | Pagellus bogaraveo | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Pargo | Pagrus pagrus | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Hylkyahven | Polyprion americanus | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Hylkyahven | Polyprion americanus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Sinikala | Pomatomus saltatrix | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Pikkupunasimppu | Sebastes viviparus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Kitasampi | Huso huso | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Skorpionikalalaji | Trachyscorpia cristulata | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Pomfretti | Brama spp. | GSA 1.1, 1.2, 1.3 ja Mustanmeren GSA 29 | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97 liite VIII (20) |
| Espanjanmakrilli | Scomber colias Gmelin | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Lasitokko | Crystallogobius linearis | Mustameri | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Sillikuningas | Chimaera monstrosa | Itämeri | HELCOM |
| Pilkkusilli | Alosa alosa | Itämeri | HELCOM |
| Täpläsilli | Alosa fallax | Itämeri | HELCOM |
| Syyskutuinen silakka | Clupea harengus subsp. | Itämeri | HELCOM |
| Sulkava | Abramis ballerus | Itämeri | HELCOM |
| Salakka | Alburnus alburnus | Itämeri | HELCOM |
| Toutain | Aspius aspius | Itämeri | HELCOM |
| Jokibarbi | Barbus barbus | Itämeri | HELCOM |
| Törö | Gobio gobio | Itämeri | HELCOM |
| Miekkasärki | Pelecus cultratus | Itämeri | HELCOM |
| Mutu | Phoxinus phoxinus | Itämeri | HELCOM |
| Vimpa | Vimba vimba | Itämeri | HELCOM |
| Rantaneula | Cobitis taenia | Itämeri | HELCOM |
| Taimen | Salmo trutta | Itämeri | HELCOM |
| Muikku | Coregonus albula | Itämeri | HELCOM |
| Siika | Coregonus balticus (synon: Coregonus lavaretus, migratory) | Itämeri | HELCOM |
| Siika | Coregonus maraena (synon: Coregonus lavaretus, stationary) | Itämeri | HELCOM |
| Siika | Coregonus pallasii | Itämeri | HELCOM |
| Merikuore | Osmerus eperlanomarinus | Itämeri | HELCOM |
| Mustavatsakrotti | Lophius budegassa | Itämeri | HELCOM |
| Vaskikala | Spinachia spinachia | Itämeri | HELCOM |
| Merineula | Entelurus aequoreus | Itämeri | HELCOM |
| Siloneula | Nerophis ophidion | Itämeri | HELCOM |
| Käyränokkaneula | Nerophis lumbriciformis | Itämeri | HELCOM |
| Isoneula | Syngnathus acus | Itämeri | HELCOM |
| Särmäneula | Syngnathus typhle | Itämeri | HELCOM |
| Lestikala | Coryphaenoides rupestris | Itämeri | HELCOM |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | Itämeri | HELCOM |
| Lyyraturska | Pollachius pollachius | Itämeri | HELCOM |
| Molva | Molva molva | Itämeri | HELCOM |
| Elaska | Lumpenus lampretaeformis | Itämeri | HELCOM |
| Punasimppu | Sebastes marinus | Itämeri | HELCOM |
| Pikkupunasimppu | Sebastes viviparus | Itämeri | HELCOM |
| Kivisimppu | Cottus gobio | Itämeri | HELCOM |
| Kirjoeväsimppu | Cottus poecilopus | Itämeri | HELCOM |
| Isosimppu | Myoxocephalus scorpius | Itämeri | HELCOM |
| Piikkisimppu | Taurulus bubalis | Itämeri | HELCOM |
| Härkäsimppu | Triglopsis quadricornis | Itämeri | HELCOM |
| Rasvakala | Cyclopterus lumpus | Itämeri | HELCOM |
| Imukala | Liparis liparis | Itämeri | HELCOM |
| Pikkuimukala | Liparis montagui | Itämeri | HELCOM |
| Pietarinkala | Zeus faber | Itämeri | HELCOM |
| Meribassi | Dicentrarchus labrax | Itämeri | HELCOM |
| Viherhuulikala | Labrus bergylta | Itämeri | HELCOM |
| Sinihuulikala | Labrus mixtus | Itämeri | HELCOM |
| Rantahuulikala | Symphodus melops | Itämeri | HELCOM |
| Louhikala | Trachinus draco | Itämeri | HELCOM |
| Merikissa | Anarhichas lupus | Itämeri | HELCOM |
| Merituulenkala | Ammodytes marinus | Itämeri | HELCOM |
| Pikkutuulenkala | Ammodytes tobianus | Itämeri | HELCOM |
| Kivikkotokko | Pomatoschistus pictus | Itämeri | HELCOM |
| Kuulamakrilli | Auxis rochei | Itämeri | HELCOM |
| Pikkuboniitti | Euthynnus alleteratus | Itämeri | HELCOM |
| Silosarda | Orcynopsis unicolor | Itämeri | HELCOM |
| Espanjanmakrilli | Scomber scombrus | Itämeri | HELCOM |
| Ruijanpallas | Hippoglossus hippoglossus | Itämeri | HELCOM |
| Miekkakala | Xiphias gladius | Itämeri | HELCOM |
| Meduusakalat | Centrolophus niger | Itämeri | HELCOM |
| Rustokalat | Chondrichthyes | | |
| Puukkosaharausku | Anoxypristis cuspidata | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Lattahai | Deania calcea | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Pehmovalohai | Etmopterus pusillus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Pikkusaharausku | Pristis clavata | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Kampasaharausku | Pristis zijsron | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Mustavatsarausku | Raja (Dipturus) nidarosiensis | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Okarausku | Raja clavata | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR; HELCOM |
| Aaltorausku | Raja undulata | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Ulappakettuhai | Alopias pelagicus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Isosilmäkettuhai | Alopias superciliosus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Kettuhai | Alopias vulpinus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; HELCOM |
| Kynsirausku | Amblyraja radiata | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Islanninkissahai | Apristurus spp. | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Haukkahai | Carcharhinus falciformis | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Sysihai | Carcharhinus galapagensis | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Valkopilkkahai | Carcharhinus longimanus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Ruskohai | Carcharhinus plumbeus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Hietahai | Carcharias taurus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Valkohai | Carcharodon carcharias | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Nystypistinhai | Centrophorus granulosus | kaikki valtameret ja meret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III; OSPAR |
| Pistinhailajit | Centrophorus spp. | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Suomupistinhai | Centrophorus squamosus | kaikki valtameret ja meret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR |
| Tummavalohai | Centroscyllium fabricii | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Ruskosusihai | Centroscymnus coelolepis | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta; OSPAR |
| Kuonosamettihai | Centroscymnus crepidater | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Jättiläishai | Cetorhinus maximus | kaikki valtameret ja meret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR; HELCOM |
| Sillikuningas | Chimaera monstrosa | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Kaulushai | Chlamydoselachus anguineus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Leijahai | Dalatias licha | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Keihäsrausku | Dasyatis pastinaca | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV; HELCOM |
| Lattahai | Deania calcea | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Silorausku | Dipturus batis | kaikki valtameret ja meret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR; HELCOM |
| Pullonokkarausku | *Rostroraja alba | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Isovalohai | Etmopterus princeps | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Samettivalohai | Etmopterus spinax | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta; HELCOM |
| Siipipäähai | Eusphyra blochii | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Harmaakoirahai | Galeorhinus galeus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; HELCOM |
| Rengaskissahai | Galeus melastomus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Pohjankissahai | Galeus murinus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Piikkiperhosrausku | Gymnura altavela | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Kapeapäähai | Heptranchias perlo | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III |
| Kidushai | Hexanchus griseus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; HELCOM |
| Large-eyed rabbitfish (sillikuningas) | Hydrolagus mirabilis | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Makrillihai | Isurus oxyrinchus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Makohai | Isurus paucus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Sillihai | Lamna nasus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR; HELCOM |
| Hietarausku | Leucoraja circularis | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Maltese skate | Leucoraja melitensis | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Paholaisrausku (Reef manta ray) | Manta alfredi | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Paholaisrausku | Manta birostris | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Pikkupaholaisrausku | Mobula eregoodootenkee | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Paholaisrausku (Lesser devil ray) | Mobula hypostoma | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Japanin paholaisrausku | Mobula japanica | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Lyhyteväpaholaisrausku | Mobula kuhlii | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Sarvirausku | Mobula mobular | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Kääpiöpaholaisrausku | Mobula munkiana | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Guinean pikkupaholaisrausku | Mobula rochebrunei | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Tropiikinpaholaisrausku | Mobula tarapacana | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Silopaholaisrausku | Mobula thurstoni | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Tähtikoirahai | Mustelus asterias | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III |
| Silokoirahai | Mustelus mustelus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III |
| Pilkkukoirahai | Mustelus punctulatus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III |
| Rengaskissahai | Galeus melanostomus | Itämeri | HELCOM |
| Pistepunahai | Scyliorhinus canicula | Itämeri | HELCOM |
| Kynsirausku | Amblyraja radiata | Itämeri | HELCOM |
| Käkirausku | Leucoraja fullonica | Itämeri | HELCOM |
| Marmorisähkörausku | Torpedo marmorata | Itämeri | HELCOM |
| Purjehai | Oxynotus paradoxus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Saharausku | Pristis pectinata | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Harmaasaharausku | Pristis pristis | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Krokotiilihai | Pseudocarcharias kamoharai | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Ulappakeihäsrausku | Pteroplatytrygon violacea | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Pyörörausku | Raja fyllae | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Jäärausku | Raja hyperborea | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Mustavatsarausku | Raja nidarosiensus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Pisterausku | Raja montagui | OSPAR I, II, III, IV | OSPAR; HELCOM |
| Valashai | Rhincodon typus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Kitararauskulaji | Rhinobatos cemiculus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Kitararausku | Rhinobatos rhinobatos | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Atlantinnokkakuningas | Rhinochimaera atlantica | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Pullonokkarausku | Rostroraja alba | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Veitsihammashai | Scymnodon ringens | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Muut hait | Selachimorpha (tai Selachii), Batoidea (ilmoitetaan lajeittain purkamis-, tutkimus- tai saalistietojen mukaisesti) | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; HELCOM |
| Holkeri | Somniosus microcephalus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta; HELCOM |
| Kampavasarahai | Sphyrna lewini | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Isovasarahai | Sphyrna mokarran | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Vasarahai | Sphyrna zygaena | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Piikkihai | Squalus acanthias | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III; OSPAR; HELCOM |
| Ruskomerienkeli | Squatina aculeata | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Täplämerienkeli | Squatina oculata | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Merienkeli | Squatina squatina | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III; OSPAR; HELCOM |
| Merinahkiainen | Petromyzon marinus | OSPAR I, II, III, IV | OSPAR; HELCOM |
| Nahkiainen | Lampetra fluviatilis | Itämeri | HELCOM |
| Nisäkkäät | Mammalia | | |
| Valaat ja delfiinit – kaikki lajit | Cetacea – kaikki lajit | kaikki alueet | Neuvoston direktiivi 92/43/ETY (21) |
| Lahtivalas | Balaenoptera acutorostrata | Välimeri | Suositus GFCM (22)/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Grönlanninvalas | Balaena mysticetus | OSPAR I | OSPAR |
| Sinivalas | Balaenoptera musculus | OSPAR kaikki | OSPAR |
| Mustavalas | Eubalaena glacialis | OSPAR kaikki | OSPAR |
| Seitivalas | Balaenoptera borealis | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Sillivalas | Balaenoptera physalus | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Delfiini | Delphinus delphis | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Mustavalas | Eubalaena glacialis | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Eväpallopää | Globicephala melas | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Harmaadelfiini | Grampus griseus | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Kääpiökaskelotti | Kogia simus | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Ryhävalas | Megaptera novaeangliae | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Kyhmyhammasvalas | Mesoplodon densirostris | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Miekkavalas | Orcinus orca | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Pyöriäinen | Phocoena phocoena | Välimeri; OSPAR II, III | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; direktiivi 92/43/ETY; OSPAR |
| Kaskelotti | Physeter macrocephalus | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Pikkumiekkavalas | Pseudorca crassidens | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Raitadelfiini | Stenella coeruleoalba | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Rosohammasdelfiini | Steno bredanensis | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Pullokuonodelfiini | Tursiops truncatus | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Valkopäävalas | Ziphius cavirostris | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Munkkihylje | Monachus monachus | kaikki alueet | Suositus GFCM/35/2011/5 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; direktiivi 92/43/ETY |
| Saimaannorppa | Phoca hispida saimensis | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY |
| Harmaahylje | Halichoerus grypus | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY |
| Kirjohylje | Phoca vitulina | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY |
| Itämerennorppa | Phoca hispida bottnica | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY |
| Linnut | Aves | | |
| Keltanokkaliitäjä | Calonectris borealis | kaikki alueet | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY (23) |
| Merimetso | Phalacrocorax carbo | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Suula | Morus bassanus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Lunni | Fratercula arctica | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Baleaarienliitäjä | Puffinus mauretanicus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Naurulokki | Larus ridibundus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustalintu | Melanitta nigra | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Karimetso | Phalacrocorax aristotelis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Isoliitäjä | Ardenna gravis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pikkuliitäjä | Puffinus puffinus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Myrskylintu | Fulmarus glacialis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Keltanokkaliitäjä | Calonectris diomedea | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Nokiliitäjä | Ardenna grisea | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Idänpikkuliitäjä | Puffinus yelkouan | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Välimerenlokki | Larus audouinii | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Amerikantelkkä | Bucephala islandica | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Tyrskyliitäjä | Bulweria bulwerii | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Telkkä | Bucephala clangula | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Harmaalokki | Larus argentatus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Isolokki | Larus hyperboreus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Merilokki | Larus marinus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Isokihu | Catharacta skua | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Lapasotka | Aythya marila | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY; Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Punasotka | Aythya ferina | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Selkälokki | Larus fuscus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pikkuruokki | Alle alle | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Tunturikihu | Stercorarius longicaudus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Ruokki | Alca torda | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Merikihu | Stercorarius parasiticus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Kuikka | Gavia arctica | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Tropiikkiliitäjä | Puffinus lherminieri | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Riskilä | Cepphus grylle | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustalintu | Melanitta americana | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustakaulauikku | Podiceps nigricollis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Aroharmaalokki | Larus cachinnans | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Haahka | Somateria mollissima | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Etelänkiisla | Uria aalge | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Amerikanjääkuikka | Gavia immer | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Isokoskelo | Mergus merganser | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Silkkiuikku | Podiceps cristatus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Virta-alli | Histrionicus histrionicus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustakurkku-uikku | Podiceps auritus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Grönlanninlokki | Larus glaucoides | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Kyhmyhaahka | Somateria spectabilis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Alli | Clangula hyemalis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustanmerenlokki | Larus melanocephalus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Kalalokki | Larus canus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Tukkakoskelo | Mergus serrator | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Härkälintu | Podiceps grisegena | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Kaakkuri | Gavia stellata | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Kaitanokkalokki | Larus genei | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Allihaahka | Polysticta stelleri | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Leveäpyrstökihu | Stercorarius pomarinus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pohjankiisla | Uria lomvia | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pilkkasiipi | Melanitta fusca | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Jääkuikka | Gavia adamsii | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Etelänharmaalokki | Larus michahellis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Madeiranviistäjä | Pterodroma madeira | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustapäälokki | Larus ichthyaetus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pikkukajava | Rissa tridactyla | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pelikaani | Pelecanus onocrotalus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Myrskykeiju | Oceanodroma leucorhoa | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Isovesipääsky | Phalaropus fulicarius | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Vesipääsky | Phalaropus lobatus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Etelänkeiju | Oceanites oceanicus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Lapintiira | Sterna paradisaea | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Madeirankeiju | Hydrobates castro | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustatiira | Chlidonias niger | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Räyskä | Hydroprogne caspia | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Hietatiira | Gelochelidon nilotica | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Kalatiira | Sterna hirundo | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| (Desertas Petrel) | Pterodroma deserta | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Jäälokki | Pagophila eburnea | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pikkutöyhtötiira | Thalasseus bengalensis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pikkulokki | Hydrocoloeus minutus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pikkutiira | Sternula albifrons | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Monteiro's Storm-petrel | Hydrobates monteiroi | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Ruusutiira | Sterna dougallii | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Ruusulokki | Rhodostethia rosea | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Tiiralokki | Xema sabini | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Riuttatiira | Thalasseus sandvicensis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Eskimolokki | Larus thayeri | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Ulappakeiju | Pelagodroma marina | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Merikeiju | Hydrobates pelagicus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Selkälokki | Larus fuscus fuscus | OSPAR I | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Jäälokki | Pagophila eburnea | OSPAR I | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Allihaahka | Polysticta stelleri | OSPAR I | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Kääpiöliitäjä | Puffinus assimilis baroli (auct.incert.) | OSPAR V | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Baleaarienliitäjä | Puffinus mauretanicus | OSPAR II, III, IV, V | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Pikkukajava | Rissa tridactyla | OSPAR I, II, | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Ruusutiira | Sterna dougallii | OSPAR II, III, IV, V | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Etelänkiisla | Uria aalge – Iberian populaatio (synon: Uria aalge albionis, Uria aalge ibericus) | OSPAR IV | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Pohjankiisla | Uria lomvia | OSPAR I | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Matelijat | Reptilia | | |
| Atlantinbastardikilpikonna | Lepidochelys kempii | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Valekarettikilpikonna | Caretta caretta | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR |
| Merinahkakilpikonna | Dermochelys coriacea | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR |
| Karettikilpikonna | Eretmochelys imbricata | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Liemikilpikonna | Chelonia mydas | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Nile soft-shelled turtle | Trionyx triunguis | Välimeri | Suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Nilviäiset | Mollusca | | |
| Raitavenussimpukka | Chamelea gallina | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Banded wedge shell | Donacilla cornea | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Eledone-suvun tursaat | Eledone spp. | kaikki alueet | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Välimerensinisimpukka | Mytilus galloprovincialis | Kaikki Välimereen kuuluvat alueet | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Välimerensinisimpukka | Mytilus galloprovincialis | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| | | | |
| Maljakotilot | Patella spp. | Välimeri | Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Rapa whelk (petokotilo) | Rapana venosa | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Tuberculate cockle (sydänsimpukkalaji) | Acanthocardia tuberculata | kaikki alueet | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Purppurakotilo | Bolinus brandaris | kaikki alueet | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Fasolarisimpukka | Callista chione | kaikki alueet | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Liemisimpukka | Donax trunculus | kaikki alueet | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Islanninsimpukka | Arctica islandica | OSPAR II | OSPAR |
| Azorean barnacle | Megabalanus azoricus | OSPAR V kaikki, joilla lajia esiintyy | OSPAR |
| Purppurakotilo | Nucella lapillus | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Osteri | Ostrea edulis | OSPAR II | OSPAR |
| Azorean limpet | Patella ulyssiponensis aspera | OSPAR kaikki, joilla lajia esiintyy | OSPAR |
| Äyriäiset | Crustacea | | |
| Hummeri | Homarus gammarus | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Syvänmerenpunataskurapu | Chaceon (Geryon) affinis | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Hietakatkarapu | Crangon crangon | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Leväkatkarapu | Palaemon adspersus | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Rockpool prawn, katkarapulaji | Palaemon elegans | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Langustit | Palinuridae | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Polttiaiseläimet | Cnidaria | | |
| Jalokoralli | Corallium rubrum | Välimeri | Suositukset GFCM/36/2012/1 ja GFCM/35/2011/2 |

Yleisnimi

Tieteellinen nimi

Alue / alueellinen kalastuksenhoitojärjestö

Oikeudellinen kehys

Luukalat

Teleostei

Sammet

Acipenser spp.

Välimeri ja Mustameri, Itämeri, OSPAR II, IV

Barcelonan yleissopimuksen liite II (15), Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV OSPAR (16); HELCOM (17)

Silokuoreet

Alepocephalidae

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta (18)

Atlantinsilokuore

Alepocephalus bairdii

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Risso's smoothhead

Alepocephalus rostratus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Mustanmerensilli

Alosa immaculata

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Pilkkusilli

Alosa alosa

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Siika/järvisiika

Coreganus lavaterus

OSPAR II

OSPAR

Turska

Gadus morhua

OSPAR II, III, Itämeri

OSPAR HELCOM

Harjamerihevonen

Hippocampus guttulatus (synon. Hippocampus ramulosus)

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR

Lyhytkuonomerihevonen

Hippocampus hippocampus

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR

Asovansilli

Alosa tanaica

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Sinimora

Antimora rostrata

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Mustahuotrakala

Aphanopus carbo

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Huotrakala

Aphanopus intermedius

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Jokiravut

Astacus spp.

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Suomuhopeakylki

Atherina pontica

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Nokkakala

Belone belone euxini Günther

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Limapäät

Beryx spp.

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Brotula-laji

Cataetyx laticeps

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Muikku

Coregonus albula

Itämeri

Itämeren alueellisen yhteistyökokouksen suositus

Rasvakala

Cyclopterus lumpus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Rengassargi

Diplodus annularis

Välimeri

Neuvoston asetus (EY) N:o 1967/2006 (19) (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Nokkasargi

Diplodus puntazzo

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Isosargi

Diplodus sargus

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Kaulussargi

Diplodus vulgaris

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Hammaskala

Dissostichus eleginoides

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Tummahammaskala

Dissostichus mawsoni

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Meriahvenet

Epinephelus spp.

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Hohtosyvänneahven

Epigonus telescopus

kaikki alueet

Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Tokot

Gobiidae

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Sinisuusimppu

Helicolenus dactylopterus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Ruijanpallas

Hippoglossus hippoglossus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Keltaroussi

Hoplostethus atlanticus

kaikki alueet; OSPAR I, V

Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Välimerenroussi

Hoplostethus mediterraneus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Hopeahuotrakala

Lepidopus caudatus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Marmoripagelli

Lithognathus mormyrus

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Kultakeltti

Liza aurata

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Hyppijäkeltti

Liza saliens

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Isokalpapyrstö

Lycodes esmarkii

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Lestikalat, muut kuin lestikala ja jäälestikala

Macrouridae, muut kuin Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Jäälestikala

Macrourus berglax

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Valkoturska

Merlangius merlangus

Itämeri ja Mustameri

Itämeren alueellisen yhteistyökokouksen suositus Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Ankerias

Anguilla anguilla

OSPAR I, II, III, IV, Itämeri

OSPAR; HELCOM

Lohi

*Salmo salar

OSPAR I, II, III, IV, Itämeri

OSPAR; HELCOM

Tonnikala

*Thunnus thynnus

OSPAR V

OSPAR; HELCOM

Tylppäpyrstömolva

Molva dypterygia

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Mora

Mora moro

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Keltit

Mugil spp.

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Käärmemakrilli

Nesiarchus nasutus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Piikkiankerias

Notacanthus chemnitzii

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Kuore

Osmerus eperlanus

Itämeri

Itämeren alueellisen yhteistyökokouksen suositus

Täpläpagelli

Pagellus acarne

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Pilkkupagelli

Pagellus bogaraveo

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Pargo

Pagrus pagrus

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Hylkyahven

Polyprion americanus

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Hylkyahven

Polyprion americanus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Sinikala

Pomatomus saltatrix

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Pikkupunasimppu

Sebastes viviparus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Kitasampi

Huso huso

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Skorpionikalalaji

Trachyscorpia cristulata

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Pomfretti

Brama spp.

GSA 1.1, 1.2, 1.3 ja Mustanmeren GSA 29

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97 liite VIII (20)

Espanjanmakrilli

Scomber colias Gmelin

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Lasitokko

Crystallogobius linearis

Mustameri

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Sillikuningas

Chimaera monstrosa

Itämeri

HELCOM

Pilkkusilli

Alosa alosa

Itämeri

HELCOM

Täpläsilli

Alosa fallax

Itämeri

HELCOM

Syyskutuinen silakka

Clupea harengus subsp.

Itämeri

HELCOM

Sulkava

Abramis ballerus

Itämeri

HELCOM

Salakka

Alburnus alburnus

Itämeri

HELCOM

Toutain

Aspius aspius

Itämeri

HELCOM

Jokibarbi

Barbus barbus

Itämeri

HELCOM

Törö

Gobio gobio

Itämeri

HELCOM

Miekkasärki

Pelecus cultratus

Itämeri

HELCOM

Mutu

Phoxinus phoxinus

Itämeri

HELCOM

Vimpa

Vimba vimba

Itämeri

HELCOM

Rantaneula

Cobitis taenia

Itämeri

HELCOM

Taimen

Salmo trutta

Itämeri

HELCOM

Muikku

Coregonus albula

Itämeri

HELCOM

Siika

Coregonus balticus (synon: Coregonus lavaretus, migratory)

Itämeri

HELCOM

Siika

Coregonus maraena (synon: Coregonus lavaretus, stationary)

Itämeri

HELCOM

Siika

Coregonus pallasii

Itämeri

HELCOM

Merikuore

Osmerus eperlanomarinus

Itämeri

HELCOM

Mustavatsakrotti

Lophius budegassa

Itämeri

HELCOM

Vaskikala

Spinachia spinachia

Itämeri

HELCOM

Merineula

Entelurus aequoreus

Itämeri

HELCOM

Siloneula

Nerophis ophidion

Itämeri

HELCOM

Käyränokkaneula

Nerophis lumbriciformis

Itämeri

HELCOM

Isoneula

Syngnathus acus

Itämeri

HELCOM

Särmäneula

Syngnathus typhle

Itämeri

HELCOM

Lestikala

Coryphaenoides rupestris

Itämeri

HELCOM

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

Itämeri

HELCOM

Lyyraturska

Pollachius pollachius

Itämeri

HELCOM

Molva

Molva molva

Itämeri

HELCOM

Elaska

Lumpenus lampretaeformis

Itämeri

HELCOM

Punasimppu

Sebastes marinus

Itämeri

HELCOM

Pikkupunasimppu

Sebastes viviparus

Itämeri

HELCOM

Kivisimppu

Cottus gobio

Itämeri

HELCOM

Kirjoeväsimppu

Cottus poecilopus

Itämeri

HELCOM

Isosimppu

Myoxocephalus scorpius

Itämeri

HELCOM

Piikkisimppu

Taurulus bubalis

Itämeri

HELCOM

Härkäsimppu

Triglopsis quadricornis

Itämeri

HELCOM

Rasvakala

Cyclopterus lumpus

Itämeri

HELCOM

Imukala

Liparis liparis

Itämeri

HELCOM

Pikkuimukala

Liparis montagui

Itämeri

HELCOM

Pietarinkala

Zeus faber

Itämeri

HELCOM

Meribassi

Dicentrarchus labrax

Itämeri

HELCOM

Viherhuulikala

Labrus bergylta

Itämeri

HELCOM

Sinihuulikala

Labrus mixtus

Itämeri

HELCOM

Rantahuulikala

Symphodus melops

Itämeri

HELCOM

Louhikala

Trachinus draco

Itämeri

HELCOM

Merikissa

Anarhichas lupus

Itämeri

HELCOM

Merituulenkala

Ammodytes marinus

Itämeri

HELCOM

Pikkutuulenkala

Ammodytes tobianus

Itämeri

HELCOM

Kivikkotokko

Pomatoschistus pictus

Itämeri

HELCOM

Kuulamakrilli

Auxis rochei

Itämeri

HELCOM

Pikkuboniitti

Euthynnus alleteratus

Itämeri

HELCOM

Silosarda

Orcynopsis unicolor

Itämeri

HELCOM

Espanjanmakrilli

Scomber scombrus

Itämeri

HELCOM

Ruijanpallas

Hippoglossus hippoglossus

Itämeri

HELCOM

Miekkakala

Xiphias gladius

Itämeri

HELCOM

Meduusakalat

Centrolophus niger

Itämeri

HELCOM

Rustokalat

Chondrichthyes

Puukkosaharausku

Anoxypristis cuspidata

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Lattahai

Deania calcea

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Pehmovalohai

Etmopterus pusillus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Pikkusaharausku

Pristis clavata

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Kampasaharausku

Pristis zijsron

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Mustavatsarausku

Raja (Dipturus) nidarosiensis

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Okarausku

Raja clavata

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR; HELCOM

Aaltorausku

Raja undulata

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Ulappakettuhai

Alopias pelagicus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Isosilmäkettuhai

Alopias superciliosus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Kettuhai

Alopias vulpinus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; HELCOM

Kynsirausku

Amblyraja radiata

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Islanninkissahai

Apristurus spp.

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Haukkahai

Carcharhinus falciformis

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Sysihai

Carcharhinus galapagensis

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Valkopilkkahai

Carcharhinus longimanus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Ruskohai

Carcharhinus plumbeus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Hietahai

Carcharias taurus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Valkohai

Carcharodon carcharias

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Nystypistinhai

Centrophorus granulosus

kaikki valtameret ja meret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III; OSPAR

Pistinhailajit

Centrophorus spp.

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Suomupistinhai

Centrophorus squamosus

kaikki valtameret ja meret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR

Tummavalohai

Centroscyllium fabricii

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta

Ruskosusihai

Centroscymnus coelolepis

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta; OSPAR

Kuonosamettihai

Centroscymnus crepidater

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Jättiläishai

Cetorhinus maximus

kaikki valtameret ja meret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR; HELCOM

Sillikuningas

Chimaera monstrosa

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Kaulushai

Chlamydoselachus anguineus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Leijahai

Dalatias licha

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Keihäsrausku

Dasyatis pastinaca

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV; HELCOM

Lattahai

Deania calcea

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta

Silorausku

Dipturus batis

kaikki valtameret ja meret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR; HELCOM

Pullonokkarausku

*Rostroraja alba

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Isovalohai

Etmopterus princeps

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Samettivalohai

Etmopterus spinax

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta; HELCOM

Siipipäähai

Eusphyra blochii

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Harmaakoirahai

Galeorhinus galeus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; HELCOM

Rengaskissahai

Galeus melastomus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta

Pohjankissahai

Galeus murinus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta

Piikkiperhosrausku

Gymnura altavela

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Kapeapäähai

Heptranchias perlo

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III

Kidushai

Hexanchus griseus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; HELCOM

Large-eyed rabbitfish (sillikuningas)

Hydrolagus mirabilis

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Makrillihai

Isurus oxyrinchus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Makohai

Isurus paucus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Sillihai

Lamna nasus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR; HELCOM

Hietarausku

Leucoraja circularis

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Maltese skate

Leucoraja melitensis

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Paholaisrausku (Reef manta ray)

Manta alfredi

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Paholaisrausku

Manta birostris

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Pikkupaholaisrausku

Mobula eregoodootenkee

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Paholaisrausku (Lesser devil ray)

Mobula hypostoma

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Japanin paholaisrausku

Mobula japanica

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Lyhyteväpaholaisrausku

Mobula kuhlii

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Sarvirausku

Mobula mobular

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Kääpiöpaholaisrausku

Mobula munkiana

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Guinean pikkupaholaisrausku

Mobula rochebrunei

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Tropiikinpaholaisrausku

Mobula tarapacana

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Silopaholaisrausku

Mobula thurstoni

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Tähtikoirahai

Mustelus asterias

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III

Silokoirahai

Mustelus mustelus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III

Pilkkukoirahai

Mustelus punctulatus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III

Rengaskissahai

Galeus melanostomus

Itämeri

HELCOM

Pistepunahai

Scyliorhinus canicula

Itämeri

HELCOM

Kynsirausku

Amblyraja radiata

Itämeri

HELCOM

Käkirausku

Leucoraja fullonica

Itämeri

HELCOM

Marmorisähkörausku

Torpedo marmorata

Itämeri

HELCOM

Purjehai

Oxynotus paradoxus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Saharausku

Pristis pectinata

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Harmaasaharausku

Pristis pristis

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Krokotiilihai

Pseudocarcharias kamoharai

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Ulappakeihäsrausku

Pteroplatytrygon violacea

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Pyörörausku

Raja fyllae

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Jäärausku

Raja hyperborea

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Mustavatsarausku

Raja nidarosiensus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Pisterausku

Raja montagui

OSPAR I, II, III, IV

OSPAR; HELCOM

Valashai

Rhincodon typus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Kitararauskulaji

Rhinobatos cemiculus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Kitararausku

Rhinobatos rhinobatos

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Atlantinnokkakuningas

Rhinochimaera atlantica

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Pullonokkarausku

Rostroraja alba

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Veitsihammashai

Scymnodon ringens

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta

Muut hait

Selachimorpha (tai Selachii), Batoidea (ilmoitetaan lajeittain purkamis-, tutkimus- tai saalistietojen mukaisesti)

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; HELCOM

Holkeri

Somniosus microcephalus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta; HELCOM

Kampavasarahai

Sphyrna lewini

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Isovasarahai

Sphyrna mokarran

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Vasarahai

Sphyrna zygaena

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Piikkihai

Squalus acanthias

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III; OSPAR; HELCOM

Ruskomerienkeli

Squatina aculeata

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Täplämerienkeli

Squatina oculata

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Merienkeli

Squatina squatina

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III; OSPAR; HELCOM

Merinahkiainen

Petromyzon marinus

OSPAR I, II, III, IV

OSPAR; HELCOM

Nahkiainen

Lampetra fluviatilis

Itämeri

HELCOM

Nisäkkäät

Mammalia

Valaat ja delfiinit – kaikki lajit

Cetacea – kaikki lajit

kaikki alueet

Neuvoston direktiivi 92/43/ETY (21)

Lahtivalas

Balaenoptera acutorostrata

Välimeri

Suositus GFCM (22)/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Grönlanninvalas

Balaena mysticetus

OSPAR I

OSPAR

Sinivalas

Balaenoptera musculus

OSPAR kaikki

OSPAR

Mustavalas

Eubalaena glacialis

OSPAR kaikki

OSPAR

Seitivalas

Balaenoptera borealis

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Sillivalas

Balaenoptera physalus

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Delfiini

Delphinus delphis

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Mustavalas

Eubalaena glacialis

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Eväpallopää

Globicephala melas

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Harmaadelfiini

Grampus griseus

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Kääpiökaskelotti

Kogia simus

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Ryhävalas

Megaptera novaeangliae

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Kyhmyhammasvalas

Mesoplodon densirostris

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Miekkavalas

Orcinus orca

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Pyöriäinen

Phocoena phocoena

Välimeri; OSPAR II, III

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; direktiivi 92/43/ETY; OSPAR

Kaskelotti

Physeter macrocephalus

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Pikkumiekkavalas

Pseudorca crassidens

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Raitadelfiini

Stenella coeruleoalba

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Rosohammasdelfiini

Steno bredanensis

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Pullokuonodelfiini

Tursiops truncatus

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Valkopäävalas

Ziphius cavirostris

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Munkkihylje

Monachus monachus

kaikki alueet

Suositus GFCM/35/2011/5 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; direktiivi 92/43/ETY

Saimaannorppa

Phoca hispida saimensis

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY

Harmaahylje

Halichoerus grypus

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY

Kirjohylje

Phoca vitulina

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY

Itämerennorppa

Phoca hispida bottnica

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY

Linnut

Aves

Keltanokkaliitäjä

Calonectris borealis

kaikki alueet

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY (23)

Merimetso

Phalacrocorax carbo

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Suula

Morus bassanus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Lunni

Fratercula arctica

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Baleaarienliitäjä

Puffinus mauretanicus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Naurulokki

Larus ridibundus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustalintu

Melanitta nigra

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Karimetso

Phalacrocorax aristotelis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Isoliitäjä

Ardenna gravis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pikkuliitäjä

Puffinus puffinus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Myrskylintu

Fulmarus glacialis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Keltanokkaliitäjä

Calonectris diomedea

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Nokiliitäjä

Ardenna grisea

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Idänpikkuliitäjä

Puffinus yelkouan

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Välimerenlokki

Larus audouinii

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Amerikantelkkä

Bucephala islandica

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Tyrskyliitäjä

Bulweria bulwerii

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Telkkä

Bucephala clangula

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Harmaalokki

Larus argentatus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Isolokki

Larus hyperboreus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Merilokki

Larus marinus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Isokihu

Catharacta skua

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Lapasotka

Aythya marila

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY; Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Punasotka

Aythya ferina

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Selkälokki

Larus fuscus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pikkuruokki

Alle alle

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Tunturikihu

Stercorarius longicaudus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Ruokki

Alca torda

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Merikihu

Stercorarius parasiticus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Kuikka

Gavia arctica

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Tropiikkiliitäjä

Puffinus lherminieri

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Riskilä

Cepphus grylle

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustalintu

Melanitta americana

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustakaulauikku

Podiceps nigricollis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Aroharmaalokki

Larus cachinnans

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Haahka

Somateria mollissima

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Etelänkiisla

Uria aalge

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Amerikanjääkuikka

Gavia immer

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Isokoskelo

Mergus merganser

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Silkkiuikku

Podiceps cristatus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Virta-alli

Histrionicus histrionicus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustakurkku-uikku

Podiceps auritus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Grönlanninlokki

Larus glaucoides

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Kyhmyhaahka

Somateria spectabilis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Alli

Clangula hyemalis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustanmerenlokki

Larus melanocephalus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Kalalokki

Larus canus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Tukkakoskelo

Mergus serrator

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Härkälintu

Podiceps grisegena

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Kaakkuri

Gavia stellata

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Kaitanokkalokki

Larus genei

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Allihaahka

Polysticta stelleri

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Leveäpyrstökihu

Stercorarius pomarinus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pohjankiisla

Uria lomvia

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pilkkasiipi

Melanitta fusca

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Jääkuikka

Gavia adamsii

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Etelänharmaalokki

Larus michahellis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Madeiranviistäjä

Pterodroma madeira

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustapäälokki

Larus ichthyaetus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pikkukajava

Rissa tridactyla

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pelikaani

Pelecanus onocrotalus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Myrskykeiju

Oceanodroma leucorhoa

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Isovesipääsky

Phalaropus fulicarius

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Vesipääsky

Phalaropus lobatus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Etelänkeiju

Oceanites oceanicus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Lapintiira

Sterna paradisaea

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Madeirankeiju

Hydrobates castro

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustatiira

Chlidonias niger

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Räyskä

Hydroprogne caspia

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Hietatiira

Gelochelidon nilotica

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Kalatiira

Sterna hirundo

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

(Desertas Petrel)

Pterodroma deserta

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Jäälokki

Pagophila eburnea

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pikkutöyhtötiira

Thalasseus bengalensis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pikkulokki

Hydrocoloeus minutus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pikkutiira

Sternula albifrons

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Monteiro's Storm-petrel

Hydrobates monteiroi

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Ruusutiira

Sterna dougallii

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Ruusulokki

Rhodostethia rosea

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Tiiralokki

Xema sabini

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Riuttatiira

Thalasseus sandvicensis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Eskimolokki

Larus thayeri

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Ulappakeiju

Pelagodroma marina

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Merikeiju

Hydrobates pelagicus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Selkälokki

Larus fuscus fuscus

OSPAR I

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Jäälokki

Pagophila eburnea

OSPAR I

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Allihaahka

Polysticta stelleri

OSPAR I

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Kääpiöliitäjä

Puffinus assimilis baroli (auct.incert.)

OSPAR V

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Baleaarienliitäjä

Puffinus mauretanicus

OSPAR II, III, IV, V

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Pikkukajava

Rissa tridactyla

OSPAR I, II,

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Ruusutiira

Sterna dougallii

OSPAR II, III, IV, V

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Etelänkiisla

Uria aalge – Iberian populaatio (synon: Uria aalge albionis, Uria aalge ibericus)

OSPAR IV

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Pohjankiisla

Uria lomvia

OSPAR I

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Matelijat

Reptilia

Atlantinbastardikilpikonna

Lepidochelys kempii

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Valekarettikilpikonna

Caretta caretta

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR

Merinahkakilpikonna

Dermochelys coriacea

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR

Karettikilpikonna

Eretmochelys imbricata

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Liemikilpikonna

Chelonia mydas

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Nile soft-shelled turtle

Trionyx triunguis

Välimeri

Suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Nilviäiset

Mollusca

Raitavenussimpukka

Chamelea gallina

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Banded wedge shell

Donacilla cornea

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Eledone-suvun tursaat

Eledone spp.

kaikki alueet

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Välimerensinisimpukka

Mytilus galloprovincialis

Kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Välimerensinisimpukka

Mytilus galloprovincialis

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Maljakotilot

Patella spp.

Välimeri

Barcelonan yleissopimuksen liite II

Rapa whelk (petokotilo)

Rapana venosa

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Tuberculate cockle (sydänsimpukkalaji)

Acanthocardia tuberculata

kaikki alueet

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Purppurakotilo

Bolinus brandaris

kaikki alueet

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Fasolarisimpukka

Callista chione

kaikki alueet

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Liemisimpukka

Donax trunculus

kaikki alueet

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Islanninsimpukka

Arctica islandica

OSPAR II

OSPAR

Azorean barnacle

Megabalanus azoricus

OSPAR V kaikki, joilla lajia esiintyy

OSPAR

Purppurakotilo

Nucella lapillus

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Osteri

Ostrea edulis

OSPAR II

OSPAR

Azorean limpet

Patella ulyssiponensis aspera

OSPAR kaikki, joilla lajia esiintyy

OSPAR

Äyriäiset

Crustacea

Hummeri

Homarus gammarus

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Syvänmerenpunataskurapu

Chaceon (Geryon) affinis

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Hietakatkarapu

Crangon crangon

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Leväkatkarapu

Palaemon adspersus

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Rockpool prawn, katkarapulaji

Palaemon elegans

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Langustit

Palinuridae

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Polttiaiseläimet

Cnidaria

Jalokoralli

Corallium rubrum

Välimeri

Suositukset GFCM/36/2012/1 ja GFCM/35/2011/2

Rauhoitetuista lajeista käytetään ainoastaan kuolleena pyydetyt yksilöt. Ne on heitettävä pois mittaamisen jälkeen. Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

BIOLOGISET TIEDOT

Taulukko 1E

Makean veden anadromiset ja katadromiset lajit

| Laji (yleisnimi) | Laji (tieteellinen nimi) | Muut kuin merialueet, joilla kantaa esiintyy / kannan koodi |
| --- | --- | --- |
| Ankerias | Anguilla anguilla | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1100/2007 (24) mukaisesti määritellyt ankeriaanhoitoyksiköt |
| Lohi | Salmo salar | Kaikki luontaiset levinneisyysalueet |
| Meritaimen | Salmo trutta | Kaikki Itämereen laskevat sisävedet |

Laji (yleisnimi)

Laji (tieteellinen nimi)

Muut kuin merialueet, joilla kantaa esiintyy / kannan koodi

Ankerias

Anguilla anguilla

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1100/2007 (24) mukaisesti määritellyt ankeriaanhoitoyksiköt

Lohi

Salmo salar

Kaikki luontaiset levinneisyysalueet

Meritaimen

Salmo trutta

Kaikki Itämereen laskevat sisävedet

Taulukko 2

Kalastustoiminta (kalastusmuoto) alueittain

| Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Taso 4 | Taso 5 | Taso 6 | Suurinta pituutta koskevat luokat (m) (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toiminta | Pyydysluokka | Pyydysryhmä | Pyydystyyppi | Kohdelajit (a) | Silmäkoko ja muut valikoivat laitteet | < 10 | 10-< 12 | 12-< 18 | 18-< 24 | 24-< 40 | 40 &+ |
| Kalastustoiminta | Laahusreet ja harat | Laahusreet ja harat | Veneellä vedettävät laahusreet [DRB] | Anadromiset lajit (ANA)
  Katadromiset lajit (CAT)
  Pääjalkaiset (CEP)
  Äyriäiset (CRU)
  Pohjalajit (DEF)
  Syvänmeren lajit (DWS)
  Eväkalat (FIF)
  Makeanveden lajit (ei koodia)
  Muut (MIS)
  Pääjalkaiset ja pohjalajit sekaisin (MCF)
  Äyriäiset ja pohjalajit sekaisin (MCD)
  Syvänmeren lajit ja pohjalajit sekaisin (MDD)
  Pelagiset lajit ja pohjalajit sekaisin (MPD)
  Nilviäiset (MOL)
  Suuret pelagiset kalat (LPF)
  Pienet pelagiset kalat (SPF)
  Suuret pelagiset kalat (LPF) ja pienet pelagiset kalat (SPF) | b) | | | | | | |
| Koneelliset laahusreet / imuhara [HMD] | b) | | | | | | |
| Troolit | Pohjatroolit | Pohjatrooli [OTB] | b) | | | | | | |
| Kaksoistrooli [OTT] | b) | | | | | | |
| Paritrooli [PTB] | b) | | | | | | |
| Puomitrooli [TBB] | b) | | | | | | |
| Pelagiset troolit | Pelaginen trooli [OTM] | b) | | | | | | |
| Pelaginen paritrooli [PTM] | b) | | | | | | |
| Koukut ja siimat | Vavat ja siimat | Käsisiimat ja vapapyydykset [LHP] [LHM] | b) | | | | | | |
| Vedettävät uistinsiimat [LTL] | b) | | | | | | |
| Pitkäsiimat | Ajosiimat [LLD] | b) | | | | | | |
| Ankkuroidut pitkäsiimat [LLS] | b) | | | | | | |
| Sulkupyydykset | Sulkupyydykset | Merrat ja sulkupyydykset [FPO] | b) | | | | | | |
| Rysät [FYK] | b) | | | | | | |
| Paunetit [FPN] | b) | | | | | | |
| Kiinteät asennukset aitaverkkoja ja sälekatiskoja varten (koodi tarvitaan) | b) | | | | | | |
| Verkot | Verkot | Riimuverkko [GTR] | b) | | | | | | |
| Ankkuroitu verkko [GNS] | b) | | | | | | |
| Ajoverkko [GND] | b) | | | | | | |
| Nuotat | Saartopyydykset | Kurenuotta [PS] | b) | | | | | | |
| Lamparaverkko [LA] | b) | | | | | | |
| Nuotat (c) | Kierrenuotta [SSC] | b) | | | | | | |
| Ankkuroitu kierrenuotta [SDN] | b) | | | | | | |
| Troolinuotta [SPR] | b) | | | | | | |
| Rannalta ja aluksesta vedettävät nuotat [SB] [SV] | b) | | | | | | |
| Muut pyydykset | Muut pyydykset | Lasiankeriaan kalastus (ei koodia) | Lasiankerias | b) | | | | | | |
| Muuta (tarkennettava) | Muuta (tarkennettava) | | | b) | | | | | | |
| Muu toiminta kuin kalastus | Muu toiminta kuin kalastus | | | | | | | |
| Poissa käytöstä | Poissa käytöstä | | | | | | | |
| Alaviitteet:






  a) | käytössä olevien asiaankuuluvissa asetuksissa esitettyjen koodien mukaan |

Taso 1

Taso 2

Taso 3

Taso 4

Taso 5

Taso 6

Suurinta pituutta koskevat luokat (m) (d)

Toiminta

Pyydysluokka

Pyydysryhmä

Pyydystyyppi

Kohdelajit (a)

Silmäkoko ja muut valikoivat laitteet

< 10

10-< 12

12-< 18

18-< 24

24-< 40

40 &+

Kalastustoiminta

Laahusreet ja harat

Laahusreet ja harat

Veneellä vedettävät laahusreet [DRB]

Anadromiset lajit (ANA)

Katadromiset lajit (CAT)

Pääjalkaiset (CEP)

Äyriäiset (CRU)

Pohjalajit (DEF)

Syvänmeren lajit (DWS)

Eväkalat (FIF)

Makeanveden lajit (ei koodia)

Muut (MIS)

Pääjalkaiset ja pohjalajit sekaisin (MCF)

Äyriäiset ja pohjalajit sekaisin (MCD)

Syvänmeren lajit ja pohjalajit sekaisin (MDD)

Pelagiset lajit ja pohjalajit sekaisin (MPD)

Nilviäiset (MOL)

Suuret pelagiset kalat (LPF)

Pienet pelagiset kalat (SPF)

Suuret pelagiset kalat (LPF) ja pienet pelagiset kalat (SPF)

b)

Koneelliset laahusreet / imuhara [HMD]

b)

Troolit

Pohjatroolit

Pohjatrooli [OTB]

b)

Kaksoistrooli [OTT]

b)

Paritrooli [PTB]

b)

Puomitrooli [TBB]

b)

Pelagiset troolit

Pelaginen trooli [OTM]

b)

Pelaginen paritrooli [PTM]

b)

Koukut ja siimat

Vavat ja siimat

Käsisiimat ja vapapyydykset [LHP] [LHM]

b)

Vedettävät uistinsiimat [LTL]

b)

Pitkäsiimat

Ajosiimat [LLD]

b)

Ankkuroidut pitkäsiimat [LLS]

b)

Sulkupyydykset

Sulkupyydykset

Merrat ja sulkupyydykset [FPO]

b)

Rysät [FYK]

b)

Paunetit [FPN]

b)

Kiinteät asennukset aitaverkkoja ja sälekatiskoja varten (koodi tarvitaan)

b)

Verkot

Verkot

Riimuverkko [GTR]

b)

Ankkuroitu verkko [GNS]

b)

Ajoverkko [GND]

b)

Nuotat

Saartopyydykset

Kurenuotta [PS]

b)

Lamparaverkko [LA]

b)

Nuotat (c)

Kierrenuotta [SSC]

b)

Ankkuroitu kierrenuotta [SDN]

b)

Troolinuotta [SPR]

b)

Rannalta ja aluksesta vedettävät nuotat [SB] [SV]

b)

Muut pyydykset

Muut pyydykset

Lasiankeriaan kalastus (ei koodia)

Lasiankerias

b)

Muuta (tarkennettava)

Muuta (tarkennettava)

b)

Muu toiminta kuin kalastus

Muu toiminta kuin kalastus

Poissa käytöstä

Poissa käytöstä

Alaviitteet:

a)

käytössä olevien asiaankuuluvissa asetuksissa esitettyjen koodien mukaan

| b) | käytössä olevien asiaankuuluvissa asetuksissa esitettyjen koodien mukaan |
| --- | --- |

b)

käytössä olevien asiaankuuluvissa asetuksissa esitettyjen koodien mukaan

| c) | kalojen yhteenkokoamiseen käytettävien välineiden kanssa / vapaissa kalaparvissa |
| --- | --- |

c)

kalojen yhteenkokoamiseen käytettävien välineiden kanssa / vapaissa kalaparvissa

| d) | Välimerellä < 6 m ja 6–12 m |
| --- | --- |

d)

Välimerellä < 6 m ja 6–12 m

Taulukko 3

Lajit, joista kerättävä tiedot virkistyskalastuksen yhteydessä

| | Alue | Laji |
| --- | --- | --- |
| 1 | Itämeri (ICES-osa-alueet 22–32) | Lohi, ankeriaat ja meritaimen (myös sisävesistöissä) sekä turska |
| 2 | Pohjanmeri (ICES-alueet IIIa, IV ja VIId) | Lohi ja ankeriaat (myös sisävesistöissä). Meribassi, turska, lyyraturska sekä hait ja rauskut |
| 3 | Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-suuralueet I ja II) | Lohi ja ankeriaat (myös sisävesistöissä). Turska, lyyraturska sekä hait ja rauskut |
| 4 | Pohjois-Atlantti (ICES-suuralueet V–XIV ja NAFO-alueet) | Lohi ja ankeriaat (myös sisävesistöissä). Meribassi, turska, lyyraturska, hait ja rauskut sekä laajasti vaeltavat ICCAT-lajit |
| 5 | Välimeri | Ankeriaat (myös sisävesistöissä), hait ja rauskut sekä laajasti vaeltavat ICCAT-lajit |
| 6 | Mustameri | Ankeriaat (myös sisävesistöissä), hait ja rauskut sekä laajasti vaeltavat ICCAT-lajit |

Alue

Laji

1

Itämeri (ICES-osa-alueet 22–32)

Lohi, ankeriaat ja meritaimen (myös sisävesistöissä) sekä turska

2

Pohjanmeri (ICES-alueet IIIa, IV ja VIId)

Lohi ja ankeriaat (myös sisävesistöissä). Meribassi, turska, lyyraturska sekä hait ja rauskut

3

Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-suuralueet I ja II)

Lohi ja ankeriaat (myös sisävesistöissä). Turska, lyyraturska sekä hait ja rauskut

4

Pohjois-Atlantti (ICES-suuralueet V–XIV ja NAFO-alueet)

Lohi ja ankeriaat (myös sisävesistöissä). Meribassi, turska, lyyraturska, hait ja rauskut sekä laajasti vaeltavat ICCAT-lajit

5

Välimeri

Ankeriaat (myös sisävesistöissä), hait ja rauskut sekä laajasti vaeltavat ICCAT-lajit

6

Mustameri

Ankeriaat (myös sisävesistöissä), hait ja rauskut sekä laajasti vaeltavat ICCAT-lajit

Taulukko 4

Kalastustoimintaa kuvaavat muuttujat

| | Muuttujat (25) | Yksikkö |
| --- | --- | --- |
| Kapasiteetti |
| | Alusten lukumäärä | Lukumäärä |
| | GT, kW, aluksen ikä | Lukumäärä |
| Pyyntiponnistus |
| | Merelläolopäivät | Päivien määrä |
| | Kalastusaika tunteina | Tuntimäärä |
| | Kalastuspäivät | Päivien määrä |
| | kW * kalastuspäivät | Lukumäärä |
| | GT * kalastuspäivät | Lukumäärä |
| | Kalastusmatkojen lukumäärä | Lukumäärä |
| | Kalastustoimien lukumäärä | Lukumäärä |
| | Verkkojen lukumäärä/pituus (*1) | Lukumäärä/metriä |
| | Koukkujen lukumäärä, siimojen lukumäärä (*1) | Lukumäärä |
| | Mertojen ja sulkupyydysten määrä (*1) | Lukumäärä |
| Saaliiden purkamiset |
| | Purettujen saaliiden arvo kokonaisuutena ja lajeittain eriteltynä | Euroa |
| | Purettujen saaliiden elopaino kokonaisuutena ja lajeittain eriteltynä | Tonnia |
| | Hinnat kaupallisten lajien mukaan eriteltynä | Euroa/kg |

Muuttujat (25)

Yksikkö

Kapasiteetti

Alusten lukumäärä

Lukumäärä

GT, kW, aluksen ikä

Lukumäärä

Pyyntiponnistus

Merelläolopäivät

Päivien määrä

Kalastusaika tunteina

Tuntimäärä

Kalastuspäivät

Päivien määrä

kW * kalastuspäivät

Lukumäärä

GT * kalastuspäivät

Lukumäärä

Kalastusmatkojen lukumäärä

Lukumäärä

Kalastustoimien lukumäärä

Lukumäärä

Verkkojen lukumäärä/pituus (*1)

Lukumäärä/metriä

Koukkujen lukumäärä, siimojen lukumäärä (*1)

Lukumäärä

Mertojen ja sulkupyydysten määrä (*1)

Lukumäärä

Saaliiden purkamiset

Purettujen saaliiden arvo kokonaisuutena ja lajeittain eriteltynä

Euroa

Purettujen saaliiden elopaino kokonaisuutena ja lajeittain eriteltynä

Tonnia

Hinnat kaupallisten lajien mukaan eriteltynä

Euroa/kg

LAIVASTOA KOSKEVAT TALOUDELLISET TIEDOT

Taulukko 5A

Laivastoa koskevat taloudelliset muuttujat

| Muuttujan ryhmä | Muuttuja | Yksikkö |
| --- | --- | --- |
| Tulot | Purettujen saaliiden bruttoarvo | Euroa |
| Kiintiöiden tai muiden kalastusoikeuksien vuokraamisesta saadut tulot | Euroa |
| Muut tulot | Euroa |
| Työvoimakustannukset | Henkilöstökustannukset | Euroa |
| Palkattoman työvoiman arvo | Euroa |
| Energiakustannukset | Energiakustannukset | Euroa |
| Korjaus ja kunnossapitokustannukset | Korjaus ja kunnossapitokustannukset | Euroa |
| Muut toimintakustannukset | Muuttuvat kustannukset | Euroa |
| Muut kuin muuttuvat kustannukset | Euroa |
| Kiintiöiden tai muiden kalastusoikeuksien leasing-/vuokrauskustannukset | Euroa |
| Tuet | Toimintatuet | Euroa |
| Investointituet | Euroa |
| Pääomakustannukset | Kiinteän pääoman kuluminen | Euroa |
| Pääoma-arvo | Aineellisen pääoman arvo | Euroa |
| Kiintiöiden ja kalastusoikeuksien arvo | Euroa |
| Investoinnit | Investoinnit aineelliseen omaisuuteen, netto | Euroa |
| Rahoitustilanne | Pitkäaikainen/lyhytaikainen velka | Euroa |
| Varojen kokonaismäärä | Euroa |
| Työllisyys | Palkattu miehistö | Lukumäärä |
| Palkaton työvoima | Lukumäärä |
| Työtuntien kokonaismäärä / vuosi | Lukumäärä |
| Laivasto | Alusten lukumäärä | Lukumäärä |
| Alusten keskimääräinen suurin pituus | Metriä |
| Alusten vetoisuus yhteensä tonneina | GT |
| Alusten koneteho yhteensä | kW |
| Alusten keskimääräinen ikä | Vuosia |
| Pyyntiponnistus | Merelläolopäivät | Päivien määrä |
| Energiankulutus | Litraa |
| Kalastusyritysten/-yksiköiden lukumäärä | Kalastusyritysten/-yksiköiden lukumäärä | Lukumäärä |
| Tuotannon arvo lajeittain | Purettujen saaliiden arvo lajeittain | Euroa |
| Keskihinta lajeittain | Euroa/kg |

Muuttujan ryhmä

Muuttuja

Yksikkö

Tulot

Purettujen saaliiden bruttoarvo

Euroa

Kiintiöiden tai muiden kalastusoikeuksien vuokraamisesta saadut tulot

Euroa

Muut tulot

Euroa

Työvoimakustannukset

Henkilöstökustannukset

Euroa

Palkattoman työvoiman arvo

Euroa

Energiakustannukset

Energiakustannukset

Euroa

Korjaus ja kunnossapitokustannukset

Korjaus ja kunnossapitokustannukset

Euroa

Muut toimintakustannukset

Muuttuvat kustannukset

Euroa

Muut kuin muuttuvat kustannukset

Euroa

Kiintiöiden tai muiden kalastusoikeuksien leasing-/vuokrauskustannukset

Euroa

Tuet

Toimintatuet

Euroa

Investointituet

Euroa

Pääomakustannukset

Kiinteän pääoman kuluminen

Euroa

Pääoma-arvo

Aineellisen pääoman arvo

Euroa

Kiintiöiden ja kalastusoikeuksien arvo

Euroa

Investoinnit

Investoinnit aineelliseen omaisuuteen, netto

Euroa

Rahoitustilanne

Pitkäaikainen/lyhytaikainen velka

Euroa

Varojen kokonaismäärä

Euroa

Työllisyys

Palkattu miehistö

Lukumäärä

Palkaton työvoima

Lukumäärä

Työtuntien kokonaismäärä / vuosi

Lukumäärä

Laivasto

Alusten lukumäärä

Lukumäärä

Alusten keskimääräinen suurin pituus

Metriä

Alusten vetoisuus yhteensä tonneina

GT

Alusten koneteho yhteensä

kW

Alusten keskimääräinen ikä

Vuosia

Pyyntiponnistus

Merelläolopäivät

Päivien määrä

Energiankulutus

Litraa

Kalastusyritysten/-yksiköiden lukumäärä

Kalastusyritysten/-yksiköiden lukumäärä

Lukumäärä

Tuotannon arvo lajeittain

Purettujen saaliiden arvo lajeittain

Euroa

Keskihinta lajeittain

Euroa/kg

LAIVASTOA KOSKEVAT TALOUDELLISET TIEDOT

Taulukko 5B

Jako laivastonosiin

| | Pituusluokat (suurin pituus) (26) |
| --- | --- |
| Aktiiviset alukset | 0-< 10 m
  0< 12 | 10-< 12 m
  6-< 12 m | 12-< 18 m | 18-< 24 m | 24-< 40 m | 40 m ja pidemmät |
| Aktiivisia pyydyksiä käyttävät | Puomitroolarit | | | | | | |
| Pohjatroolarit ja/tai pohjanuotta-alukset | | | | | | |
| Pelagiset troolarit | | | | | | |
| Kurenuotta-alukset | | | | | | |
| Pohjahara-alukset | | | | | | |
| Muita aktiivisia pyydyksiä käyttävät alukset | | | | | | |
| Ainoastaan aktiivisia monitoimipyydyksiä käyttävät alukset | | | | | | |
| Passiivisia pyydyksiä käyttävät | Koukkupyydyksiä käyttävät alukset | (27) | (27) | | | | |
| Ajo- ja/tai seisovia verkkoja käyttävät alukset | | | | |
| Mertoja ja/tai sulkupyydyksiä käyttävät alukset | | | | |
| Muita passiivisia pyydyksiä käyttävät alukset | | | | |
| Ainoastaan passiivisia monitoimipyydyksiä käyttävät | | | | |
| Monitoimipyydyksiä käyttävät | Aktiivisia ja passiivisia pyydyksiä käyttävät alukset | | | | | | |
| Käytöstä poissa olevat alukset | | | | | | |

Pituusluokat (suurin pituus) (26)

Aktiiviset alukset

0-< 10 m

0< 12

10-< 12 m

6-< 12 m

12-< 18 m

18-< 24 m

24-< 40 m

40 m ja pidemmät

Aktiivisia pyydyksiä käyttävät

Puomitroolarit

Pohjatroolarit ja/tai pohjanuotta-alukset

Pelagiset troolarit

Kurenuotta-alukset

Pohjahara-alukset

Muita aktiivisia pyydyksiä käyttävät alukset

Ainoastaan aktiivisia monitoimipyydyksiä käyttävät alukset

Passiivisia pyydyksiä käyttävät

Koukkupyydyksiä käyttävät alukset

(27)

(27)

Ajo- ja/tai seisovia verkkoja käyttävät alukset

Mertoja ja/tai sulkupyydyksiä käyttävät alukset

Muita passiivisia pyydyksiä käyttävät alukset

Ainoastaan passiivisia monitoimipyydyksiä käyttävät

Monitoimipyydyksiä käyttävät

Aktiivisia ja passiivisia pyydyksiä käyttävät alukset

Käytöstä poissa olevat alukset

LAIVASTOA KOSKEVAT TALOUDELLISET TIEDOT

Taulukko 5C

Maantieteellinen jaottelu alueen mukaan

| Osa-alue/kalastusalue | Alue | Supra-alue |
| --- | --- | --- |
| I | II | III |
| Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 3 alueyksikköjä (NAFO-alue) | NAFO (FAOn pääkalastusalue 21) | Itämeri; Pohjanmeri; Pohjoisen jäämeren itäosa; NAFO; laajennettu luoteinen vesialue (ICES-suuralueet V, VI ja VII) ja lounainen vesialue |
| Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 4 alueyksikköjä (ICES-osa-alue) | Itämeri (ICES-alueet III b–d) |
| Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 3 alueyksikköjä (ICES-alue) | Pohjanmeri (ICES-alue IIIa ja -suuralue IV)
  Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-suuralueet I ja II) |
| Luoteinen vesialue (ICES-alue Vb (vain unionin vedet) ja -suuralueet VI ja VII) |
| Union ulkopuoliset luoteiset vedet (ICES-alueet Va ja Vb, vain unionin ulkopuoliset vedet) |
| Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 3 alueyksikköjä (ICES/CECAF-alue) | Lounainen vesialue (ICES-suuralueet VIII, IX ja X (Azoreita ympäröivät vedet),
  CECAF-alueet 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vedet)) |
| Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 4 alueyksikköjä (GSA) | Välimeri (5°36′ läntisestä pituuspiiristä itään olevat Välimeren merivedet),
  Mustameri (päätöslauselmassa FCM/33/2009/2 määritelty GFCM:n maantieteellinen osa-alue) | Välimeri ja Mustameri |
| Alueellisten kalastusjärjestöjen näytteenoton suuralueet (pois lukien GFCM) | Muut alueet, joilla unionin alukset harjoittavat kalastusta ja joilla kalastusta hallinnoivat sellaiset alueelliset kalastusjärjestöt, joiden jäsen tai tarkkailijajäsen Euroopan unioni on (esim. ICCAT, IOTC, CECAF) | Muut alueet |

Osa-alue/kalastusalue

Alue

Supra-alue

I

II

III

Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 3 alueyksikköjä (NAFO-alue)

NAFO (FAOn pääkalastusalue 21)

Itämeri; Pohjanmeri; Pohjoisen jäämeren itäosa; NAFO; laajennettu luoteinen vesialue (ICES-suuralueet V, VI ja VII) ja lounainen vesialue

Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 4 alueyksikköjä (ICES-osa-alue)

Itämeri (ICES-alueet III b–d)

Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 3 alueyksikköjä (ICES-alue)

Pohjanmeri (ICES-alue IIIa ja -suuralue IV)

Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-suuralueet I ja II)

Luoteinen vesialue (ICES-alue Vb (vain unionin vedet) ja -suuralueet VI ja VII)

Union ulkopuoliset luoteiset vedet (ICES-alueet Va ja Vb, vain unionin ulkopuoliset vedet)

Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 3 alueyksikköjä (ICES/CECAF-alue)

Lounainen vesialue (ICES-suuralueet VIII, IX ja X (Azoreita ympäröivät vedet),

CECAF-alueet 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vedet))

Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 4 alueyksikköjä (GSA)

Välimeri (5°36′ läntisestä pituuspiiristä itään olevat Välimeren merivedet),

Mustameri (päätöslauselmassa FCM/33/2009/2 määritelty GFCM:n maantieteellinen osa-alue)

Välimeri ja Mustameri

Alueellisten kalastusjärjestöjen näytteenoton suuralueet (pois lukien GFCM)

Muut alueet, joilla unionin alukset harjoittavat kalastusta ja joilla kalastusta hallinnoivat sellaiset alueelliset kalastusjärjestöt, joiden jäsen tai tarkkailijajäsen Euroopan unioni on (esim. ICCAT, IOTC, CECAF)

Muut alueet

Taulukko 6

Kalastus- ja vesiviljelyaloja koskevat sosiaaliset muuttujat

| Muuttuja | Yksikkö |
| --- | --- |
| Työllisyys sukupuolen mukaan | Lukumäärä |
| Kokoaikavastaavuus sukupuolen mukaan | Lukumäärä |
| Palkaton työvoima sukupuolen mukaan | Lukumäärä |
| Työllisyys iän mukaan | Lukumäärä |
| Työllisyys koulutustason mukaan | Lukumäärä koulutustason mukaan |
| Työllisyys kansallisuuden mukaan | Lukumäärä EU:n, ETA:n sekä EU:n ja ETA:n ulkopuolisten maiden osalta |
| Työllisyys työsuhteen laadun mukaan | Lukumäärä |
| Kokoaikavastaavuus – kansallinen | Lukumäärä |

Muuttuja

Yksikkö

Työllisyys sukupuolen mukaan

Lukumäärä

Kokoaikavastaavuus sukupuolen mukaan

Lukumäärä

Palkaton työvoima sukupuolen mukaan

Lukumäärä

Työllisyys iän mukaan

Lukumäärä

Työllisyys koulutustason mukaan

Lukumäärä koulutustason mukaan

Työllisyys kansallisuuden mukaan

Lukumäärä EU:n, ETA:n sekä EU:n ja ETA:n ulkopuolisten maiden osalta

Työllisyys työsuhteen laadun mukaan

Lukumäärä

Kokoaikavastaavuus – kansallinen

Lukumäärä

Taulukko 7

Vesiviljelyalaa koskevat taloudelliset muuttujat

| Muuttujan ryhmä | Muuttuja | Yksikkö |
| --- | --- | --- |
| Tulot
   (*2) | Bruttomyynti lajeittain | Euroa |
| Muut tulot | Euroa |
| Henkilöstökustannukset | Henkilöstökustannukset | Euroa |
| Palkattoman työvoiman arvo | Euroa |
| Energiakustannukset | Energiakustannukset | Euroa |
| Raaka-ainekustannukset | Viljeltävän aineksen kustannukset | Euroa |
| Rehukustannukset | Euroa |
| Korjaus ja kunnossapito | Korjaus ja kunnossapito | Euroa |
| Muut toimintakustannukset | Muut toimintakustannukset | Euroa |
| Tuet | Toimintatuet | Euroa |
| Investointituet | Euroa |
| Pääomakustannukset | Kiinteän pääoman kuluminen | Euroa |
| Pääoma-arvo | Varojen kokonaisarvo | Euroa |
| Taloudelliset tulokset | Rahoitustuotot | Euroa |
| | Rahoituskulut | Euroa |
| Investoinnit | Nettoinvestoinnit | Euroa |
| Velat | Velat | Euroa |
| Raaka-aineen paino | Käytetty viljeltävä aines | Kg |
| Käytetty kalanrehu | Kg |
| Myynnin paino | Myynnin paino lajeittain | Kg |
| Työllisyys | Palkattujen henkilöiden lukumäärä | Lukumäärä/kokoaikavastaava |
| Palkaton työvoima | Lukumäärä/kokoaikavastaava |
| Palkattujen työntekijöiden ja palkattoman työvoiman tekemät työtunnit | Tuntimäärä |
| Yritysten lukumäärä | Yritysten lukumäärä (eriteltynä palkattujen työntekijöiden määrään perustuvan luokituksen mukaan) | Lukumäärä |

Muuttujan ryhmä

Muuttuja

Yksikkö

Tulot
   (*2)

Bruttomyynti lajeittain

Euroa

Muut tulot

Euroa

Henkilöstökustannukset

Henkilöstökustannukset

Euroa

Palkattoman työvoiman arvo

Euroa

Energiakustannukset

Energiakustannukset

Euroa

Raaka-ainekustannukset

Viljeltävän aineksen kustannukset

Euroa

Rehukustannukset

Euroa

Korjaus ja kunnossapito

Korjaus ja kunnossapito

Euroa

Muut toimintakustannukset

Muut toimintakustannukset

Euroa

Tuet

Toimintatuet

Euroa

Investointituet

Euroa

Pääomakustannukset

Kiinteän pääoman kuluminen

Euroa

Pääoma-arvo

Varojen kokonaisarvo

Euroa

Taloudelliset tulokset

Rahoitustuotot

Euroa

Rahoituskulut

Euroa

Investoinnit

Nettoinvestoinnit

Euroa

Velat

Velat

Euroa

Raaka-aineen paino

Käytetty viljeltävä aines

Kg

Käytetty kalanrehu

Kg

Myynnin paino

Myynnin paino lajeittain

Kg

Työllisyys

Palkattujen henkilöiden lukumäärä

Lukumäärä/kokoaikavastaava

Palkaton työvoima

Lukumäärä/kokoaikavastaava

Palkattujen työntekijöiden ja palkattoman työvoiman tekemät työtunnit

Tuntimäärä

Yritysten lukumäärä

Yritysten lukumäärä (eriteltynä palkattujen työntekijöiden määrään perustuvan luokituksen mukaan)

Lukumäärä

Taulukko 8

Vesiviljelyalaa koskevat ympäristömuuttujat

| Muuttuja | Erittely | Yksikkö |
| --- | --- | --- |
| Annetut lääkkeet tai hoidot (28) | Tyypin mukaan | Grammaa |
| Kuolleisuus (29) | | Prosenttiosuus |

Muuttuja

Erittely

Yksikkö

Annetut lääkkeet tai hoidot (28)

Tyypin mukaan

Grammaa

Kuolleisuus (29)

Prosenttiosuus

Taulukko 9

Vesiviljelytietojen keruussa käytettävä jaottelu
   (30)

| | Kalanviljelymenetelmät (31) | Monilajiviljely | Hautomot ja poikaslaitokset (32) | Äyriäisten ja nilviäisten viljelymenetelmät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lammikot | Altaat ja uoma-altaat | Aitaukset (35) | Kiertovesijärjestelmät (34) | Muut menetelmät | Verkkoaltaat (36) | Kaikki menetelmät | Pohjan yläpuolella | Pohjalla (33) | Muu |
| Lavat | Köydet |
| Lohi | | | | | | | | | | | |
| Taimen | | | | | | | | | | | |
| Meribassi ja hammasahvenet | | | | | | | | | | | |
| Karppi | | | | | | | | | | | |
| Tonnikala | | | | | | | | | | | |
| Ankerias | | | | | | | | | | | |
| Sampi (ihmisravinnoksi tarkoitettu mäti) | | | | | | | | | | | |
| Muut makean veden kalat | | | | | | | | | | | |
| Muut merikalat | | | | | | | | | | | |
| Sinisimpukat | | | | | | | | | | | |
| Osterit | | | | | | | | | | | |
| Venussimpukat | | | | | | | | | | | |
| Äyriäiset | | | | | | | | | | | |
| Muut nilviäiset | | | | | | | | | | | |
| Monilajinen | | | | | | | | | | | |
| Merilevät | | | | | | | | | | | |
| Muut vesieliöt | | | | | | | | | | | |

Kalanviljelymenetelmät (31)

Monilajiviljely

Hautomot ja poikaslaitokset (32)

Äyriäisten ja nilviäisten viljelymenetelmät

Lammikot

Altaat ja uoma-altaat

Aitaukset (35)

Kiertovesijärjestelmät (34)

Muut menetelmät

Verkkoaltaat (36)

Kaikki menetelmät

Pohjan yläpuolella

Pohjalla (33)

Muu

Lavat

Köydet

Lohi

Taimen

Meribassi ja hammasahvenet

Karppi

Tonnikala

Ankerias

Sampi (ihmisravinnoksi tarkoitettu mäti)

Muut makean veden kalat

Muut merikalat

Sinisimpukat

Osterit

Venussimpukat

Äyriäiset

Muut nilviäiset

Monilajinen

Merilevät

Muut vesieliöt

Taulukko 10

Merellä tehtävät tieteelliset tutkimukset

| Tutkimuksen nimi | Lyhytnimi | Alue | Ajanjakso | Tärkeimmät kohdelajit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Itämeri |
| Baltic International Trawl Survey | BITS Q1
  BITS Q4 | IIIaS, IIIb–d | 1. ja 4. vuosineljännes | Turska- ja muut pohjakalalajit |
| Baltic International Acoustic Survey (syksy) | BIAS | IIIa, IIIb–d | Syyskuu–lokakuu | Silakka ja kilohaili |
| Gulf of Riga Acoustic Herring Survey | GRAHS | IIId | 3. vuosineljännes | Silakka |
| Sprat Acoustic Survey | SPRAS | IIId | Toukokuu | Kilohaili ja silakka |
| Rügen Herring Larvae Survey | RHLS | IIId | Maaliskuu–kesäkuu | Silakka |
| Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-suuralueet I ja II) |
| International Bottom Trawl Survey | IBTS Q1
  IBTS Q3 | IIIa, IV | 1. ja 3. vuosineljännes | Kolja, turska, seiti, silli, kilohaili, valkoturska, makrilli, harmaaturska |
| North Sea Beam Trawl Survey | BTS | IVb, IVc, VIId | 3. vuosineljännes | Punakampela, meriantura |
| Demersal Young Fish Survey | DYFS | Pohjanmeren rannikot | 3. ja 4. vuosineljännes | Punakampela, meriantura, hietakatkarapu |
| Sole Net Survey | SNS | IVb, IVc | 3. vuosineljännes | Meriantura, punakampela |
| North Sea Sandeels Survey | NSSS | IVa, IVb | 4. vuosineljännes | Tuulenkalat |
| International Ecosystem Survey in the Nordic Seas | ASH | IIa | Toukokuu | Silli, mustakitaturska |
| Redfish Survey in the Norwegian Sea and adjacent waters | REDNOR | II | Elokuu–syyskuu | Punasimput |
| Mackerel egg Survey
  Joka kolmas vuosi | NSMEGS | IV | Toukokuu–heinäkuu | Makrillin mädintuotanto |
| Herring Larvae survey | IHLS | IV, VIId | 1. ja 3. vuosineljännes | Sillin ja kilohailin poikaset |
| NS Herring Acoustic Survey | NHAS | IIIa, IV,VIa | Kesäkuu–heinäkuu | Silli, kilohaili |
| Nephrops TV survey
  (FU 3&4) | NTV3&4 | IIIA | 2. tai 3. vuosineljännes | Keisarihummeri |
| Nephrops TV survey (FU 6) | NTV6 | IVb | Syyskuu | Keisarihummeri |
| Nephrops TV survey (FU 7) | NTV7 | IVa | 2. tai 3. vuosineljännes | Keisarihummeri |
| Nephrops TV survey (FU 8) | NTV8 | IVb | 2. tai 3. vuosineljännes | Keisarihummeri |
| Nephrops TV survey (FU 9) | NTV9 | IVa | 2. tai 3. vuosineljännes | Keisarihummeri |
| Pohjois-Atlantti (ICES-suuralueet V–XIV ja NAFO-alueet) |
| International Redfish Trawl and Acoustic Survey (joka toinen vuosi) | REDTAS | Va, XII, XIV; NAFO SA 1–3 | Kesäkuu–heinäkuu | Punasimput |
| Flemish Cap Groundfish survey | FCGS | 3M | Heinäkuu | Pohjakalalajit |
| Greenland Groundfish survey | GGS | XIV, NAFO SA1 | Lokakuu–marraskuu | Turska, punasimput ja muut pohjakalalajit |
| 3LNO Groundfish survey | PLATUXA | NAFO 3LNO | 2. ja 3. vuosineljännes | Pohjakalalajit |
| Western IBTS 4th quarter
  (tähän sisältyy Porcupine survey) | IBTS Q4 | VIa, VII, VIII, IXa | 4. vuosineljännes | Pohjakalalajit |
| Scottish Western IBTS | IBTS Q1 | VIa, VIIa | Maaliskuu | Turskakalat, silli, makrilli |
| ISBCBTS September | ISBCBTS | VII a, f, g | Syyskuu | Merantura, punakampela |
| WCBTS | VIIe BTS | VIIe | Lokakuu | Meriantura, punakampela, merikrotti, pikkupääkampela |
| Blue whiting survey | | VI, VII | 1. ja 2. vuosineljännes | Mustakitaturska |
| International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey
  (joka kolmas vuosi) | MEGS | VIa, VII,VIII, IXa | Tammikuu–heinäkuu | Makrillin, piikkimakrillin mädintuotanto |
| Sardine, Anchovy Horse Mackerel Acoustic Survey | | VIII, IX | Maaliskuu–huhtikuu–toukokuu | Sardiinin, sardellin, makrillin ja piikkimakrillin runsausindeksit |
| Sardine DEPM
  (joka kolmas vuosi) | | VIIIc, IXa | 2. ja 4. vuosineljännes | Sardiinin kutevan kannan biomassa ja CUFESin käyttö |
| Spawning/Pre spawning Herring/Boarfish acoustic survey | | VIa, VIIa–g | Heinä-, syys-, marras-, tammi-, maaliskuu | Silli, kilohaili |
| Biomass of Anchovy | BIOMAN | VIII | Toukokuu | Sardellin kutevan kannan biomassa (DEP) |
| Nephrops UWTV survey (offshore) | UWTV
  (FU 11–13) | VIa | 2. tai 3. vuosineljännes | Keisarihummeri |
| Nephrops UWTV
  Irish Sea | UWTV
  (FU 15) | VIIa | Elokuu | Keisarihummeri |
| Nephrops UWTV survey
  Aran Grounds | UWTV
  (FU 17) | VIIb | Kesäkuu | Keisarihummeri |
| Nephrops UWTV survey
  Celtic Sea | UWTV
  (FU 20–22) | VII g, h, j | Heinäkuu | Keisarihummeri |
| Nephrops Survey
  Offshore Portugal NepS | UWTV
  (FU 28–29) | IXa | Kesäkuu | Keisarihummeri |
| Välimeri ja Mustameri |
| Pan-Mediterranean Acoustic Survey () | MEDIAS | GSA 1, 6, 7, 9, 10, 15, 16, 17, 18, 20, 22 | Kevät–kesä (2. ja 3. vuosineljännes) | Pienet pelagiset lajit |
| Bottom trawl survey in Black Sea | BTSBS | GSA 29 | Kevät–syksy (2. 3. ja 4. vuosineljännes) | Piikkikampela |
| Pelagic trawl survey in Black Sea | PTSBS | GSA 29 | Kevät–syksy (2. 3. ja 4. vuosineljännes) | Kilohaili ja valkoturska |
| International bottom trawl survey in the Mediterranean () | MEDITS | GSA 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 25 | Kevät–kesä (2. ja 3. vuosineljännes) | Pohjakalalajit |

Tutkimuksen nimi

Lyhytnimi

Alue

Ajanjakso

Tärkeimmät kohdelajit

Itämeri

Baltic International Trawl Survey

BITS Q1

BITS Q4

IIIaS, IIIb–d

1. ja 4. vuosineljännes

Turska- ja muut pohjakalalajit

Baltic International Acoustic Survey (syksy)

BIAS

IIIa, IIIb–d

Syyskuu–lokakuu

Silakka ja kilohaili

Gulf of Riga Acoustic Herring Survey

GRAHS

IIId

3. vuosineljännes

Silakka

Sprat Acoustic Survey

SPRAS

IIId

Toukokuu

Kilohaili ja silakka

Rügen Herring Larvae Survey

RHLS

IIId

Maaliskuu–kesäkuu

Silakka

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-suuralueet I ja II)

International Bottom Trawl Survey

IBTS Q1

IBTS Q3

IIIa, IV

1. ja 3. vuosineljännes

Kolja, turska, seiti, silli, kilohaili, valkoturska, makrilli, harmaaturska

North Sea Beam Trawl Survey

BTS

IVb, IVc, VIId

3. vuosineljännes

Punakampela, meriantura

Demersal Young Fish Survey

DYFS

Pohjanmeren rannikot

3. ja 4. vuosineljännes

Punakampela, meriantura, hietakatkarapu

Sole Net Survey

SNS

IVb, IVc

3. vuosineljännes

Meriantura, punakampela

North Sea Sandeels Survey

NSSS

IVa, IVb

4. vuosineljännes

Tuulenkalat

International Ecosystem Survey in the Nordic Seas

ASH

IIa

Toukokuu

Silli, mustakitaturska

Redfish Survey in the Norwegian Sea and adjacent waters

REDNOR

II

Elokuu–syyskuu

Punasimput

Mackerel egg Survey

Joka kolmas vuosi

NSMEGS

IV

Toukokuu–heinäkuu

Makrillin mädintuotanto

Herring Larvae survey

IHLS

IV, VIId

1. ja 3. vuosineljännes

Sillin ja kilohailin poikaset

NS Herring Acoustic Survey

NHAS

IIIa, IV,VIa

Kesäkuu–heinäkuu

Silli, kilohaili

Nephrops TV survey

(FU 3&4)

NTV3&4

IIIA

2. tai 3. vuosineljännes

Keisarihummeri

Nephrops TV survey (FU 6)

NTV6

IVb

Syyskuu

Keisarihummeri

Nephrops TV survey (FU 7)

NTV7

IVa

2. tai 3. vuosineljännes

Keisarihummeri

Nephrops TV survey (FU 8)

NTV8

IVb

2. tai 3. vuosineljännes

Keisarihummeri

Nephrops TV survey (FU 9)

NTV9

IVa

2. tai 3. vuosineljännes

Keisarihummeri

Pohjois-Atlantti (ICES-suuralueet V–XIV ja NAFO-alueet)

International Redfish Trawl and Acoustic Survey (joka toinen vuosi)

REDTAS

Va, XII, XIV; NAFO SA 1–3

Kesäkuu–heinäkuu

Punasimput

Flemish Cap Groundfish survey

FCGS

3M

Heinäkuu

Pohjakalalajit

Greenland Groundfish survey

GGS

XIV, NAFO SA1

Lokakuu–marraskuu

Turska, punasimput ja muut pohjakalalajit

3LNO Groundfish survey

PLATUXA

NAFO 3LNO

2. ja 3. vuosineljännes

Pohjakalalajit

Western IBTS 4th quarter

(tähän sisältyy Porcupine survey)

IBTS Q4

VIa, VII, VIII, IXa

4. vuosineljännes

Pohjakalalajit

Scottish Western IBTS

IBTS Q1

VIa, VIIa

Maaliskuu

Turskakalat, silli, makrilli

ISBCBTS September

ISBCBTS

VII a, f, g

Syyskuu

Merantura, punakampela

WCBTS

VIIe BTS

VIIe

Lokakuu

Meriantura, punakampela, merikrotti, pikkupääkampela

Blue whiting survey

VI, VII

1. ja 2. vuosineljännes

Mustakitaturska

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

(joka kolmas vuosi)

MEGS

VIa, VII,VIII, IXa

Tammikuu–heinäkuu

Makrillin, piikkimakrillin mädintuotanto

Sardine, Anchovy Horse Mackerel Acoustic Survey

VIII, IX

Maaliskuu–huhtikuu–toukokuu

Sardiinin, sardellin, makrillin ja piikkimakrillin runsausindeksit

Sardine DEPM

(joka kolmas vuosi)

VIIIc, IXa

2. ja 4. vuosineljännes

Sardiinin kutevan kannan biomassa ja CUFESin käyttö

Spawning/Pre spawning Herring/Boarfish acoustic survey

VIa, VIIa–g

Heinä-, syys-, marras-, tammi-, maaliskuu

Silli, kilohaili

Biomass of Anchovy

BIOMAN

VIII

Toukokuu

Sardellin kutevan kannan biomassa (DEP)

Nephrops UWTV survey (offshore)

UWTV

(FU 11–13)

VIa

2. tai 3. vuosineljännes

Keisarihummeri

Nephrops UWTV

Irish Sea

UWTV

(FU 15)

VIIa

Elokuu

Keisarihummeri

Nephrops UWTV survey

Aran Grounds

UWTV

(FU 17)

VIIb

Kesäkuu

Keisarihummeri

Nephrops UWTV survey

Celtic Sea

UWTV

(FU 20–22)

VII g, h, j

Heinäkuu

Keisarihummeri

Nephrops Survey

Offshore Portugal NepS

UWTV

(FU 28–29)

IXa

Kesäkuu

Keisarihummeri

Välimeri ja Mustameri

Pan-Mediterranean Acoustic Survey ()

MEDIAS

GSA 1, 6, 7, 9, 10, 15, 16, 17, 18, 20, 22

Kevät–kesä (2. ja 3. vuosineljännes)

Pienet pelagiset lajit

Bottom trawl survey in Black Sea

BTSBS

GSA 29

Kevät–syksy (2. 3. ja 4. vuosineljännes)

Piikkikampela

Pelagic trawl survey in Black Sea

PTSBS

GSA 29

Kevät–syksy (2. 3. ja 4. vuosineljännes)

Kilohaili ja valkoturska

International bottom trawl survey in the Mediterranean ()

MEDITS

GSA 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 25

Kevät–kesä (2. ja 3. vuosineljännes)

Pohjakalalajit

Taulukko 11

Jalostusteollisuuden alaa koskevat taloudelliset ja sosiaaliset muuttujat (tiedonkeruu on vapaaehtoista)

| Muuttujan ryhmä | Muuttuja | Yksikkö |
| --- | --- | --- |
| TALOUDELLISET MUUTTUJAT |
| Tulot | Liikevaihto | Euroa |
| Muut tulot | Euroa |
| Henkilöstökustannukset | Henkilöstökustannukset | Euroa |
| Palkattoman työvoiman arvo | Euroa |
| Ulkopuolisten vuokratyöntekijöiden palkat (vapaavalintainen) | Euroa |
| Energiakustannukset | Energiakustannukset | Euroa |
| Raaka-ainekustannukset | Kalan ja muiden raaka-aineiden hankinta tuotantoa varten | Euroa |
| Muut toimintakustannukset | Muut toimintakustannukset | Euroa |
| Tuet | Toimintatuet | Euroa |
| Investointituet | Euroa |
| Pääomakustannukset | Kiinteän pääoman kuluminen | Euroa |
| Pääoma-arvo | Varojen kokonaisarvo | Euroa |
| Taloudelliset tulokset | Rahoitustuotot | Euroa |
| Rahoituskulut | Euroa |
| Investoinnit | Nettoinvestoinnit | Euroa |
| Velat | Velat | Euroa |
| Työllisyys | Palkattujen henkilöiden lukumäärä | Lukumäärä |
| Kokoaikavastaavuus – kansallinen | Lukumäärä |
| Palkaton työvoima | Lukumäärä |
| Palkattujen työntekijöiden ja palkattoman työvoiman tekemät työtunnit | Lukumäärä |
| Yritysten lukumäärä | Yritysten lukumäärä | Lukumäärä |
| Raaka-aineen paino (VAPAAVALINTAINEN) | Raaka-aineen paino lajin ja alkuperän mukaan (VAPAAVALINTAINEN) | Kg |
| SOSIAALISET MUUTTUJAT |
| Työllisyys sukupuolen mukaan | Lukumäärä |
| Työllisyys iän mukaan | Lukumäärä |
| Työllisyys koulutustason mukaan | Lukumäärä koulutustason mukaan |
| Työllisyys kansallisuuden mukaan | Lukumäärä maittain (koko maailman osalta) |
| Kokoaikavastaavuus – kansallinen | Lukumäärä |

Muuttujan ryhmä

Muuttuja

Yksikkö

TALOUDELLISET MUUTTUJAT

Tulot

Liikevaihto

Euroa

Muut tulot

Euroa

Henkilöstökustannukset

Henkilöstökustannukset

Euroa

Palkattoman työvoiman arvo

Euroa

Ulkopuolisten vuokratyöntekijöiden palkat (vapaavalintainen)

Euroa

Energiakustannukset

Energiakustannukset

Euroa

Raaka-ainekustannukset

Kalan ja muiden raaka-aineiden hankinta tuotantoa varten

Euroa

Muut toimintakustannukset

Muut toimintakustannukset

Euroa

Tuet

Toimintatuet

Euroa

Investointituet

Euroa

Pääomakustannukset

Kiinteän pääoman kuluminen

Euroa

Pääoma-arvo

Varojen kokonaisarvo

Euroa

Taloudelliset tulokset

Rahoitustuotot

Euroa

Rahoituskulut

Euroa

Investoinnit

Nettoinvestoinnit

Euroa

Velat

Velat

Euroa

Työllisyys

Palkattujen henkilöiden lukumäärä

Lukumäärä

Kokoaikavastaavuus – kansallinen

Lukumäärä

Palkaton työvoima

Lukumäärä

Palkattujen työntekijöiden ja palkattoman työvoiman tekemät työtunnit

Lukumäärä

Yritysten lukumäärä

Yritysten lukumäärä

Lukumäärä

Raaka-aineen paino (VAPAAVALINTAINEN)

Raaka-aineen paino lajin ja alkuperän mukaan (VAPAAVALINTAINEN)

Kg

SOSIAALISET MUUTTUJAT

Työllisyys sukupuolen mukaan

Lukumäärä

Työllisyys iän mukaan

Lukumäärä

Työllisyys koulutustason mukaan

Lukumäärä koulutustason mukaan

Työllisyys kansallisuuden mukaan

Lukumäärä maittain (koko maailman osalta)

Kokoaikavastaavuus – kansallinen

Lukumäärä

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 404/2011, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2011, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 112, 30.4.2011, s. 1).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013 yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

(4)  Täsmennetään asetuksen (EU) N:o 404/2011 liitteessä XI.

(5)  Jalostusteollisuutta koskevia tietoja voidaan kerätä vapaaehtoisuuden pohjalta.

(6)  Ks. taulukko 2.

(7)  Mukaan luettuina alueellisille kalastuksenhoitojärjestöille asetetut erityisvaatimukset, jotka täsmennetään eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella ja kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 muuttamisesta 13 päivänä joulukuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1343/2011 (EUVL L 347, 30.12.2011, s. 44).

(8)  Komission asetus (EY) N:o 26/2004, annettu 30 päivänä joulukuuta 2003, yhteisön kalastuslaivastorekisteristä (EUVL L 5, 9.1.2004, s. 25).

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 762/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, jäsenvaltioiden vesiviljelyä koskevien tilastojen toimittamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 788/96 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 1).

(11)  Kansainvälinen merentutkimusneuvosto

(12)  Kansainvälinen Itämeren kalastuskomissio

(13)  Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö

(14)  Ilmoitetaan lajeittain

(15)  Barcelonan yleissopimus Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta.

(16)  OSPAR-yleissopimus Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta.

(17)  HELCOM – Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus.

(18)  Asetus (EY) N:o 2347/2002, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, syvänmeren kantojen kalastukseen sovellettavista kalastusmahdollisuuksien saamista koskevista erityisistä vaatimuksista ja niihin liittyvistä edellytyksistä (EYVL L 351, 28.12.2002, s. 6).

(19)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1967/2006, annettu 21 päivänä joulukuuta 2006, kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1626/94 kumoamisesta (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11).

(20)  Neuvoston asetus (EY) N:o 894/97, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1997, tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä (EYVL L 132, 23.5.1997, s. 1).

(21)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

(22)  Välimeren yleinen kalastuskomissio.

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta, (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

(24)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1100/2007, annettu 18 päivänä syyskuuta 2007, Euroopan ankeriaskannan elvytystoimenpiteistä (EUVL L 248, 22.9.2007, s. 17).

(25)  Kaikki muuttujat ilmoitetaan taulukossa 3 ja taulukossa 5B täsmennetyllä aggregointitasolla (kalastusmuoto ja laivastonosa) sekä alueittain/kalastusalueittain taulukon 5C mukaisesti.

(*1)  Kyseisiä muuttujia koskevien tietojen keräämisestä alle 10 metrin pituisten alusten osalta on sovittava merialuetasolla.

(26)  Välimeren ja Mustanmeren osalta alle 12 metrin pituisten alusten pituusluokat ovat 0-< 6 ja 6-< 12 metriä. Kaikilla muilla alueilla pituusluokat ovat 0-< 10 ja 10-< 12 metriä.

(27)  Välimerellä ja Mustallamerellä passiivisia pyydyksiä käyttävät alle 12 metrin pituiset alukset voidaan jaotella pyydystyypin mukaan. Laivastonosan määritelmään on myös sisällyttävä supra-aluetta koskeva merkintä ja jos mahdollista, maantieteellinen indikaattori syrjäisimmillä alueilla ja yksinomaan EU:n vesien ulkopuolella kalastavien alusten tunnistamiseksi.

(*2)  Sisältää suorat tuet, esim. kaupankäynnin lopettamisesta maksettavan korvauksen, polttoaineveron palautukset ja vastaavat kiinteämääräiset korvaukset; ei sisällä sosiaalietuusmaksuja eikä epäsuoria tukia, kuten polttoaineen kaltaisten tuotantopanosten veronalennuksia tai investointitukia.

(28)  Ekstrapoloitu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 liitteessä I olevan 8 kohdan b alakohdan nojalla kirjatuista tiedoista. (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1).

(29)  Ekstrapoloitu osuutena kansallisesta tuotannosta neuvoston direktiivin 2006/88/EY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla kirjatuista tiedoista (EUVL L 328, 24.11.2006, s. 14).

(30)  Viljelymenetelmien määritelmät, ks. asetus (EY) N:o 762/2008.

(31)  Yritykset on jaoteltava niiden pääasiallisesti käyttämän viljelymenetelmän mukaan.

(32)  Hautomoilla ja poikaslaitoksilla tarkoitetaan paikkoja, joissa vesieläimiä keinohedelmöitetään, haudotaan ja kasvatetaan niiden varhaisissa elinvaiheissa. Tilastoja varten otetaan huomioon vain mätimunien tuotantoon tarkoitetut hautomot. Varhaisvaiheessa olevat nuoret vesieläimet katsotaan tuotetuiksi poikaslaitoksissa. Jos hautomot ja poikaslaitokset liittyvät erittäin läheisesti toisiinsa, tilastoissa viitataan ainoastaan viimeisimpään varhaiseen elinvaiheeseen (KOM(2006) 864, 19.7.2007).

(33)  Pohjalla tapahtuvalla viljelyllä tarkoitetaan (suoraan pohjalla tai pohjan yläpuolella tapahtuvaa) äyriäisten ja nilviäisten viljelyä vuorovesialueilla.

(34)  Kiertovesijärjestelmillä tarkoitetaan järjestelmiä, joissa vesi käytetään uudelleen sen jälkeen, kun se on jollakin tavalla käsitelty (esimerkiksi suodatettu).

(35)  Aitauksilla tarkoitetaan vesialueita, jotka on eristetty verkoilla tai muilla esteillä, jotka mahdollistavat veden vapaan vaihtumisen. Erityistä näissä aitauksissa on se, että niihin kuuluu koko vesipatsas pohjasta pintaan eli niiden vesimäärä on yleensä suhteellisen suuri (KOM(2006) 864, 19.7.2007).

(36)  Verkkoaltailla tarkoitetaan avoimia tai katettuja suljettuja rakenteita, jotka on tehty verkosta tai mistä tahansa huokoisesta materiaalista, joka sallii veden luonnollisen vaihtumisen. Nämä rakenteet voivat olla kelluvia, riippuvia tai pohjaan kiinnitettyjä, mutta joka tapauksessa ne mahdollistavat veden vaihtumisen alhaalta päin (KOM(2006) 864, 19.7.2007).

---