# Úradný vestník C 122E/2008

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 122E |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5120. mája 2008 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 122E

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5120. mája 2008

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | RADA |
| 2008/C 122E/01 | Spoločná pozícia (ES) č. 11/2008 z 28. februára 2008, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o určitých aspektoch mediácie v občianskych a obchodných veciach | 1 |
| 2008/C 122E/02 | Spoločná pozícia (ES) č. 12/2008 z 3. marca 2008, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/49/ES o bezpečnosti železníc Spoločenstva (smernica o bezpečnosti železníc) (
  1
  ) | 10 |
| 2008/C 122E/03 | Spoločná pozícia (ES) č. 13/2008, ktorú prijala Rada 18. apríla 2008 v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva | 19 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

RADA

2008/C 122E/01

Spoločná pozícia (ES) č. 11/2008 z 28. februára 2008, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o určitých aspektoch mediácie v občianskych a obchodných veciach

1

2008/C 122E/02

Spoločná pozícia (ES) č. 12/2008 z 3. marca 2008, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/49/ES o bezpečnosti železníc Spoločenstva (smernica o bezpečnosti železníc) (
  1
  )

1

10

2008/C 122E/03

Spoločná pozícia (ES) č. 13/2008, ktorú prijala Rada 18. apríla 2008 v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

RADA

| 20.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 122/1

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 11/2008

prijatá Radou 28. februára 2008

na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/.../ES z ... o určitých aspektoch mediácie v občianskych a obchodných veciach

(2008/C 122 E/01)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 61 písm. c) a článok 67 ods. 5 druhá zarážka,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Spoločenstvo si stanovilo za cieľ udržiavať a rozvíjať priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, v ktorom je zabezpečený voľný pohyb osôb. Na tento účel má Spoločenstvo okrem iného prijať opatrenia v oblasti justičnej spolupráce v občianskych veciach, ktoré sú nevyhnutné pre dobré fungovanie vnútorného trhu. |
| --- | --- |

(1)

Spoločenstvo si stanovilo za cieľ udržiavať a rozvíjať priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, v ktorom je zabezpečený voľný pohyb osôb. Na tento účel má Spoločenstvo okrem iného prijať opatrenia v oblasti justičnej spolupráce v občianskych veciach, ktoré sú nevyhnutné pre dobré fungovanie vnútorného trhu.

| (2) | Prístup k spravodlivosti je základnou zásadou a s cieľom uľahčiť lepší prístup k spravodlivosti Európska rada na svojom zasadnutí v Tampere 15. a 16. októbra 1999 vyzvala členské štáty, aby vytvorili alternatívne, mimosúdne postupy. |
| --- | --- |

(2)

Prístup k spravodlivosti je základnou zásadou a s cieľom uľahčiť lepší prístup k spravodlivosti Európska rada na svojom zasadnutí v Tampere 15. a 16. októbra 1999 vyzvala členské štáty, aby vytvorili alternatívne, mimosúdne postupy.

| (3) | V máji 2000 Rada prijala závery o alternatívnych spôsoboch urovnávania sporov v občianskych a obchodných veciach s konštatovaním, že vytvorenie základných zásad v tejto oblasti je kľúčovým krokom smerom k zodpovedajúcemu rozvoju a fungovaniu mimosúdnych postupov pre urovnávanie sporov v občianskych a obchodných veciach, pokiaľ ide o zjednodušenie a zlepšenie prístupu k spravodlivosti. |
| --- | --- |

(3)

V máji 2000 Rada prijala závery o alternatívnych spôsoboch urovnávania sporov v občianskych a obchodných veciach s konštatovaním, že vytvorenie základných zásad v tejto oblasti je kľúčovým krokom smerom k zodpovedajúcemu rozvoju a fungovaniu mimosúdnych postupov pre urovnávanie sporov v občianskych a obchodných veciach, pokiaľ ide o zjednodušenie a zlepšenie prístupu k spravodlivosti.

| (4) | V apríli 2002 Komisia predložila Zelenú knihu o alternatívnych postupoch riešenia sporov v občianskych a obchodných veciach, preskúmala existujúcu situácia pokiaľ ide o alternatívne postupy riešenia sporov v Európskej únii a začala rozsiahle konzultácie s členskými štátmi a zainteresovanými stranami o možných opatreniach na podporu využívania mediácie. |
| --- | --- |

(4)

V apríli 2002 Komisia predložila Zelenú knihu o alternatívnych postupoch riešenia sporov v občianskych a obchodných veciach, preskúmala existujúcu situácia pokiaľ ide o alternatívne postupy riešenia sporov v Európskej únii a začala rozsiahle konzultácie s členskými štátmi a zainteresovanými stranami o možných opatreniach na podporu využívania mediácie.

| (5) | Cieľ zabezpečiť lepší prístup k spravodlivosti ako súčasť politiky Európskej únie na vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti by mal zahŕňať prístup k súdnym ako aj mimosúdnym postupom riešenia sporov. Táto smernica by mala prispieť k riadnemu fungovaniu vnútorného trhu, najmä pokiaľ ide o dostupnosť mediačných služieb. |
| --- | --- |

(5)

Cieľ zabezpečiť lepší prístup k spravodlivosti ako súčasť politiky Európskej únie na vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti by mal zahŕňať prístup k súdnym ako aj mimosúdnym postupom riešenia sporov. Táto smernica by mala prispieť k riadnemu fungovaniu vnútorného trhu, najmä pokiaľ ide o dostupnosť mediačných služieb.

| (6) | Mediácia môže poskytnúť nákladovo efektívne a rýchle mimosúdne vyriešenie sporov v občianskych a obchodných veciach uplatnením postupov prispôsobených potrebám strán. Je pravdepodobnejšie, že dohody, ktoré sú výsledkom mediácie, sa budú plniť dobrovoľne a že sa zachová priateľský a udržateľný vzťah medzi stranami. Tieto výhody sú ešte zreteľnejšie v prípadoch s cezhraničným prvkom. |
| --- | --- |

(6)

Mediácia môže poskytnúť nákladovo efektívne a rýchle mimosúdne vyriešenie sporov v občianskych a obchodných veciach uplatnením postupov prispôsobených potrebám strán. Je pravdepodobnejšie, že dohody, ktoré sú výsledkom mediácie, sa budú plniť dobrovoľne a že sa zachová priateľský a udržateľný vzťah medzi stranami. Tieto výhody sú ešte zreteľnejšie v prípadoch s cezhraničným prvkom.

| (7) | Aby sa viac podporilo využívanie mediácie a zabezpečilo, že strany, ktoré siahnu po mediácii, sa môžu spoľahnúť na predvídateľný právny rámec, je potrebné zaviesť rámcovú legislatívu, ktorá by sa zaoberala najmä kľúčovými aspektmi občianskeho súdneho konania. |
| --- | --- |

(7)

Aby sa viac podporilo využívanie mediácie a zabezpečilo, že strany, ktoré siahnu po mediácii, sa môžu spoľahnúť na predvídateľný právny rámec, je potrebné zaviesť rámcovú legislatívu, ktorá by sa zaoberala najmä kľúčovými aspektmi občianskeho súdneho konania.

| (8) | Ustanovenia tejto smernice by sa mali vzťahovať len na mediáciu pri cezhraničných sporoch, no žiadne ustanovenie by nemalo členským štátom brániť v uplatňovaní týchto ustanovení aj na vnútroštátne procesy mediácie. |
| --- | --- |

(8)

Ustanovenia tejto smernice by sa mali vzťahovať len na mediáciu pri cezhraničných sporoch, no žiadne ustanovenie by nemalo členským štátom brániť v uplatňovaní týchto ustanovení aj na vnútroštátne procesy mediácie.

| (9) | Táto smernica by žiadnym spôsobom nemala brániť používaniu moderných komunikačných technológií v procese mediácie. |
| --- | --- |

(9)

Táto smernica by žiadnym spôsobom nemala brániť používaniu moderných komunikačných technológií v procese mediácie.

| (10) | Táto smernica by sa mala vzťahovať na postupy, v ktorých sa dve alebo viaceré strany cezhraničného sporu dobrovoľne snažia dospieť k priateľskej dohode o urovnaní svojho sporu s pomocou mediátora. Mala by sa uplatňovať na občianske a obchodné veci. Nemala by sa však uplatňovať na práva a povinnosti, o ktorých strany nemôžu samostatne rozhodovať podľa príslušného rozhodného práva. Takéto práva a povinnosti sa vyskytujú najmä v rodinnom práve a pracovnom práve. |
| --- | --- |

(10)

Táto smernica by sa mala vzťahovať na postupy, v ktorých sa dve alebo viaceré strany cezhraničného sporu dobrovoľne snažia dospieť k priateľskej dohode o urovnaní svojho sporu s pomocou mediátora. Mala by sa uplatňovať na občianske a obchodné veci. Nemala by sa však uplatňovať na práva a povinnosti, o ktorých strany nemôžu samostatne rozhodovať podľa príslušného rozhodného práva. Takéto práva a povinnosti sa vyskytujú najmä v rodinnom práve a pracovnom práve.

| (11) | Táto smernica by sa nemala vzťahovať na predzmluvné rokovania ani postupy rozhodcovského charakteru, ako sú určité súdne zmierovacie systémy, systémy pre sťažnosti spotrebiteľov, rozhodcovské konania, znalecké posudky alebo postupy vykonávané osobami alebo orgánmi, ktoré riešia spory vydaním formálnych odporúčaní, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú právne záväzné. |
| --- | --- |

(11)

Táto smernica by sa nemala vzťahovať na predzmluvné rokovania ani postupy rozhodcovského charakteru, ako sú určité súdne zmierovacie systémy, systémy pre sťažnosti spotrebiteľov, rozhodcovské konania, znalecké posudky alebo postupy vykonávané osobami alebo orgánmi, ktoré riešia spory vydaním formálnych odporúčaní, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú právne záväzné.

| (12) | Táto smernica by sa mala vzťahovať na prípady, v ktorých súd strany odkáže na mediáciu alebo mediáciu nariadi vnútroštátne právo. Okrem toho by sa táto smernica mala vzťahovať na mediáciu vedenú sudcom, ktorý nie je zodpovedný za žiadne súdne konanie týkajúce sa spornej veci či vecí, pokiaľ sudca môže podľa vnútroštátneho práva konať ako mediátor. Táto smernica by sa však nemala vzťahovať na snahy súdu alebo sudcu konajúceho vo veci urovnania sporu v kontexte súdneho konania týkajúceho sa predmetného sporu alebo na prípady, v ktorých takýto súd alebo sudca požiada o pomoc alebo radu príslušnú osobu. |
| --- | --- |

(12)

Táto smernica by sa mala vzťahovať na prípady, v ktorých súd strany odkáže na mediáciu alebo mediáciu nariadi vnútroštátne právo. Okrem toho by sa táto smernica mala vzťahovať na mediáciu vedenú sudcom, ktorý nie je zodpovedný za žiadne súdne konanie týkajúce sa spornej veci či vecí, pokiaľ sudca môže podľa vnútroštátneho práva konať ako mediátor. Táto smernica by sa však nemala vzťahovať na snahy súdu alebo sudcu konajúceho vo veci urovnania sporu v kontexte súdneho konania týkajúceho sa predmetného sporu alebo na prípady, v ktorých takýto súd alebo sudca požiada o pomoc alebo radu príslušnú osobu.

| (13) | Mediácia ustanovená v tejto smernici by mala byť dobrovoľným postupom v tom zmysle, že zaň zodpovedajú samotné strany a môžu si ho organizovať, ako si želajú, a kedykoľvek ho ukončiť. Súdy by však podľa vnútroštátneho práva mali mať možnosť stanovovať lehoty pre proces mediácie. Navyše by súdy mali mať možnosť v prípade potreby upozorniť strany na možnosť mediácie. |
| --- | --- |

(13)

Mediácia ustanovená v tejto smernici by mala byť dobrovoľným postupom v tom zmysle, že zaň zodpovedajú samotné strany a môžu si ho organizovať, ako si želajú, a kedykoľvek ho ukončiť. Súdy by však podľa vnútroštátneho práva mali mať možnosť stanovovať lehoty pre proces mediácie. Navyše by súdy mali mať možnosť v prípade potreby upozorniť strany na možnosť mediácie.

| (14) | Žiadne ustanovenie tejto smernice by nemalo mať vplyv na vnútroštátne právne predpisy, podľa ktorých je použitie mediácie povinné alebo predmetom stimulov a sankcií za predpokladu, že tieto právne predpisy nie sú pre strany prekážkou pri uplatňovaní svojho práva na prístup k súdnemu systému. Žiadne ustanovenie tejto smernice nemalo mať vplyv ani na existujúce samoregulačné systémy mediácie, pokiaľ sa tieto zaoberajú aspektmi, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica. |
| --- | --- |

(14)

Žiadne ustanovenie tejto smernice by nemalo mať vplyv na vnútroštátne právne predpisy, podľa ktorých je použitie mediácie povinné alebo predmetom stimulov a sankcií za predpokladu, že tieto právne predpisy nie sú pre strany prekážkou pri uplatňovaní svojho práva na prístup k súdnemu systému. Žiadne ustanovenie tejto smernice nemalo mať vplyv ani na existujúce samoregulačné systémy mediácie, pokiaľ sa tieto zaoberajú aspektmi, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica.

| (15) | S cieľom poskytnúť právnu istotu by sa v tejto smernici malo uviesť, ktorý deň by mal byť relevantný pre určenie toho, či spor, ktorý sa strany snažia urovnať prostredníctvom mediácie, je alebo nie je cezhraničným sporom. Ak neexistuje písomná dohoda, malo by sa predpokladať, že strany sa dohodli na použití mediácie v okamihu, keď prijali konkrétne opatrenia na začatie procesu mediácie. |
| --- | --- |

(15)

S cieľom poskytnúť právnu istotu by sa v tejto smernici malo uviesť, ktorý deň by mal byť relevantný pre určenie toho, či spor, ktorý sa strany snažia urovnať prostredníctvom mediácie, je alebo nie je cezhraničným sporom. Ak neexistuje písomná dohoda, malo by sa predpokladať, že strany sa dohodli na použití mediácie v okamihu, keď prijali konkrétne opatrenia na začatie procesu mediácie.

| (16) | Na zabezpečenie potrebnej vzájomnej dôvery, pokiaľ ide o mlčanlivosť, vplyv na premlčacie a prekluzívne doby a uznanie a výkon dohôd, ktoré sú výsledkom mediácie, by členské štáty mali akýmikoľvek prostriedkami, ktoré považujú za vhodné, podporovať odbornú prípravu mediátorov a zavádzanie účinných mechanizmov kontroly kvality poskytovania mediačných služieb. |
| --- | --- |

(16)

Na zabezpečenie potrebnej vzájomnej dôvery, pokiaľ ide o mlčanlivosť, vplyv na premlčacie a prekluzívne doby a uznanie a výkon dohôd, ktoré sú výsledkom mediácie, by členské štáty mali akýmikoľvek prostriedkami, ktoré považujú za vhodné, podporovať odbornú prípravu mediátorov a zavádzanie účinných mechanizmov kontroly kvality poskytovania mediačných služieb.

| (17) | Členské štáty by mali definovať takéto mechanizmy, ktoré môžu zahŕňať možnosť siahnuť po trhových riešeniach, ale nemalo by sa od nich v tomto ohľade vyžadovať poskytnutie akýchkoľvek finančných prostriedkov. Uvedené mechanizmy by sa mali zamerať na zachovanie pružnosti procesu mediácie a autonómie strán a na zabezpečenie účinného, nestranného a kvalifikovaného výkonu mediácie. Mediátori by sa mali informovať o existencii Európskeho kódexu správania pre mediátorov, ktorý by sa mal tiež zverejniť na internete. |
| --- | --- |

(17)

Členské štáty by mali definovať takéto mechanizmy, ktoré môžu zahŕňať možnosť siahnuť po trhových riešeniach, ale nemalo by sa od nich v tomto ohľade vyžadovať poskytnutie akýchkoľvek finančných prostriedkov. Uvedené mechanizmy by sa mali zamerať na zachovanie pružnosti procesu mediácie a autonómie strán a na zabezpečenie účinného, nestranného a kvalifikovaného výkonu mediácie. Mediátori by sa mali informovať o existencii Európskeho kódexu správania pre mediátorov, ktorý by sa mal tiež zverejniť na internete.

| (18) | V oblasti ochrany spotrebiteľa Komisia v roku 2001 prijala formálne odporúčanie (3) stanovujúce minimálne kritériá kvality, ktoré by mimosúdne orgány zapojené do konsenzuálneho riešenia spotrebiteľských sporov mali ponúknuť osobám, ktoré využívajú ich služby. Každý mediátor alebo organizácia, ktorí patria do rozsahu pôsobnosti tohto odporúčania, by mali byť nabádaní k rešpektovaniu zásad, ktoré sa v ňom uvádzajú. Aby sa uľahčilo šírenie informácií o takýchto orgánoch, Komisia by mala vytvoriť databázu mimosúdnych systémov, v ktorých sa podľa členských štátov rešpektujú zásady uvedeného odporúčania. |
| --- | --- |

(18)

V oblasti ochrany spotrebiteľa Komisia v roku 2001 prijala formálne odporúčanie (3) stanovujúce minimálne kritériá kvality, ktoré by mimosúdne orgány zapojené do konsenzuálneho riešenia spotrebiteľských sporov mali ponúknuť osobám, ktoré využívajú ich služby. Každý mediátor alebo organizácia, ktorí patria do rozsahu pôsobnosti tohto odporúčania, by mali byť nabádaní k rešpektovaniu zásad, ktoré sa v ňom uvádzajú. Aby sa uľahčilo šírenie informácií o takýchto orgánoch, Komisia by mala vytvoriť databázu mimosúdnych systémov, v ktorých sa podľa členských štátov rešpektujú zásady uvedeného odporúčania.

| (19) | Mediácia by sa nemala považovať za slabšiu alternatívu súdneho konania v tom zmysle, že dodržiavanie dohôd, ktoré sú výsledkom mediácie, závisí od dobrej vôle strán. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby strany písomnej dohody, ktorá je výsledkom mediácie, mohli jej obsah dať učiniť vykonateľným. Členský štát by mohol odmietnuť učiniť dohodu vykonateľnou len ak je jej obsah v rozpore s jeho právom, vrátane jeho medzinárodného práva súkromného, alebo ak jeho právo neustanovuje vykonateľnosť obsahu predmetnej dohody. Takýto prípad by mohol nastať, ak by povinnosť vymedzená v dohode bola nevykonateľná vzhľadom na svoju povahu. |
| --- | --- |

(19)

Mediácia by sa nemala považovať za slabšiu alternatívu súdneho konania v tom zmysle, že dodržiavanie dohôd, ktoré sú výsledkom mediácie, závisí od dobrej vôle strán. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby strany písomnej dohody, ktorá je výsledkom mediácie, mohli jej obsah dať učiniť vykonateľným. Členský štát by mohol odmietnuť učiniť dohodu vykonateľnou len ak je jej obsah v rozpore s jeho právom, vrátane jeho medzinárodného práva súkromného, alebo ak jeho právo neustanovuje vykonateľnosť obsahu predmetnej dohody. Takýto prípad by mohol nastať, ak by povinnosť vymedzená v dohode bola nevykonateľná vzhľadom na svoju povahu.

| (20) | Obsah dohody, ktorá je výsledkom mediácie, ktorá je v členskom štáte vykonateľná, by sa mal uznať a vyhlásiť za vykonateľný v ostatných členských štátoch v súlade s rozhodným právom Spoločenstva alebo vnútroštátnym právom. Mohlo by sa tak stať napríklad na základe nariadenia Rady (ES) č. 44/2001 z 22. decembra 2000 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (4) alebo nariadenia Rady (ES) č. 2201/2003 z 27. novembra 2003 o súdnej právomoci a uznávaní a výkone rozsudkov v manželských veciach a vo veciach rodičovských práv a povinností (5). |
| --- | --- |

(20)

Obsah dohody, ktorá je výsledkom mediácie, ktorá je v členskom štáte vykonateľná, by sa mal uznať a vyhlásiť za vykonateľný v ostatných členských štátoch v súlade s rozhodným právom Spoločenstva alebo vnútroštátnym právom. Mohlo by sa tak stať napríklad na základe nariadenia Rady (ES) č. 44/2001 z 22. decembra 2000 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (4) alebo nariadenia Rady (ES) č. 2201/2003 z 27. novembra 2003 o súdnej právomoci a uznávaní a výkone rozsudkov v manželských veciach a vo veciach rodičovských práv a povinností (5).

| (21) | V nariadení (ES) č. 2201/2003 sa osobitne ustanovuje, že na to, aby boli dohody medzi stranami vykonateľné v inom členskom štáte, musia byť vykonateľné aj v členskom štáte, v ktorom sa uzavreli. Preto ak nie je obsah dohody v rodinných veciach, ktorá je výsledkom mediácie, vykonateľný v členskom štáte, v ktorom bola dohoda uzavretá a v ktorom sa žiada o jej vykonateľnosť, táto smernica by nemala nabádať zúčastnené strany na obchádzanie práva tohto členského štátu tým, že si dohodu dajú učiniť vykonateľnou v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

(21)

V nariadení (ES) č. 2201/2003 sa osobitne ustanovuje, že na to, aby boli dohody medzi stranami vykonateľné v inom členskom štáte, musia byť vykonateľné aj v členskom štáte, v ktorom sa uzavreli. Preto ak nie je obsah dohody v rodinných veciach, ktorá je výsledkom mediácie, vykonateľný v členskom štáte, v ktorom bola dohoda uzavretá a v ktorom sa žiada o jej vykonateľnosť, táto smernica by nemala nabádať zúčastnené strany na obchádzanie práva tohto členského štátu tým, že si dohodu dajú učiniť vykonateľnou v inom členskom štáte.

| (22) | Táto smernica by nemala mať vplyv na pravidlá členských štátov týkajúce sa výkonu dohôd, ktoré sú výsledkom mediácie. |
| --- | --- |

(22)

Táto smernica by nemala mať vplyv na pravidlá členských štátov týkajúce sa výkonu dohôd, ktoré sú výsledkom mediácie.

| (23) | V procese mediácie je dôležitá dôvernosť a táto smernica by preto mala ustanoviť minimálny stupeň zlučiteľnosti noriem občianskeho súdneho konania, pokiaľ ide o spôsob ochrany dôvernosti mediácie v akomkoľvek následnom občianskom alebo obchodnom súdnom konaní alebo rozhodcovskom konaní. |
| --- | --- |

(23)

V procese mediácie je dôležitá dôvernosť a táto smernica by preto mala ustanoviť minimálny stupeň zlučiteľnosti noriem občianskeho súdneho konania, pokiaľ ide o spôsob ochrany dôvernosti mediácie v akomkoľvek následnom občianskom alebo obchodnom súdnom konaní alebo rozhodcovskom konaní.

| (24) | S cieľom povzbudiť strany, aby využívali mediáciu, by členské štáty mali zabezpečiť, aby ich pravidlá o premlčacích a prekluzívnych dobách nebránili stranám v prístupe k súdnej ochrane alebo k rozhodcovskému konaniu, ak ich pokus o mediáciu zlyhá. Členské štáty by mali zabezpečiť, že sa takýto výsledok dosiahne, hoci táto smernica nezosúlaďuje vnútroštátne pravidlá o premlčacích a prekluzívnych dobách. Ustanovenia o premlčacích a prekluzívnych dobách v medzinárodných dohodách, ktoré sú vykonávané v členských štátoch napr. v oblasti dopravného práva, by nemali byť dotknuté touto smernicou. |
| --- | --- |

(24)

S cieľom povzbudiť strany, aby využívali mediáciu, by členské štáty mali zabezpečiť, aby ich pravidlá o premlčacích a prekluzívnych dobách nebránili stranám v prístupe k súdnej ochrane alebo k rozhodcovskému konaniu, ak ich pokus o mediáciu zlyhá. Členské štáty by mali zabezpečiť, že sa takýto výsledok dosiahne, hoci táto smernica nezosúlaďuje vnútroštátne pravidlá o premlčacích a prekluzívnych dobách. Ustanovenia o premlčacích a prekluzívnych dobách v medzinárodných dohodách, ktoré sú vykonávané v členských štátoch napr. v oblasti dopravného práva, by nemali byť dotknuté touto smernicou.

| (25) | Členské štáty by mali podporovať, aby sa širokej verejnosti poskytovali informácie o tom, ako kontaktovať mediátorov a organizácie, ktoré poskytujú mediačné služby. Tiež by mali nabádať právnikov, aby informovali svojich klientov o možnosti mediácie. |
| --- | --- |

(25)

Členské štáty by mali podporovať, aby sa širokej verejnosti poskytovali informácie o tom, ako kontaktovať mediátorov a organizácie, ktoré poskytujú mediačné služby. Tiež by mali nabádať právnikov, aby informovali svojich klientov o možnosti mediácie.

| (26) | V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (6) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu. |
| --- | --- |

(26)

V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (6) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu.

| (27) | Cieľom tejto smernice je presadzovanie základných práv a zohľadňujú sa v nej zásady vyjadrené najmä v Charte základných práv Európskej únie. |
| --- | --- |

(27)

Cieľom tejto smernice je presadzovanie základných práv a zohľadňujú sa v nej zásady vyjadrené najmä v Charte základných práv Európskej únie.

| (28) | Keďže cieľ tejto smernice nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov rozsahu alebo dôsledkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, stanovenou v článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(28)

Keďže cieľ tejto smernice nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov rozsahu alebo dôsledkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, stanovenou v článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (29) | V súlade s článkom 3 protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska pripojeného k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva sa Spojené kráľovstvo a Írsko zúčastňuje na prijatí a uplatňovaní tejto smernice. |
| --- | --- |

(29)

V súlade s článkom 3 protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska pripojeného k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva sa Spojené kráľovstvo a Írsko zúčastňuje na prijatí a uplatňovaní tejto smernice.

| (30) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska pripojeného k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tejto smernice a nie je ňou viazané, ani nepodlieha jej uplatňovaniu, |
| --- | --- |

(30)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska pripojeného k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tejto smernice a nie je ňou viazané, ani nepodlieha jej uplatňovaniu,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Cieľ a rozsah pôsobnosti

1.   Cieľom tejto smernice je uľahčiť prístup k alternatívnemu riešeniu sporov a podporovať riešenie sporov v priateľskom duchu prostredníctvom nabádania na používanie mediácie a zabezpečením vyváženého vzťahu medzi mediáciou a súdnym konaním.

2.   Táto smernica sa uplatňuje v cezhraničných sporoch na občianske a obchodné veci okrem tých práv a povinností, s ktorými strany nemôžu na základe príslušného rozhodného práva nakladať. Neuplatňuje sa najmä na daňové, colné a správne veci ani na zodpovednosť štátu za konania a opomenutia pri výkone štátnej moci („acta iure imperii“).

3.   V tejto smernici „členský štát“ znamená ktorýkoľvek členský štát s výnimkou Dánska.

Článok 2

Cezhraničné spory

1.   Na účely tejto smernice je cezhraničným sporom spor, v ktorom má aspoň jedna zo strán bydlisko alebo obvyklý pobyt v inom členskom štáte, než je členský štát ktorejkoľvek inej strany, a to ku dňu, ku ktorému:

| a) | sa strany dohodli na použití mediácie po tom, čo spor vznikol, |
| --- | --- |

a)

sa strany dohodli na použití mediácie po tom, čo spor vznikol,

| b) | mediáciu nariadil súd, |
| --- | --- |

b)

mediáciu nariadil súd,

| c) | z vnútroštátneho práva vyplynie povinnosť použiť mediáciu alebo |
| --- | --- |

c)

z vnútroštátneho práva vyplynie povinnosť použiť mediáciu alebo

| d) | na účely článku 5 sa stranám adresovala výzva. |
| --- | --- |

d)

na účely článku 5 sa stranám adresovala výzva.

2.   Bez ohľadu na odsek 1 je na účely článkov 7 a 8 cezhraničným sporom aj spor, v ktorom sa začalo súdne konanie alebo arbitráž nasledujúce po mediácii medzi stranami v inom členskom štáte, než je členský štát, v ktorom majú strany bydlisko alebo obvyklý pobyt ku dňu uvedenému v odseku 1 písm. a), b) alebo c).

3.   Na účely odsekov 1 a 2 sa bydlisko určuje v súlade s článkami 59 a 60 nariadenia (ES) č. 44/2001.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „Mediácia“ je štruktúrovaný postup bez ohľadu na to, ako sa nazýva alebo ako sa naň odkazuje, pri ktorom sa dve alebo viacero strán sporu dobrovoľne pokúšajú dosiahnuť dohodu o riešení svojho sporu za pomoci mediátora. Tento postup môžu začať strany, môže ho navrhnúť alebo nariadiť súd, alebo môže byť ustanovený právom členského štátu.
  Pojem zahŕňa mediáciu vedenú sudcom, ktorý nie je zodpovedný za žiadne súdne konanie týkajúce sa predmetného sporu. Vylučuje však snahy súdu alebo sudcu konajúceho vo veci o urovnanie sporu v priebehu súdneho konania týkajúceho sa predmetného sporu. |
| --- | --- |

a)

„Mediácia“ je štruktúrovaný postup bez ohľadu na to, ako sa nazýva alebo ako sa naň odkazuje, pri ktorom sa dve alebo viacero strán sporu dobrovoľne pokúšajú dosiahnuť dohodu o riešení svojho sporu za pomoci mediátora. Tento postup môžu začať strany, môže ho navrhnúť alebo nariadiť súd, alebo môže byť ustanovený právom členského štátu.

Pojem zahŕňa mediáciu vedenú sudcom, ktorý nie je zodpovedný za žiadne súdne konanie týkajúce sa predmetného sporu. Vylučuje však snahy súdu alebo sudcu konajúceho vo veci o urovnanie sporu v priebehu súdneho konania týkajúceho sa predmetného sporu.

| b) | „Mediátor“ je akákoľvek tretia osoba, ktorá je požiadaná viesť mediáciu účinným, nestranným a kvalifikovaným spôsobom, bez ohľadu na jej označenie alebo povolanie v dotknutom členskom štáte a bez ohľadu na spôsob, akým bola táto tretia osoba vymenovaná alebo požiadaná o vedenie mediácie. |
| --- | --- |

b)

„Mediátor“ je akákoľvek tretia osoba, ktorá je požiadaná viesť mediáciu účinným, nestranným a kvalifikovaným spôsobom, bez ohľadu na jej označenie alebo povolanie v dotknutom členskom štáte a bez ohľadu na spôsob, akým bola táto tretia osoba vymenovaná alebo požiadaná o vedenie mediácie.

Článok 4

Zabezpečenie kvality mediácie

1.   Členské štáty podporujú všetkými spôsobmi, ktoré považujú za vhodné, vypracovanie a dodržiavanie dobrovoľných kódexov správania zo strany mediátorov a organizácií, ktoré poskytujú mediačné služby, ako aj iné účinné mechanizmy kontroly kvality týkajúce sa poskytovania mediačných služieb.

2.   Členské štáty povzbudzujú počiatočné a ďalšie odborné vzdelávanie mediátorov s cieľom zabezpečiť vo vzťahu k stranám účinné, nestranné a kvalifikované vedenie mediácie.

Článok 5

Použitie mediácie

1.   Súd, ktorý začal súdne konanie, môže v prípade potreby a s prihliadnutím na všetky okolnosti prípadu vyzvať strany, aby na riešenie sporu použili mediáciu. Súd tiež môže vyzvať strany sporu, aby sa zúčastnili na informačnom stretnutí o použití mediácie, ak sa takéto stretnutia uskutočňujú a sú ľahko dostupné.

2.   Táto smernica sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy o povinnom použití mediácie alebo jej použití v závislosti od stimulov alebo sankcií pred začatím súdneho konania alebo po jeho začatí, za predpokladu, že tieto právne predpisy stranám nebránia pri uplatňovaní svojho práva na prístup k súdnemu systému.

Článok 6

Vykonateľnosť dohôd, ktoré sú výsledkom mediácie

1.   Členské štáty zabezpečia, aby strany, alebo jedna z nich s výslovným súhlasom ostatných, mohli požiadať, aby bol obsah písomnej dohody, ktorá je výsledkom mediácie, vykonateľný. Obsah takejto dohody sa stane vykonateľným, s výnimkou prípadu ak je obsah takejto dohody v rozpore s právom členského štátu, v ktorom sa podala žiadosť, alebo ak právo tohto členského štátu neustanovuje jej vykonateľnosť.

2.   Obsah dohody sa môže stať vykonateľným na základe rozsudku alebo rozhodnutia, alebo autentického nástroja súdu alebo iného príslušného orgánu v súlade s právom členského štátu, v ktorom sa podala žiadosť.

3.   Členské štáty oznámia Komisii súdy alebo iné orgány, ktoré sú príslušné na prijímanie žiadostí v súlade s odsekmi 1 a 2.

4.   Žiadne ustanovenie v tomto článku nemá vplyv na pravidlá uplatniteľné na uznávanie a výkon dohody, ktorá sa stala vykonateľnou v súlade s odsekom 1, v inom členskom štáte.

Článok 7

Dôverný charakter mediácie

1.   Keďže mediácia sa má uskutočniť spôsobom, pri ktorom sa rešpektuje dôvernosť procesu členské štáty zabezpečia, aby mediátori ani osoby zúčastňujúce sa na vykonávaní mediácie neboli nútené, pokiaľ sa strany nedohodnú inak, podať dôkaz v občianskom a obchodnom súdnom konaní ani v arbitrážnom konaní, pokiaľ ide o informácie, ktoré vzišli z procesu mediácie alebo v súvislosti s ňou, okrem prípadov, keď:

| a) | je to potrebné vzhľadom na naliehavé dôvody verejného poriadku dotknutého členského štátu, najmä ak sa vyžaduje zabezpečenie ochrany najlepších záujmov detí alebo na zabránenie ujmy na telesnej alebo duševnej integrite osoby alebo |
| --- | --- |

a)

je to potrebné vzhľadom na naliehavé dôvody verejného poriadku dotknutého členského štátu, najmä ak sa vyžaduje zabezpečenie ochrany najlepších záujmov detí alebo na zabránenie ujmy na telesnej alebo duševnej integrite osoby alebo

| b) | je sprístupnenie obsahu dohody, ktorá je výsledkom mediácie, potrebné na uskutočnenie alebo vykonanie tejto dohody. |
| --- | --- |

b)

je sprístupnenie obsahu dohody, ktorá je výsledkom mediácie, potrebné na uskutočnenie alebo vykonanie tejto dohody.

2.   Žiadne ustanovenie v odseku 1 nebráni členským štátom prijať prísnejšie opatrenia na ochranu dôverného charakteru mediácie.

Článok 8

Účinky mediácie na premlčacie a prekluzívne doby

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa stranám, ktoré si v snahe o urovnanie sporu zvolili mediáciu, následne nebránilo v začatí súdneho konania alebo rozhodcovského konania týkajúcich sa tohto sporu uplynutie premlčacích alebo prekluzívnych dôb počas procesu mediácie.

2.   Odsek 1 sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia o premlčacích alebo prekluzívnych dobách ustanovené v medzinárodných dohodách, ktorých sú členské štáty zmluvnými stranami.

Článok 9

Informácie pre širokú verejnosť

Členské štáty podporia akýmikoľvek prostriedkami, ktoré považujú za vhodné, poskytovanie informácií širokej verejnosti o tom, ako kontaktovať mediátorov a organizácie, ktoré poskytujú mediačné služby, najmä prostredníctvom internetu.

Článok 10

Informácie o príslušných súdoch a orgánoch

Komisia zverejní akýmikoľvek vhodnými prostriedkami informácie o príslušných súdoch alebo orgánoch, ktoré jej oznámia členské štáty podľa článku 6 ods. 3.

Článok 11

Preskúmanie

Komisia najneskôr do ... (7) predloží Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru správu o uplatňovaní tejto smernice. V tejto správe sa posúdi vývoj mediácie v celej Európskej únii a vplyv tejto smernice v členských štátoch. Ak to bude potrebné, k správe sa priložia návrhy na úpravu tejto smernice.

Článok 12

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do ... (8) okrem článku 10, ktorého dátum dosiahnutia súladu je najneskôr ... (9). Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o tomto odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenia hlavných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 13

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 14

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V ...

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 286, 17.11.2005, s. 1.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 29. marca 2007 (Ú. v. EÚ C 27 E, 31.1.2008, s. 129), spoločná pozícia Rady z 28. februára 2008 a pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

2

(3)  Odporúčanie Komisie 2001/310/ES zo 4. apríla 2001 o zásadách, ktoré majú uplatňovať mimosúdne orgány pri konsenzuálnych riešeniach spotrebiteľských sporov (Ú. v. ES L 109, 19.4.2001, s. 56).

3

(4)  Ú. v. EÚ L 12, 16.1.2001, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1791/2006 (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1).

4

(5)  Ú. v. EÚ L 338, 23.12.2003, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2116/2004 (Ú. v. EÚ L 367, 14.12.2004, s. 1).

5

(6)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

6

(7)  8 rokov odo dňa prijatia tejto smernice.

7

(8)  3 roky odo dňa prijatia tejto smernice.

8

(9)  30 mesiacov odo dňa prijatia tejto smernice.

9

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Komisia 22. októbra 2004 predložila návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o určitých aspektoch mediácie v občianskych a obchodných veciach. |
| --- | --- |

1.

Komisia 22. októbra 2004 predložila návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o určitých aspektoch mediácie v občianskych a obchodných veciach.

| 2. | Rada (spravodlivosť a vnútorné veci) na svojom zasadnutí 1. a 2. decembra 2005 vzala na vedomie spoločnú dohodu dosiahnutú v rámci výboru pre občianskoprávne veci (alternatívne riešenie sporov) (1). |
| --- | --- |

2.

Rada (spravodlivosť a vnútorné veci) na svojom zasadnutí 1. a 2. decembra 2005 vzala na vedomie spoločnú dohodu dosiahnutú v rámci výboru pre občianskoprávne veci (alternatívne riešenie sporov) (1).

| 3. | Európsky parlament 29. marca 2007 prijal k návrhu stanovisko v prvom čítaní (2). |
| --- | --- |

3.

Európsky parlament 29. marca 2007 prijal k návrhu stanovisko v prvom čítaní (2).

| 4. | Výbor pre občianskoprávne veci (alternatívne riešenie sporov) preskúmal pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu 13. apríla 2007. Na základe tohto preskúmania sa pripravilo konsolidované znenie návrhu, ktoré sa následne prerokovalo na niekoľkých zasadnutiach a niektoré otázky sa prepracovali. |
| --- | --- |

4.

Výbor pre občianskoprávne veci (alternatívne riešenie sporov) preskúmal pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu 13. apríla 2007. Na základe tohto preskúmania sa pripravilo konsolidované znenie návrhu, ktoré sa následne prerokovalo na niekoľkých zasadnutiach a niektoré otázky sa prepracovali.

| 5. | Coreper 3. októbra 2007 schválil kompromisné znenie (3), ktoré je výsledkom rokovaní vo výbore, ako východisko pre rokovania s Európskym parlamentom s cieľom dosiahnuť o znení dohodu v druhom čítaní. |
| --- | --- |

5.

Coreper 3. októbra 2007 schválil kompromisné znenie (3), ktoré je výsledkom rokovaní vo výbore, ako východisko pre rokovania s Európskym parlamentom s cieľom dosiahnuť o znení dohodu v druhom čítaní.

| 6. | Na základe následných kontaktov s Európskym parlamentom sa odsúhlasilo niekoľko zmien a doplnení kompromisného návrhu. Rada (spravodlivosť a vnútorné veci) dosiahla na svojom zasadnutí 8. a 9. novembra 2007 politickú dohodu o novom znení (4). Európsky parlament pri tejto príležitosti potvrdil, že znenie môže akceptovať. |
| --- | --- |

6.

Na základe následných kontaktov s Európskym parlamentom sa odsúhlasilo niekoľko zmien a doplnení kompromisného návrhu. Rada (spravodlivosť a vnútorné veci) dosiahla na svojom zasadnutí 8. a 9. novembra 2007 politickú dohodu o novom znení (4). Európsky parlament pri tejto príležitosti potvrdil, že znenie môže akceptovať.

| 7. | Rada 28. februára 2008 jednomyseľne prijala svoju spoločnú pozíciu. |
| --- | --- |

7.

Rada 28. februára 2008 jednomyseľne prijala svoju spoločnú pozíciu.

II.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

| 8. | Spoločná pozícia Rady zodpovedá zneniu politickej dohody z novembra 2007, v ktorom sa zohľadňuje výsledok rokovaní medzi Radou, Komisiou a Európskym parlamentom po prijatí stanoviska Európskeho parlamentu v prvom čítaní. |
| --- | --- |

8.

Spoločná pozícia Rady zodpovedá zneniu politickej dohody z novembra 2007, v ktorom sa zohľadňuje výsledok rokovaní medzi Radou, Komisiou a Európskym parlamentom po prijatí stanoviska Európskeho parlamentu v prvom čítaní.

A.   Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy č. 1 až 11 týkajúce sa odôvodnení

| 9. | Rada zohľadnila obsah pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov č. 1 – 11 v čo najväčšom možnom rozsahu, no mnohé z nich sa prepracovali a do znenia sa zapracovali v rôznom poradí, aby sa tak zachovalo konečné znenie a štruktúra návrhu smernice. |
| --- | --- |

9.

Rada zohľadnila obsah pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov č. 1 – 11 v čo najväčšom možnom rozsahu, no mnohé z nich sa prepracovali a do znenia sa zapracovali v rôznom poradí, aby sa tak zachovalo konečné znenie a štruktúra návrhu smernice.

| 10. | Rada nesúhlasila s pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom č. 2, no v odôvodnení č. 18 zachovala odkaz na odporúčanie Komisie uvedené v tomto pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 4 sa zohľadnil v odôvodnení č. 8, no v stručnejšej forme. Posledná veta pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 6 sa vypustila, keďže Rada zachovala znenie článku 7a spoločnej dohody dosiahnutej v decembri 2005 (článok 8 spoločnej pozície). Obsah pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 10 sa zapracoval do odôvodnenia č. 17, vypustili sa však osobitné odkazy na odporúčania Komisie, pričom to isté sa týka aj odkazov na uverejnenie Európskeho kódexu správania pre mediátorov. |
| --- | --- |

10.

Rada nesúhlasila s pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom č. 2, no v odôvodnení č. 18 zachovala odkaz na odporúčanie Komisie uvedené v tomto pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 4 sa zohľadnil v odôvodnení č. 8, no v stručnejšej forme. Posledná veta pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 6 sa vypustila, keďže Rada zachovala znenie článku 7a spoločnej dohody dosiahnutej v decembri 2005 (článok 8 spoločnej pozície). Obsah pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 10 sa zapracoval do odôvodnenia č. 17, vypustili sa však osobitné odkazy na odporúčania Komisie, pričom to isté sa týka aj odkazov na uverejnenie Európskeho kódexu správania pre mediátorov.

| 11. | Rada s cieľom podrobnejšie vysvetliť niektoré aspekty návrhu smernice do znenia vložila niekoľko nových odôvodnení. Chcela zohľadniť fakt, že v procese mediácie sa čoraz častejšie používajú moderné komunikačné technológie, a preto do znenia vložila odôvodnenie č. 9, v ktorom sa zaoberá týmto aspektom. Tiež si želala, aby sa jasne uviedlo, že v návrhu smernice sa neustanovujú pravidlá výkonu a smernica preto na súčasné pravidlá výkonu v členských štátoch nemá vplyv (odôvodnenie č. 22). Napokon Rada s cieľom dodržiavať medziinštitucionálnu dohodu o lepšej tvorbe práva vložila do znenia odôvodnenie č. 26, v ktorom členské štáty nabáda, aby pri vykonávaní smernice vytvárali tabuľky zhody. |
| --- | --- |

11.

Rada s cieľom podrobnejšie vysvetliť niektoré aspekty návrhu smernice do znenia vložila niekoľko nových odôvodnení. Chcela zohľadniť fakt, že v procese mediácie sa čoraz častejšie používajú moderné komunikačné technológie, a preto do znenia vložila odôvodnenie č. 9, v ktorom sa zaoberá týmto aspektom. Tiež si želala, aby sa jasne uviedlo, že v návrhu smernice sa neustanovujú pravidlá výkonu a smernica preto na súčasné pravidlá výkonu v členských štátoch nemá vplyv (odôvodnenie č. 22). Napokon Rada s cieľom dodržiavať medziinštitucionálnu dohodu o lepšej tvorbe práva vložila do znenia odôvodnenie č. 26, v ktorom členské štáty nabáda, aby pri vykonávaní smernice vytvárali tabuľky zhody.

B.   Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy č. 12 až 34 týkajúce sa článkov

| 12. | Rada akceptovala pozmeňujúce a doplňujúce návrhy č. 12, 13 a 14 týkajúce sa článku 1, v ktorých sa do značnej miery odzrkadľovalo znenie spoločnej dohody z decembra 2005. Navrhované vypustenie časti prvej vety v odseku 2 sa však neschválilo, no výnimka sa zapracovala v inom znení a teraz celkové znenie v spoločnej pozícii znie: „okrem tých práv a povinností, s ktorými strany nemôžu na základe príslušného rozhodného práva nakladať“. Okrem toho sa objasnenie ustanovení uvádza v odôvodnení č. 10. |
| --- | --- |

12.

Rada akceptovala pozmeňujúce a doplňujúce návrhy č. 12, 13 a 14 týkajúce sa článku 1, v ktorých sa do značnej miery odzrkadľovalo znenie spoločnej dohody z decembra 2005. Navrhované vypustenie časti prvej vety v odseku 2 sa však neschválilo, no výnimka sa zapracovala v inom znení a teraz celkové znenie v spoločnej pozícii znie: „okrem tých práv a povinností, s ktorými strany nemôžu na základe príslušného rozhodného práva nakladať“. Okrem toho sa objasnenie ustanovení uvádza v odôvodnení č. 10.

| 13. | Rada zapracovala obsah pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 15 o novom článku o cezhraničnej povahe smernice, no v istej miere ustanovenie prepracovala. Do znenia vložila aj nové odôvodnenie (odôvodnenie č. 15), v ktorom sa bližšie objasňuje odsek 1. |
| --- | --- |

13.

Rada zapracovala obsah pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 15 o novom článku o cezhraničnej povahe smernice, no v istej miere ustanovenie prepracovala. Do znenia vložila aj nové odôvodnenie (odôvodnenie č. 15), v ktorom sa bližšie objasňuje odsek 1.

| 14. | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy č. 16 a č. 17 sú zohľadnené v znení súčasného článku 3. Rada súhlasila s tým, aby sa v znení osobitne uviedlo, že proces mediácie je založený na zásade dobrovoľnosti, čo sa zdôraznilo aj v odôvodnení č. 13. Preto považovala za zbytočné, aby sa do znenia vložil nový odsek o tomto aspekte, ako navrhol Európsky parlament v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu č. 21. Pokiaľ ide o písmeno b) súčasného článku 3, Rada sa rozhodla, že zachová znenie zo spoločnej dohody z decembra 2005, pretože zastáva názor, že v tomto znení sa dostatočne jasne uvádza, aké požiadavky má mediátor pri vedení mediácie spĺňať. |
| --- | --- |

14.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy č. 16 a č. 17 sú zohľadnené v znení súčasného článku 3. Rada súhlasila s tým, aby sa v znení osobitne uviedlo, že proces mediácie je založený na zásade dobrovoľnosti, čo sa zdôraznilo aj v odôvodnení č. 13. Preto považovala za zbytočné, aby sa do znenia vložil nový odsek o tomto aspekte, ako navrhol Európsky parlament v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu č. 21. Pokiaľ ide o písmeno b) súčasného článku 3, Rada sa rozhodla, že zachová znenie zo spoločnej dohody z decembra 2005, pretože zastáva názor, že v tomto znení sa dostatočne jasne uvádza, aké požiadavky má mediátor pri vedení mediácie spĺňať.

| 15. | Rada zapracovala pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 18 do článku 4 spoločnej pozície s výnimkou navrhovaného odseku 3, ktorý akceptovať nemohla. |
| --- | --- |

15.

Rada zapracovala pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 18 do článku 4 spoločnej pozície s výnimkou navrhovaného odseku 3, ktorý akceptovať nemohla.

| 16. | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy č. 19 a č. 20 týkajúce sa článku 3 (článok 5 spoločnej pozície), ktoré zodpovedajú zneniu spoločnej dohody z decembra 2005 sa akceptovali v plnej miere. To isté platí aj pre pozmeňujúce a doplňujúce návrhy č. 22 a č. 27, ktoré sa týkajú vypustenia ustanovení. |
| --- | --- |

16.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy č. 19 a č. 20 týkajúce sa článku 3 (článok 5 spoločnej pozície), ktoré zodpovedajú zneniu spoločnej dohody z decembra 2005 sa akceptovali v plnej miere. To isté platí aj pre pozmeňujúce a doplňujúce návrhy č. 22 a č. 27, ktoré sa týkajú vypustenia ustanovení.

| 17. | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy č. 23 a č. 26 týkajúce sa článku 5 (článok 6 spoločnej pozície) Rada akceptovala, no mierne upravila odsek 1, aby znenie bolo zrozumiteľnejšie. |
| --- | --- |

17.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy č. 23 a č. 26 týkajúce sa článku 5 (článok 6 spoločnej pozície) Rada akceptovala, no mierne upravila odsek 1, aby znenie bolo zrozumiteľnejšie.

| 18. | Pokiaľ ide o pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 28, Rada akceptovala jeho obsahovú časť a zohľadnila ho v znení článku 7 spoločnej pozície. Rozhodla sa však, že ustanovenie ponechá v znení uvedenom v spoločnej dohode z decembra 2005. To znamená, že neakceptovala, aby strany zúčastňujúce sa na mediácii nemohli sprístupniť informácie týkajúce sa procesu mediácie, a že tento zákaz sprístupňovania sa má týkať aj sprístupňovania tretím stranám. Ponechaním znenia zo spoločnej dohody Rada tiež rozhodla, že sa členským štátom neuloží záväzok zabezpečiť, aby strany zúčastňujúce sa na procese mediácie nemali ani právo podať dôkaz. |
| --- | --- |

18.

Pokiaľ ide o pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 28, Rada akceptovala jeho obsahovú časť a zohľadnila ho v znení článku 7 spoločnej pozície. Rozhodla sa však, že ustanovenie ponechá v znení uvedenom v spoločnej dohode z decembra 2005. To znamená, že neakceptovala, aby strany zúčastňujúce sa na mediácii nemohli sprístupniť informácie týkajúce sa procesu mediácie, a že tento zákaz sprístupňovania sa má týkať aj sprístupňovania tretím stranám. Ponechaním znenia zo spoločnej dohody Rada tiež rozhodla, že sa členským štátom neuloží záväzok zabezpečiť, aby strany zúčastňujúce sa na procese mediácie nemali ani právo podať dôkaz.

| 19. | Rada nemohla akceptovať pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 29, ktorý podľa jej názoru obsahuje na smernicu príliš podrobné ustanovenia. V článku 8 spoločnej pozície preto ponechala znenie zo spoločnej dohody z decembra 2005. S cieľom zdôrazniť význam tohto ustanovenia však reagovala na obavy Európskeho parlamentu a do znenia vložila nové odôvodnenie (odôvodnenie č. 24), v ktorom sa jasne uvádza, že sa členským štátom ukladá záväzok dosiahnuť výsledok. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh týkajúci sa odseku 2 toho istého článku Rada akceptovala, no poslednú časť ustanovenia považuje za zbytočnú, a preto ju z konečného znenia vypustila. |
| --- | --- |

19.

Rada nemohla akceptovať pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 29, ktorý podľa jej názoru obsahuje na smernicu príliš podrobné ustanovenia. V článku 8 spoločnej pozície preto ponechala znenie zo spoločnej dohody z decembra 2005. S cieľom zdôrazniť význam tohto ustanovenia však reagovala na obavy Európskeho parlamentu a do znenia vložila nové odôvodnenie (odôvodnenie č. 24), v ktorom sa jasne uvádza, že sa členským štátom ukladá záväzok dosiahnuť výsledok. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh týkajúci sa odseku 2 toho istého článku Rada akceptovala, no poslednú časť ustanovenia považuje za zbytočnú, a preto ju z konečného znenia vypustila.

| 20. | Rada akceptovala pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 31, ktorý sa teraz zohľadnil v novom článku 9 spoločnej pozície a v súvisiacom odôvodnení (odôvodnenie č. 25). |
| --- | --- |

20.

Rada akceptovala pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 31, ktorý sa teraz zohľadnil v novom článku 9 spoločnej pozície a v súvisiacom odôvodnení (odôvodnenie č. 25).

| 21. | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 32 Rada zamietla s odôvodnením, že Európsky kódex správania pre mediátorov nie je možné uverejniť v úradnom vestníku, keďže nejde o oficiálne prijatý dokument. Ako sa však uvádza v odseku 10, Rada odkaz na Európsky kódex správania pre mediátorov vložila do odôvodnenia č. 17. |
| --- | --- |

21.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 32 Rada zamietla s odôvodnením, že Európsky kódex správania pre mediátorov nie je možné uverejniť v úradnom vestníku, keďže nejde o oficiálne prijatý dokument. Ako sa však uvádza v odseku 10, Rada odkaz na Európsky kódex správania pre mediátorov vložila do odôvodnenia č. 17.

| 22. | Rada akceptovala obsah pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 33 obsahujúceho doložku o preskúmaní a takéto ustanovenie sa teraz uvádza v článku 11 spoločnej pozície, no v inom znení. Nemohla však akceptovať poslednú časť navrhovanej doložky o preskúmaní týkajúcu sa zosúladenia premlčacej a prekluzívnej doby, rovnako, ako nemohla akceptovať ani pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 29 týkajúci sa článku o rovnakom predmete. O tomto konkrétnom ustanovení sa už s Európskym parlamentom rokovalo, a preto sa súčasné znenie už odsúhlasilo. |
| --- | --- |

22.

Rada akceptovala obsah pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 33 obsahujúceho doložku o preskúmaní a takéto ustanovenie sa teraz uvádza v článku 11 spoločnej pozície, no v inom znení. Nemohla však akceptovať poslednú časť navrhovanej doložky o preskúmaní týkajúcu sa zosúladenia premlčacej a prekluzívnej doby, rovnako, ako nemohla akceptovať ani pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 29 týkajúci sa článku o rovnakom predmete. O tomto konkrétnom ustanovení sa už s Európskym parlamentom rokovalo, a preto sa súčasné znenie už odsúhlasilo.

| 23. | Rada nemohla prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 34, keďže navrhované vykonávanie prostredníctvom dobrovoľných dohôd je z právneho hľadiska nemožné. S cieľom jasne uviesť, že existujúce samoregulačné systémy mediácie je možné ponechať, ak sa týkajú aspektov, ktorými sa táto smernica nezaoberá, sa do odôvodnenia č. 14 vložila príslušná veta. Pokiaľ ide o dátum dosiahnutia súladu so smernicou navrhovaný v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu č. 34, Rada stanovila iný dátum. Členské štáty teraz majú na dosiahnutie súladu s touto smernicou 36 mesiacov odo dňa jej prijatia, no informácie o príslušných súdoch a orgánoch musia Komisii poskytnúť do 30 mesiacov. |
| --- | --- |

23.

Rada nemohla prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 34, keďže navrhované vykonávanie prostredníctvom dobrovoľných dohôd je z právneho hľadiska nemožné. S cieľom jasne uviesť, že existujúce samoregulačné systémy mediácie je možné ponechať, ak sa týkajú aspektov, ktorými sa táto smernica nezaoberá, sa do odôvodnenia č. 14 vložila príslušná veta. Pokiaľ ide o dátum dosiahnutia súladu so smernicou navrhovaný v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu č. 34, Rada stanovila iný dátum. Členské štáty teraz majú na dosiahnutie súladu s touto smernicou 36 mesiacov odo dňa jej prijatia, no informácie o príslušných súdoch a orgánoch musia Komisii poskytnúť do 30 mesiacov.

III.   ZÁVER

| 24. | Rada zastáva názor, že znenie spoločnej pozície je správne vyvážené a verne sa v ňom odzrkadľujú dohody dosiahnuté s Európskym parlamentom na rokovaniach, ktoré sa uskutočnili v októbri 2007. |
| --- | --- |

24.

Rada zastáva názor, že znenie spoločnej pozície je správne vyvážené a verne sa v ňom odzrkadľujú dohody dosiahnuté s Európskym parlamentom na rokovaniach, ktoré sa uskutočnili v októbri 2007.

---

(1)  Dokument 15043/05 JUSTCIV 217 CODEC 1102.

(2)  Dokument 8117/1/07 REV 1 CODEC 312 JUSTCIV 76.

(3)  Dokument 13290/07 JUSTCIV 243 CODEC 1000.

(4)  Dokument 14316/07 JUSTCIV 278 CODEC 1130.

---

| 20.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 122/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 122/10

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 12/2008

prijatá Radou 3. marca 2008

na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/.../ES z ..., ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/49/ES o bezpečnosti železníc Spoločenstva (smernica o bezpečnosti železníc)

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 122 E/02)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 71 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | S cieľom pokračovať v úsilí o vytvorenie jednotného trhu služieb železničnej dopravy Európsky parlament a Rada prijali smernicu 2004/49/ES (3), ktorou sa vytvára spoločný regulačný rámec bezpečnosti železníc. |
| --- | --- |

(1)

S cieľom pokračovať v úsilí o vytvorenie jednotného trhu služieb železničnej dopravy Európsky parlament a Rada prijali smernicu 2004/49/ES (3), ktorou sa vytvára spoločný regulačný rámec bezpečnosti železníc.

| (2) | Pôvodne sa postupmi vydávania povolení na uvedenie železničných vozidiel do prevádzky zaoberala, pokiaľ ide o nové alebo zmodernizované časti železničného systému Spoločenstva, smernica Rady 96/48/ES z 23. júla 1996 o interoperabilite systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc (4) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/16/ES z 19. marca 2001 o interoperabilite konvenčného železničného systému (5) a pokiaľ ide o vozidlá, ktoré sú už v prevádzke, smernica 2004/49/ES. V súlade s lepšou právnou úpravou a s cieľom zjednodušiť a modernizovať právne predpisy Spoločenstva by sa všetky ustanovenia týkajúce sa vydávania povolení na uvedenie železničných vozidiel do prevádzky mali sústrediť do jedného právneho aktu. Z tohto dôvodu by sa mal súčasný článok 14 smernice 2004/49/ES vypustiť a do smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/.../ES z ... o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve (6), ďalej len „smernica o interoperabilite železníc“, ktorá nahradila smernice 96/48/ES a 2001/16/ES, by sa malo vložiť nové ustanovenie o vydávaní povolení na uvedenie do prevádzky vozidiel, ktoré sa už používajú. |
| --- | --- |

(2)

Pôvodne sa postupmi vydávania povolení na uvedenie železničných vozidiel do prevádzky zaoberala, pokiaľ ide o nové alebo zmodernizované časti železničného systému Spoločenstva, smernica Rady 96/48/ES z 23. júla 1996 o interoperabilite systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc (4) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/16/ES z 19. marca 2001 o interoperabilite konvenčného železničného systému (5) a pokiaľ ide o vozidlá, ktoré sú už v prevádzke, smernica 2004/49/ES. V súlade s lepšou právnou úpravou a s cieľom zjednodušiť a modernizovať právne predpisy Spoločenstva by sa všetky ustanovenia týkajúce sa vydávania povolení na uvedenie železničných vozidiel do prevádzky mali sústrediť do jedného právneho aktu. Z tohto dôvodu by sa mal súčasný článok 14 smernice 2004/49/ES vypustiť a do smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/.../ES z ... o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve (6), ďalej len „smernica o interoperabilite železníc“, ktorá nahradila smernice 96/48/ES a 2001/16/ES, by sa malo vložiť nové ustanovenie o vydávaní povolení na uvedenie do prevádzky vozidiel, ktoré sa už používajú.

| (3) | Nadobudnutie platnosti Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF) z roku 1999 dňa 1. júla 2006 prinieslo nové pravidlá upravujúce zmluvy o používaní vozidiel. Podľa dodatku CUV (Uniform Rules concerning Contracts of Use of Vehicles in International Rail Traffic – jednotné pravidlá o zmluvách o použití vozidiel v medzinárodnej železničnej doprave) k dohovoru COTIF už držitelia nie sú povinní registrovať svoje vozne v železničných podnikoch. Bývalá Dohoda „Regolamento Internazionale Veicoli“ (RIV) medzi železničnými podnikmi sa prestala uplatňovať a čiastočne sa nahradila novou súkromnou a dobrovoľnou dohodou (GCU – General Contract of Use for Wagons – všeobecná zmluva o použití vozňov) medzi železničnými podnikmi a držiteľmi vozňov, na základe ktorej sú držitelia vozňov zodpovední za údržbu svojich vozňov. Na účely zohľadnenia týchto zmien a uľahčenia vykonávania smernice 2004/49/ES pokiaľ ide o bezpečnostnú certifikáciu železničných podnikov by sa mali vymedziť pojmy „držiteľ“ a „subjekt zodpovedný za údržbu“ a mal by sa špecifikovať vzťah medzi týmito subjektmi a železničnými podnikmi. |
| --- | --- |

(3)

Nadobudnutie platnosti Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF) z roku 1999 dňa 1. júla 2006 prinieslo nové pravidlá upravujúce zmluvy o používaní vozidiel. Podľa dodatku CUV (Uniform Rules concerning Contracts of Use of Vehicles in International Rail Traffic – jednotné pravidlá o zmluvách o použití vozidiel v medzinárodnej železničnej doprave) k dohovoru COTIF už držitelia nie sú povinní registrovať svoje vozne v železničných podnikoch. Bývalá Dohoda „Regolamento Internazionale Veicoli“ (RIV) medzi železničnými podnikmi sa prestala uplatňovať a čiastočne sa nahradila novou súkromnou a dobrovoľnou dohodou (GCU – General Contract of Use for Wagons – všeobecná zmluva o použití vozňov) medzi železničnými podnikmi a držiteľmi vozňov, na základe ktorej sú držitelia vozňov zodpovední za údržbu svojich vozňov. Na účely zohľadnenia týchto zmien a uľahčenia vykonávania smernice 2004/49/ES pokiaľ ide o bezpečnostnú certifikáciu železničných podnikov by sa mali vymedziť pojmy „držiteľ“ a „subjekt zodpovedný za údržbu“ a mal by sa špecifikovať vzťah medzi týmito subjektmi a železničnými podnikmi.

| (4) | Definícia „držiteľa“ by sa mala čo najviac blížiť definícii použitej v dohovore COTIF z roku 1999. Ako držiteľa vozidla je možné označiť mnoho subjektov napríklad: vlastníka, spoločnosť, ktorej podnikateľská činnosť je založená na vozňovom parku, spoločnosť prenajímajúcu vozidlá železničnému podniku, železničný podnik alebo manažéra infraštruktúry využívajúceho vozidlá na údržbu infraštruktúry. Tieto subjekty kontrolujú vozidlá vzhľadom na ich využívanie ako dopravný prostriedok železničnými podnikmi a manažérmi infraštruktúry. Držiteľ by s cieľom vyhnúť sa akýmkoľvek pochybnostiam mal byť jasne identifikovaný v národnom registri vozidiel (NRV) ustanovenom v článku 33 smernice o interoperabilite železníc. |
| --- | --- |

(4)

Definícia „držiteľa“ by sa mala čo najviac blížiť definícii použitej v dohovore COTIF z roku 1999. Ako držiteľa vozidla je možné označiť mnoho subjektov napríklad: vlastníka, spoločnosť, ktorej podnikateľská činnosť je založená na vozňovom parku, spoločnosť prenajímajúcu vozidlá železničnému podniku, železničný podnik alebo manažéra infraštruktúry využívajúceho vozidlá na údržbu infraštruktúry. Tieto subjekty kontrolujú vozidlá vzhľadom na ich využívanie ako dopravný prostriedok železničnými podnikmi a manažérmi infraštruktúry. Držiteľ by s cieľom vyhnúť sa akýmkoľvek pochybnostiam mal byť jasne identifikovaný v národnom registri vozidiel (NRV) ustanovenom v článku 33 smernice o interoperabilite železníc.

| (5) | Predtým, ako sa vozidlo uvedie do prevádzky alebo využije v rámci siete, mal by sa subjekt zodpovedný za jeho údržbu identifikovať v NRV. Držiteľ a subjekt zodpovedný za údržbu môže byť tá istá osoba alebo orgán. Vo výnimočných prípadoch, ako napríklad v prípade vozidiel uvedených do prevádzky prvýkrát v tretej krajine, vozidiel vezených na účely ich uvedenia do prevádzky na inom mieste siete alebo vozidiel využívaných na osobitné prepravné služby však nie je možné, resp. nie je vhodné, aby sa identifikoval subjekt zodpovedný za údržbu. V takýchto výnimočných prípadoch by sa malo umožniť príslušnému vnútroštátnemu bezpečnostnému orgánu schváliť vozidlá využívané v rámci siete, pre ktorú je príslušný, bez toho, aby im bol pridelený subjekt zodpovedný za údržbu. |
| --- | --- |

(5)

Predtým, ako sa vozidlo uvedie do prevádzky alebo využije v rámci siete, mal by sa subjekt zodpovedný za jeho údržbu identifikovať v NRV. Držiteľ a subjekt zodpovedný za údržbu môže byť tá istá osoba alebo orgán. Vo výnimočných prípadoch, ako napríklad v prípade vozidiel uvedených do prevádzky prvýkrát v tretej krajine, vozidiel vezených na účely ich uvedenia do prevádzky na inom mieste siete alebo vozidiel využívaných na osobitné prepravné služby však nie je možné, resp. nie je vhodné, aby sa identifikoval subjekt zodpovedný za údržbu. V takýchto výnimočných prípadoch by sa malo umožniť príslušnému vnútroštátnemu bezpečnostnému orgánu schváliť vozidlá využívané v rámci siete, pre ktorú je príslušný, bez toho, aby im bol pridelený subjekt zodpovedný za údržbu.

| (6) | Ak je týmto subjektom zodpovedným za údržbu železničný podnik alebo manažér infraštruktúry, jeho systém riadenia bezpečnosti zahŕňa systém údržby a ani železničný podnik ani manažér infraštruktúry nepotrebuje ďalšie osvedčenie. Ak subjektom zodpovedným za údržbu nie je železničný podnik alebo manažér infraštruktúry, vydanie osvedčenia je možné, a to podľa systému, ktorý vytvorí Európska železničná agentúra a prijme Komisia. Osvedčenie, ktoré by sa uvedenému subjektu udelilo, by bolo zárukou, že všetky vozidlá, za ktoré je zodpovedný, spĺňajú požiadavky na údržbu stanovené v tejto smernici. Toto osvedčenie by malo platiť na celom území Spoločenstva. |
| --- | --- |

(6)

Ak je týmto subjektom zodpovedným za údržbu železničný podnik alebo manažér infraštruktúry, jeho systém riadenia bezpečnosti zahŕňa systém údržby a ani železničný podnik ani manažér infraštruktúry nepotrebuje ďalšie osvedčenie. Ak subjektom zodpovedným za údržbu nie je železničný podnik alebo manažér infraštruktúry, vydanie osvedčenia je možné, a to podľa systému, ktorý vytvorí Európska železničná agentúra a prijme Komisia. Osvedčenie, ktoré by sa uvedenému subjektu udelilo, by bolo zárukou, že všetky vozidlá, za ktoré je zodpovedný, spĺňajú požiadavky na údržbu stanovené v tejto smernici. Toto osvedčenie by malo platiť na celom území Spoločenstva.

| (7) | Požiadavky na údržbu sa vypracúvajú v kontexte smernice o interoperabilite železníc, najmä ako časť technických špecifikácií interoperability (TSI) „vozidlového parku“. V dôsledku nadobudnutia účinnosti tejto smernice je potrebné zabezpečiť súlad medzi týmito TSI a požiadavkami na osvedčovanie pre subjekt zodpovedný za údržbu, ktoré má prijať Komisia. Komisia to dosiahne prípadnou zmenou a doplnením príslušných TSI, a to použitím postupu uvedeného v smernici o interoperabilite železníc. |
| --- | --- |

(7)

Požiadavky na údržbu sa vypracúvajú v kontexte smernice o interoperabilite železníc, najmä ako časť technických špecifikácií interoperability (TSI) „vozidlového parku“. V dôsledku nadobudnutia účinnosti tejto smernice je potrebné zabezpečiť súlad medzi týmito TSI a požiadavkami na osvedčovanie pre subjekt zodpovedný za údržbu, ktoré má prijať Komisia. Komisia to dosiahne prípadnou zmenou a doplnením príslušných TSI, a to použitím postupu uvedeného v smernici o interoperabilite železníc.

| (8) | Keďže cieľ tejto smernice, a to ďalší vývoj a zlepšenie bezpečnosti železníc Spoločenstva, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jej rozsahu ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(8)

Keďže cieľ tejto smernice, a to ďalší vývoj a zlepšenie bezpečnosti železníc Spoločenstva, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jej rozsahu ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (9) | Opatrenia potrebné na vykonávanie smernice 2004/49/ES by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7). |
| --- | --- |

(9)

Opatrenia potrebné na vykonávanie smernice 2004/49/ES by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7).

| (10) | Komisia by mala byť predovšetkým splnomocnená revidovať a prispôsobovať prílohy k smernici 2004/49/ES, prijímať a revidovať spoločné bezpečnostné metódy a spoločné bezpečnostné ciele, ako aj prijať systém osvedčovania pre oblasť údržby. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky smernice 2004/49/ES okrem iného jej doplnením o nové nepodstatné prvky, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(10)

Komisia by mala byť predovšetkým splnomocnená revidovať a prispôsobovať prílohy k smernici 2004/49/ES, prijímať a revidovať spoločné bezpečnostné metódy a spoločné bezpečnostné ciele, ako aj prijať systém osvedčovania pre oblasť údržby. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky smernice 2004/49/ES okrem iného jej doplnením o nové nepodstatné prvky, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

| (11) | Pre členský štát, ktorý nemá železničný systém a v prípade ktorého je pravdepodobné, že ho v blízkej budúcnosti nebude mať, je povinnosť transponovať a vykonávať túto smernicu neprimeraná a zbytočná. Preto pokiaľ nebudú mať železničný systém, takéto členské štáty by mali byť oslobodené od povinnosti transponovať a vykonávať túto smernicu. |
| --- | --- |

(11)

Pre členský štát, ktorý nemá železničný systém a v prípade ktorého je pravdepodobné, že ho v blízkej budúcnosti nebude mať, je povinnosť transponovať a vykonávať túto smernicu neprimeraná a zbytočná. Preto pokiaľ nebudú mať železničný systém, takéto členské štáty by mali byť oslobodené od povinnosti transponovať a vykonávať túto smernicu.

| (12) | V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (8) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu. |
| --- | --- |

(12)

V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (8) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu.

| (13) | Smernica 2004/49/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(13)

Smernica 2004/49/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Zmeny a doplnenia

Smernica 2004/49/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | do článku 3 sa dopĺňajú tieto písmená:






  „s) | ‚držiteľ‘ znamená osobu alebo subjekt, ktorý vzhľadom na to, že je vlastníkom vozidla alebo má právo ho používať, využíva vozidlo ako dopravný prostriedok a ako taký je registrovaný v národnom registri vozidiel (NRV) uvedenom v článku 33 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/.../ES z ... o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve (9), ďalej len ‚smernica o interoperabilite železníc‘; |
| --- | --- | --- |

1.

do článku 3 sa dopĺňajú tieto písmená:

„s)

‚držiteľ‘ znamená osobu alebo subjekt, ktorý vzhľadom na to, že je vlastníkom vozidla alebo má právo ho používať, využíva vozidlo ako dopravný prostriedok a ako taký je registrovaný v národnom registri vozidiel (NRV) uvedenom v článku 33 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/.../ES z ... o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve (9), ďalej len ‚smernica o interoperabilite železníc‘;

| t) | ‚subjekt zodpovedný za údržbu‘ znamená subjekt zodpovedný za údržbu vozidla, ktorý je ako taký registrovaný v NRV; |
| --- | --- |

t)

‚subjekt zodpovedný za údržbu‘ znamená subjekt zodpovedný za údržbu vozidla, ktorý je ako taký registrovaný v NRV;

| u) | ‚vozidlo‘ znamená železničné vozidlo uspôsobené na jazdu na vlastných kolesách na železničných tratiach s pohonom alebo bez neho. Vozidlo sa skladá z jedného alebo viacerých štrukturálnych a funkčných subsystémov alebo častí takýchto subsystémov. |
| --- | --- |

u)

‚vozidlo‘ znamená železničné vozidlo uspôsobené na jazdu na vlastných kolesách na železničných tratiach s pohonom alebo bez neho. Vozidlo sa skladá z jedného alebo viacerých štrukturálnych a funkčných subsystémov alebo častí takýchto subsystémov.

| 2. | v článku 4 ods. 4 sa pojem „vlastníka vozňov“ nahrádza pojmom „držiteľa“; |
| --- | --- |

2.

v článku 4 ods. 4 sa pojem „vlastníka vozňov“ nahrádza pojmom „držiteľa“;

| 3. | v článku 5 sa odsek 2 nahrádza takto:
  „2.   Príloha I sa do 30. apríla 2009 zreviduje najmä s cieľom zahrnúť do nej spoločné vymedzenia CSI a spoločné metódy výpočtu nákladov v prípade nehôd. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.“; |
| --- | --- |

3.

v článku 5 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Príloha I sa do 30. apríla 2009 zreviduje najmä s cieľom zahrnúť do nej spoločné vymedzenia CSI a spoločné metódy výpočtu nákladov v prípade nehôd. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.“;

| 4. | článok 6 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:
  „1.   Komisia prijme prvý súbor CSM, zahŕňajúci aspoň metódy opísané v odseku 3 písm. a), do 30. apríla 2008. Uverejnia sa v Úradnom vestníku Európskej únie.
  Komisia prijme druhý súbor CSM, zahŕňajúci ostatné metódy opísané v odseku 3, do 30. apríla 2010. Uverejnia sa v Úradnom vestníku Európskej únie.
  Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice jej doplnením sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.“; |
| --- | --- | --- |

4.

článok 6 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Komisia prijme prvý súbor CSM, zahŕňajúci aspoň metódy opísané v odseku 3 písm. a), do 30. apríla 2008. Uverejnia sa v Úradnom vestníku Európskej únie.

Komisia prijme druhý súbor CSM, zahŕňajúci ostatné metódy opísané v odseku 3, do 30. apríla 2010. Uverejnia sa v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uvedené opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice jej doplnením sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.“;

| b) | v odseku 3 sa písmeno c) nahrádza takto:






  „c) | metódy umožňujúce kontrolu, či sú štrukturálne subsystémy železničného systému prevádzkované a udržiavané v súlade s príslušnými základnými požiadavkami, pokiaľ tieto metódy nie sú doposiaľ zahrnuté v TSI.“; |
| --- | --- | --- |

b)

v odseku 3 sa písmeno c) nahrádza takto:

„c)

metódy umožňujúce kontrolu, či sú štrukturálne subsystémy železničného systému prevádzkované a udržiavané v súlade s príslušnými základnými požiadavkami, pokiaľ tieto metódy nie sú doposiaľ zahrnuté v TSI.“;

| c) | odsek 4 sa nahrádza takto:
  „4.   CSM sú predmetom pravidelných revízií, pričom sú zohľadnené skúsenosti získané pri ich používaní, celkový vývoj bezpečnosti železníc a povinnosti členských štátov podľa článku 4 ods. 1. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice okrem iného jej doplnením sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.“; |
| --- | --- |

c)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   CSM sú predmetom pravidelných revízií, pričom sú zohľadnené skúsenosti získané pri ich používaní, celkový vývoj bezpečnosti železníc a povinnosti členských štátov podľa článku 4 ods. 1. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice okrem iného jej doplnením sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.“;

| 5. | článok 7 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | prvý a druhý pododsek odseku 3 sa nahrádzajú takto:
  „Prvý súbor návrhov CST sa zakladá na skúmaní existujúcich cieľov a úrovne bezpečnosti v členských štátoch a zabezpečí, že súčasná úroveň bezpečnosti systému železníc neklesne v žiadnom členskom štáte. Komisia ho prijme do 30. apríla 2009 a uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice okrem iného jej doplnením sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.
  Druhý súbor návrhov CST sa zakladá na skúsenostiach z prvého súboru CST a z ich uplatňovania. Odzrkadľuje všetky prioritné oblasti, v ktorých je potrebné zvýšiť bezpečnosť. Komisia ho prijme do 30. apríla 2011 a uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice okrem iného jej doplnením sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.“; |
| --- | --- | --- |

5.

článok 7 sa mení a dopĺňa takto:

a)

prvý a druhý pododsek odseku 3 sa nahrádzajú takto:

„Prvý súbor návrhov CST sa zakladá na skúmaní existujúcich cieľov a úrovne bezpečnosti v členských štátoch a zabezpečí, že súčasná úroveň bezpečnosti systému železníc neklesne v žiadnom členskom štáte. Komisia ho prijme do 30. apríla 2009 a uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice okrem iného jej doplnením sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.

Druhý súbor návrhov CST sa zakladá na skúsenostiach z prvého súboru CST a z ich uplatňovania. Odzrkadľuje všetky prioritné oblasti, v ktorých je potrebné zvýšiť bezpečnosť. Komisia ho prijme do 30. apríla 2011 a uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice okrem iného jej doplnením sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.“;

| b) | odsek 5 sa nahrádza takto:
  „5.   CST sú predmetom pravidelných revízií vzhľadom na všeobecný vývoj bezpečnosti železníc. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice okrem iného jej doplnením sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.“; |
| --- | --- |

b)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.   CST sú predmetom pravidelných revízií vzhľadom na všeobecný vývoj bezpečnosti železníc. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice okrem iného jej doplnením sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.“;

| 6. | článok 10 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | druhý pododsek odseku 1 sa nahrádza takto:
  „Cieľom bezpečnostného osvedčenia je preukázať, že železničný podnik zaviedol svoj systém riadenia bezpečnosti a je schopný splniť požiadavky stanovené v TSI, v ďalších ustanoveniach právnych predpisov Spoločenstva, ako aj vo vnútroštátnych bezpečnostných predpisoch, s cieľom kontrolovať riziká a poskytovať bezpečné dopravné služby v rámci siete.“; |
| --- | --- | --- |

6.

článok 10 sa mení a dopĺňa takto:

a)

druhý pododsek odseku 1 sa nahrádza takto:

„Cieľom bezpečnostného osvedčenia je preukázať, že železničný podnik zaviedol svoj systém riadenia bezpečnosti a je schopný splniť požiadavky stanovené v TSI, v ďalších ustanoveniach právnych predpisov Spoločenstva, ako aj vo vnútroštátnych bezpečnostných predpisoch, s cieľom kontrolovať riziká a poskytovať bezpečné dopravné služby v rámci siete.“;

| b) | v odseku 2 sa písmeno b)nahrádza takto:






  „b) | osvedčenie potvrdzujúce schválenie opatrení, ktoré prijal železničný podnik s cieľom splniť špecifické požiadavky potrebné na bezpečné poskytovanie služieb v rámci danej siete. Požiadavky sa môžu týkať uplatňovania TSI a vnútroštátnych bezpečnostných predpisov vrátane predpisov o prevádzkovaní siete, uznávania osvedčení personálu a povolenia na uvedenie vozidiel používaných železničným podnikom do prevádzky. Osvedčenie je založené na dokumentácii, ktorú predkladá železničný podnik v súlade s prílohou IV.“; |
| --- | --- | --- |

b)

v odseku 2 sa písmeno b)nahrádza takto:

„b)

osvedčenie potvrdzujúce schválenie opatrení, ktoré prijal železničný podnik s cieľom splniť špecifické požiadavky potrebné na bezpečné poskytovanie služieb v rámci danej siete. Požiadavky sa môžu týkať uplatňovania TSI a vnútroštátnych bezpečnostných predpisov vrátane predpisov o prevádzkovaní siete, uznávania osvedčení personálu a povolenia na uvedenie vozidiel používaných železničným podnikom do prevádzky. Osvedčenie je založené na dokumentácii, ktorú predkladá železničný podnik v súlade s prílohou IV.“;

| 7. | článok 14 sa nahrádza takto.
  „Článok 14
  Údržba vozidiel
  1.   Každému vozidlu sa pred jeho uvedením do prevádzky alebo využitím v rámci siete pridelí subjekt zodpovedný za údržbu a tento subjekt sa zaregistruje v NRV v súlade s článkom 33 smernice o interoperabilite železníc.
  2.   Príslušné vnútroštátne bezpečnostné orgány môžu vo výnimočných prípadoch a len v rámci svojich sietí rozhodnúť o udelení výnimky z povinnosti ustanovenej v odseku 1.
  3.   Bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť železničných podnikov a manažérov infraštruktúry, ako sa ustanovuje v článku 4, subjekt zodpovedný za údržbu prostredníctvom systému údržby zaistí, aby boli vozidlá v bezpečnom prevádzkovom stave.
  4.   Ak je subjektom zodpovedným za údržbu železničný podnik alebo manažér infraštruktúry, systém uvedený v odseku 3 tohto článku sa ustanovuje prostredníctvom systému riadenia bezpečnosti uvedeného v článku 9.
  5.   Ak subjektom zodpovedným za údržbu nie je železničný podnik alebo manažér infraštruktúry, môže sa mu udeliť osvedčenie na základe odseku 6.
  6.   Komisia na základe odporúčania agentúry a do ... (10) prijme opatrenie na vydávanie osvedčení subjektu zodpovednému za údržbu vzhľadom na jeho systém údržby. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice jej doplnením sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a. Opatrenie zahŕňa požiadavky na vydávanie osvedčení subjektu zodpovednému za údržbu založené na schválení jeho systému údržby, formát a platnosť osvedčenia a orgán alebo orgány zodpovedné za jeho vydávanie, ako aj kontroly potrebné na fungovanie systému osvedčovania.
  7.   Osvedčenia vydané v súlade s odsekom 6 tohto článku potvrdzujú súlad s požiadavkami uvedenými v odseku 3 tohto článku a platia na celom území Spoločenstva. Ak subjekt zodpovedný za údržbu nemá osvedčenie, železničný podnik alebo manažér infraštruktúry prostredníctvom svojho systému riadenia bezpečnosti ustanoveného v článku 9 zabezpečí, aby sa náležite uplatňovali všetky príslušné postupy údržby.“; |
| --- | --- |

7.

článok 14 sa nahrádza takto.

„Článok 14

Údržba vozidiel

1.   Každému vozidlu sa pred jeho uvedením do prevádzky alebo využitím v rámci siete pridelí subjekt zodpovedný za údržbu a tento subjekt sa zaregistruje v NRV v súlade s článkom 33 smernice o interoperabilite železníc.

2.   Príslušné vnútroštátne bezpečnostné orgány môžu vo výnimočných prípadoch a len v rámci svojich sietí rozhodnúť o udelení výnimky z povinnosti ustanovenej v odseku 1.

3.   Bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť železničných podnikov a manažérov infraštruktúry, ako sa ustanovuje v článku 4, subjekt zodpovedný za údržbu prostredníctvom systému údržby zaistí, aby boli vozidlá v bezpečnom prevádzkovom stave.

4.   Ak je subjektom zodpovedným za údržbu železničný podnik alebo manažér infraštruktúry, systém uvedený v odseku 3 tohto článku sa ustanovuje prostredníctvom systému riadenia bezpečnosti uvedeného v článku 9.

5.   Ak subjektom zodpovedným za údržbu nie je železničný podnik alebo manažér infraštruktúry, môže sa mu udeliť osvedčenie na základe odseku 6.

6.   Komisia na základe odporúčania agentúry a do ... (10) prijme opatrenie na vydávanie osvedčení subjektu zodpovednému za údržbu vzhľadom na jeho systém údržby. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice jej doplnením sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a. Opatrenie zahŕňa požiadavky na vydávanie osvedčení subjektu zodpovednému za údržbu založené na schválení jeho systému údržby, formát a platnosť osvedčenia a orgán alebo orgány zodpovedné za jeho vydávanie, ako aj kontroly potrebné na fungovanie systému osvedčovania.

7.   Osvedčenia vydané v súlade s odsekom 6 tohto článku potvrdzujú súlad s požiadavkami uvedenými v odseku 3 tohto článku a platia na celom území Spoločenstva. Ak subjekt zodpovedný za údržbu nemá osvedčenie, železničný podnik alebo manažér infraštruktúry prostredníctvom svojho systému riadenia bezpečnosti ustanoveného v článku 9 zabezpečí, aby sa náležite uplatňovali všetky príslušné postupy údržby.“;

| 8. | v článku 16 sa odsek 2 mení a dopĺňa takto:






  a) | písmeno a) sa nahrádza takto:






  „a) | povoľovanie uvedenia štrukturálnych subsystémov tvoriacich železničný systém do prevádzky v súlade s článkom 15 smernice o interoperabilite železníc a kontrola, že ich prevádzka a údržba je v súlade s príslušnými základnými požiadavkami;“; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

v článku 16 sa odsek 2 mení a dopĺňa takto:

a)

písmeno a) sa nahrádza takto:

„a)

povoľovanie uvedenia štrukturálnych subsystémov tvoriacich železničný systém do prevádzky v súlade s článkom 15 smernice o interoperabilite železníc a kontrola, že ich prevádzka a údržba je v súlade s príslušnými základnými požiadavkami;“;

| b) | písmeno b) sa vypúšťa; |
| --- | --- |

b)

písmeno b) sa vypúšťa;

| c) | písmeno g) sa nahrádza takto:






  „g) | dozor nad tým, aby boli vozidlá riadne zaregistrované v NRV a aby informácie týkajúce sa bezpečnosti, obsiahnuté v NRV boli presné a aktuálne;“; |
| --- | --- | --- |

c)

písmeno g) sa nahrádza takto:

„g)

dozor nad tým, aby boli vozidlá riadne zaregistrované v NRV a aby informácie týkajúce sa bezpečnosti, obsiahnuté v NRV boli presné a aktuálne;“;

| 9. | v článku 18 sa dopĺňa toto písmeno:






  „e) | výnimkách, o ktorých sa rozhodlo v súlade s článkom 14 ods. 2.“; |
| --- | --- | --- |

9.

v článku 18 sa dopĺňa toto písmeno:

„e)

výnimkách, o ktorých sa rozhodlo v súlade s článkom 14 ods. 2.“;

| 10. | článok 26 sa nahrádza takto:
  „Článok 26
  Prispôsobenie príloh
  Prílohy sa prispôsobujú vedeckému a technickému pokroku. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.“; |
| --- | --- |

10.

článok 26 sa nahrádza takto:

„Článok 26

Prispôsobenie príloh

Prílohy sa prispôsobujú vedeckému a technickému pokroku. Uvedené opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 27 ods. 2a.“;

| 11. | článok 27 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | dopĺňa sa tento odsek:
  „2a.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.“; |
| --- | --- | --- |

11.

článok 27 sa mení a dopĺňa takto:

a)

dopĺňa sa tento odsek:

„2a.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.“;

| b) | odsek 4 sa vypúšťa; |
| --- | --- |

b)

odsek 4 sa vypúšťa;

| 12. | v prílohe II sa vypúšťa bod 3. |
| --- | --- |

12.

v prílohe II sa vypúšťa bod 3.

Článok 2

Vykonávanie a transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do ... (11). Znenie týchto ustanovení bezodkladne oznámia Komisii.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

Povinnosti transpozície a vykonávania tejto smernice sa nevzťahujú na Cyperskú republiku a Maltskú republiku, pokiaľ na ich území nebudú vybudované železničné systémy.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej Únie.

Článok 4

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V ...

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 39.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 29. novembra 2007 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z 3. marca 2008 a pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES z 29. apríla 2004 o bezpečnosti železníc spoločenstva a o zmene a doplnení smernice Rady 95/18/ES o udeľovaní licencií železničným podnikom a smernici 2001/14/ES o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry, vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a bezpečnostnej certifikácii (Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 16).

3

(4)  Ú. v. ES L 235, 17.9.1996, s. 6. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2007/32/ES (Ú. v. EÚ L 141, 2.6.2007, s. 63).

4

(5)  Ú. v. ES L 110, 20.4.2001, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2007/32/ES.

5

(6)  Ú. v. ES L ...

6

(7)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 11).

7

(8)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

8

(9)  Ú. v. ES L ...“;

9

(10)  Jeden rok po nadobudnutí účinnosti tejto smernice.

10

(11)  24 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

11

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

Dňa 13. decembra 2006 Komisia predložila tri legislatívne návrhy, ktorých hlavným cieľom bolo uľahčiť pohyb železničných vozidiel v rámci Európskej únie:

| — | návrh smernice, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/49/ES o bezpečnosti železníc Spoločenstva (1) (ďalej len „smernica o bezpečnosti železníc“), |
| --- | --- |

—

návrh smernice, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/49/ES o bezpečnosti železníc Spoločenstva (1) (ďalej len „smernica o bezpečnosti železníc“),

| — | návrh smernice o interoperabilite systému železníc Spoločenstva (2) (ďalej len „smernica o interoperabilite železníc“), |
| --- | --- |

—

návrh smernice o interoperabilite systému železníc Spoločenstva (2) (ďalej len „smernica o interoperabilite železníc“),

| — | návrh nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 881/2004, ktorým sa ustanovuje Európska železničná agentúra (3) (ďalej len „nariadenie o agentúre“). |
| --- | --- |

—

návrh nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 881/2004, ktorým sa ustanovuje Európska železničná agentúra (3) (ďalej len „nariadenie o agentúre“).

Európsky parlament prijal stanovisko v prvom čítaní 29. novembra 2007.

Rada prijme svoju spoločnú pozíciu 3. marca 2008. Vo svojej práci zohľadnila stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru (4). Výbor regiónov sa rozhodol nezaujať stanovisko k uvedeným návrhom Komisie.

II.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

1.   Vo všeobecnosti

Cieľom Rady je postupné vytvorenie integrovaného európskeho železničného priestoru, aby mohli železnice zohrávať kľúčovú úlohu, čo sa týka trvalo udržateľnej mobility v Európskej únii. V tomto kontexte sa Rada domnieva, že uvedenými tromi legislatívnymi návrhmi, ktoré prepracúvajú smernicu o interoperabilite konvenčných a vysokorýchlostných železničných tratí a menia a dopĺňajú smernicu o bezpečnosti železníc a nariadenie o agentúre, sa môže dosiahnuť výrazné zlepšenie technickej časti regulačného rámca pre európske železnice.

Týmito návrhmi sa zmenšujú prekážky pre voľný pohyb železničných vozidiel po európskej železničnej sieti, čím sa uľahčuje vzájomné uznávanie osvedčení železničných vozidiel medzi členskými štátmi.

Rade a Parlamentu sa podarilo dosiahnuť v prvom čítaní dohodu o návrhu smernice o interoperabilite železníc, takže Rada môže takto zmenený a doplnený akt prijať. Rada a Parlament sa však v prvom čítaní nedokázali dohodnúť v súvislosti s návrhom smernice o bezpečnosti železníc a návrhom nariadenia o agentúre. Rada preto prijala spoločnú pozíciu k obom návrhom, čím riadne zohľadnila pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré Parlament prijal vo forme stanovísk v prvom čítaní.

2.   Kľúčové otázky politiky

Rada urobila v návrhu Komisie tri hlavné zmeny, ktoré sú uvedené nižšie. Rada okrem toho ustanovuje výnimku pre Cyprus a Maltu.

2.1   Zlúčenie všetkých ustanovení o postupoch vydávania povolení do jedného aktu

Postupmi vydávania povolení na uvedenie železničných vozidiel do prevádzky sa zaoberajú tak platná smernica o bezpečnosti železníc, ako aj platná smernica o interoperabilite železníc. Smernica o interoperabilite železníc sa zaoberá novými alebo zmodernizovanými časťami železničného systému Spoločenstva a smernica o bezpečnosti železníc sa zaoberá vozidlami, ktoré sú už v prevádzke. V súlade s lepšou právnou reguláciou a s cieľom zjednodušiť právne predpisy Spoločenstva Rada zlučuje všetky ustanovenia o vydávaní povolení na uvedenie vozidiel do prevádzky do jedného právneho aktu. Na tento účel sa súčasný, ale zmenený a doplnený článok 14, nový článok 14a a nová príloha návrhu, ktorým sa mení a dopĺňa smernica o bezpečnosti železníc, presúvajú do prepracovanej smernice o interoperabilite železníc. Parlament súhlasil s týmto presunom v kontexte dohody o smernici o interoperabilite železníc z prvého čítania. Rada preto môže v zásade akceptovať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 20, 26 a 27 v celom rozsahu. Rada ďalej môže v zásade súhlasiť s pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 18, keďže zákonodarca už v dôsledku presunu nemusí v zmenenej a doplnenej smernici o bezpečnosti železníc odkazovať na postupy vydávania povolení.

2.2   Objasnenie úloh a povinností pokiaľ ide o údržbu

V dôsledku nového Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF) z roku 1999, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 2006, držitelia vozidiel už nie sú povinní registrovať svoje vozne v železničných podnikoch. Rada v reakcii na tento vývoj a s cieľom umožniť železničným podnikom, aby dopravné služby v sieti poskytovali bezpečne, špecifikuje pre údržbu nový model úloh a povinností. Rada preto zavádza novú definíciu pojmu „držiteľ“ a koncept „subjektu zodpovedného za údržbu“.

Rada stanovuje jasné prepojenie medzi držiteľom a jeho vozidlom vo forme povinnosti držiteľa zaregistrovať sa ako taký v národnom registri vozidiel, pričom sa čo najviac pridŕža definície z COTIF-u. Keďže Rada a Parlament sa zhodujú na definícii pojmu „držiteľ“, Rada môže akceptovať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 8 v celom rozsahu. Okrem toho sa dá v zásade akceptovať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 9, ktorý bol predložený na to, aby sa použila správna terminológia.

V spoločnej pozícii sa ustanovuje, že subjekt zodpovedný za údržbu zabezpečí prostredníctvom systému údržby, aby boli vozidlá v bezpečnom prevádzkovom stave. Na to je potrebné, aby sa každému vozidlu pred jeho uvedením do prevádzky alebo využitím v sieti pridelil subjekt zodpovedný za údržbu. Každý subjekt zodpovedný za údržbu musí byť okrem toho registrovaný v národnom registri vozidiel. Vnútroštátny bezpečnostný orgán môže len vo výnimočných prípadoch a len v rámci svojej siete rozhodnúť o udelení výnimky z povinnosti prideliť vozidlu subjekt zodpovedný za údržbu. Uvedený orgán musí tieto výnimky uverejniť vo svojej výročnej správe. Zámerom Rady je, aby železničné podniky a manažéri infraštruktúry mohli prostredníctvom tohto systému ľahko určiť osobu zodpovednú za údržbu vozidla, ktoré prevádzkujú.

2.3   Certifikácia údržby

S cieľom zaručiť vnútroštátnym bezpečnostným orgánom a účastníkom dopravného reťazca, že na údržbu vozňov sa účinne dohliada, sa Rada rozhodla, že posilní ustanovenie návrhu Komisie o certifikácii údržby. Komisia navrhuje, aby sa tam, kde je to vhodné, zaviedol pre držiteľov systém certifikácie pre oblasť údržby. Rada naopak súhlasí, aby sa pre Komisiu ustanovila povinnosť prijať najneskôr jeden rok po nadobudnutí účinnosti návrhu, ktorým sa mení a dopĺňa smernica o bezpečnosti železníc, opatrenie, ktorým sa zavádza certifikácia subjektov zodpovedných za údržbu vzhľadom na ich systémy údržby. Tento systém certifikácie sa v návrhu Komisie, ako aj v spoločnej pozícii Rady zakladá na odporúčaní Európskej železničnej agentúry. Rada zabezpečí, že vydaný certifikát bude platiť na celom území Spoločenstva a že bude zaručovať, že certifikovaný subjekt spĺňa požiadavky na údržbu vyplývajúce zo smernice o bezpečnosti železníc v prípade všetkých vozidiel, za ktoré je zodpovedný.

Subjekty zodpovedné za údržbu sa môžu podieľať na tomto systéme certifikácie na základe dobrovoľnosti. S cieľom jasne vyjadriť, že na železničné podniky a manažérov infraštruktúry sa nekladú žiadne nové požiadavky Rada upresňuje, že systém riadenia bezpečnosti, ktorý železničné podniky a manažéri infraštruktúry musia zaviesť už na základe súčasnej smernice o bezpečnosti železníc, zahŕňa systém údržby.

V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 21 Parlament navrhuje systém údržby železničných vozidiel, ktorý sa od systému ustanoveného Radou odlišuje najmä z dvoch hľadísk. Po prvé, zatiaľ čo Rada – v súlade s rozhodnutím Komisie z 28. júla 2006, ktorým sa prijali technické špecifikácie interoperability (TSI) o vagónoch a s rozhodnutím Komisie z 9. novembra 2007, ktorým sa prijíma spoločná špecifikácia národného registra vozidiel – zavádza koncept subjektu zodpovedného za údržbu, Parlament prisudzuje priamu zodpovednosť za údržbu vozidla držiteľovi. Po druhé, Parlament žiada, aby bol systém certifikácie pre oblasť údržby povinný, zatiaľ čo Rada – v súlade s celkovým prístupom, ktorý načrtla Európska železničná agentúra – ustanovuje dobrovoľný systém.

Rada nemôže akceptovať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 21 z troch dôvodov. Prvým dôvodom je, že zodpovednosť za údržbu vozidla na strane držiteľa pravdepodobne nie je v súlade s celkovou zodpovednosťou železničných podnikov a manažérov infraštruktúry za bezpečné prevádzkovanie dopravy, ako sa to uvádza v iných kľúčových ustanoveniach smernice o bezpečnosti železníc, konkrétne v článku 4. Druhým dôvodom je, že Rada sa domnieva, že povinná účasť v systéme údržby nie je vždy vhodná a mohla by viesť k zbytočným administratívnym nákladom, ako napríklad v prípade vozňov z tretích krajín alebo iných druhov vozidiel, ako sú lokomotívy a osobné vozne. Tretím dôvodom je, že Rada sa obáva, že ak by sa držiteľom uložila zodpovednosť za údržbu, ktorá si vyžaduje špecifické know-how, mohlo by im to brániť v rozvoji ich hospodárskych činností.

2.4   Výnimka pre Cyprus a Maltu

Keďže Cyprus a Malta nemajú železničné systémy, Rada vo svojej spoločnej pozícii ustanovuje výnimku z transpozície a vykonávania smernice, ktorou sa mení a dopĺňa smernica o bezpečnosti železníc, pokiaľ na ich území nebudú vybudované železničné systémy.

III.   POZMEŇUJÚCE A DOPLŇUJÚCE NÁVRHY EURÓPSKEHO PARLAMENTU

Reakcia Rady na pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 8, 9, 18, 20, 21, 26 a 27 je uvedená vyššie v súvislosti s kľúčovými otázkami.

Rada tiež môže v celom rozsahu akceptovať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 2 o tabuľkách zhody: Ďalej sú v zásade prijateľné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 16 a 17 o oprave jazykovej verzie. Z právnych alebo technických dôvodov však Rada nemôže akceptovať tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy:

| — | pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3, pretože ciele v oblasti bezpečnosti a zdravia pracovníkov nie sú súčasťou rozsahu pôsobnosti návrhu Komisie, |
| --- | --- |

—

pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3, pretože ciele v oblasti bezpečnosti a zdravia pracovníkov nie sú súčasťou rozsahu pôsobnosti návrhu Komisie,

| — | navzájom súvisiace pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 4 až 7, pretože navrhovaná definícia „národných bezpečnostných predpisov“ nie je zlúčiteľná s prílohou II k smernici o bezpečnosti železníc, kde sú opísané národné bezpečnostné predpisy, a pretože termín „základné požiadavky“ sa používa v príliš úzkom význame, |
| --- | --- |

—

navzájom súvisiace pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 4 až 7, pretože navrhovaná definícia „národných bezpečnostných predpisov“ nie je zlúčiteľná s prílohou II k smernici o bezpečnosti železníc, kde sú opísané národné bezpečnostné predpisy, a pretože termín „základné požiadavky“ sa používa v príliš úzkom význame,

| — | pozmeňujúci a doplňujúci návrh 14, pretože Rada sa domnieva, že o rozvoji spoločných bezpečnostných cieľoch sa rokovalo pri prijímaní smernice o bezpečnosti železníc a že táto otázka by sa nemala znovu otvárať. Rada ďalej poznamenáva, že odporúčania Európskej železničnej agentúry, ktoré sa okrem iného týkajú spoločných bezpečnostných cieľov, už na základe článku 6 ods. 4 nariadenia o agentúre obsahujú požiadavku podrobnej analýzy nákladov a prínosu, |
| --- | --- |

—

pozmeňujúci a doplňujúci návrh 14, pretože Rada sa domnieva, že o rozvoji spoločných bezpečnostných cieľoch sa rokovalo pri prijímaní smernice o bezpečnosti železníc a že táto otázka by sa nemala znovu otvárať. Rada ďalej poznamenáva, že odporúčania Európskej železničnej agentúry, ktoré sa okrem iného týkajú spoločných bezpečnostných cieľov, už na základe článku 6 ods. 4 nariadenia o agentúre obsahujú požiadavku podrobnej analýzy nákladov a prínosu,

| — | pozmeňujúci a doplňujúci návrh 19, pretože nie je zlúčiteľný so štruktúrou spoločnej pozície, |
| --- | --- |

—

pozmeňujúci a doplňujúci návrh 19, pretože nie je zlúčiteľný so štruktúrou spoločnej pozície,

| — | pozmeňujúci a doplňujúci návrh 22 obsahuje otázku, komu by sa malo povoliť žiadať technické stanovisko od Európskej železničnej agentúry. Táto otázka by už však nemala byť sporná, keďže Rada a Parlament v nej v kontexte smernice o interoperabilite železníc dosiahli dohodu, |
| --- | --- |

—

pozmeňujúci a doplňujúci návrh 22 obsahuje otázku, komu by sa malo povoliť žiadať technické stanovisko od Európskej železničnej agentúry. Táto otázka by už však nemala byť sporná, keďže Rada a Parlament v nej v kontexte smernice o interoperabilite železníc dosiahli dohodu,

| — | pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 1, 10, 11, 12, 13, 15, 23, 24 a 25 o komitológii, v ktorých Parlament predkladá postup pre naliehavé prípady. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť a doplniť alebo doplniť nepodstatné prvky smernice o bezpečnosti železníc, Rada súhlasí s Komisiou a Parlamentom, že Parlament by mal byť v súvislosti s týmito opatreniami zapojený prostredníctvom regulačného postupu s kontrolou. Avšak ustanoviť možnosť uplatnenia postupu pre naliehavé prípady sa javí neprimerané, keďže všetky tieto opatrenia už majú špecifické lehoty alebo je potrebné ich pravidelne revidovať. |
| --- | --- |

—

pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 1, 10, 11, 12, 13, 15, 23, 24 a 25 o komitológii, v ktorých Parlament predkladá postup pre naliehavé prípady. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť a doplniť alebo doplniť nepodstatné prvky smernice o bezpečnosti železníc, Rada súhlasí s Komisiou a Parlamentom, že Parlament by mal byť v súvislosti s týmito opatreniami zapojený prostredníctvom regulačného postupu s kontrolou. Avšak ustanoviť možnosť uplatnenia postupu pre naliehavé prípady sa javí neprimerané, keďže všetky tieto opatrenia už majú špecifické lehoty alebo je potrebné ich pravidelne revidovať.

IV.   ZÁVER

Tieto tri legislatívne návrhy, t. j. o interoperabilite, bezpečnosti a Európskej železničnej agentúre, ktorých hlavným cieľom je uľahčiť pohyb železničných vozidiel v rámci Európskej únie, významným spôsobom prispievajú k ďalšej integrácii európskeho železničného priestoru. Pokiaľ ide o tieto tri návrhy, Rada a Parlament už dosiahli výrazný pokrok, konkrétne v podobe dohody, ktorú v prvom čítaní dosiahli o smernici o interoperabilite železníc. Táto dohoda vytvára pevný základ, o ktorý sa môžu obaja zákonodarcovia oprieť s cieľom nájsť na rokovaniach v rámci druhého čítania kompromisné riešenia k návrhom, ktorými sa menia a dopĺňajú smernica o bezpečnosti železníc a nariadenie o agentúre.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 126, 7.6.2007, s. 7.

(2)  Ú. v. EÚ C 126, 7.6.2007, s. 7.

(3)  Ú. v. EÚ C 126, 7.6.2007, s. 7.

(4)  Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 39.

---

| 20.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 122/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 122/19

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 13/2008,

ktorú prijala Rada 18. apríla 2008

na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/ /ES z ..., ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva

(2008/C 122 E/03)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve (4), sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve na podporu znižovania emisií skleníkových plynov nákladovo efektívnym a hospodársky účinným spôsobom. |
| --- | --- |

(1)

Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve (4), sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve na podporu znižovania emisií skleníkových plynov nákladovo efektívnym a hospodársky účinným spôsobom.

| (2) | Konečným cieľom Rámcového dohovoru Organizácie spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), ktorý bol schválený v mene Európskeho spoločenstva rozhodnutím Rady 94/69/ES (5), je stabilizovať koncentráciu skleníkových plynov v atmosfére na úrovni, ktorá zabráni nebezpečnému antropogénnemu zasahovaniu do klimatického systému. |
| --- | --- |

(2)

Konečným cieľom Rámcového dohovoru Organizácie spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), ktorý bol schválený v mene Európskeho spoločenstva rozhodnutím Rady 94/69/ES (5), je stabilizovať koncentráciu skleníkových plynov v atmosfére na úrovni, ktorá zabráni nebezpečnému antropogénnemu zasahovaniu do klimatického systému.

| (3) | Európska rada na zasadnutí v Bruseli 8. a 9. marca 2007 podčiarkla kľúčový význam dosiahnutia strategického cieľa, ktorým je obmedzenie zvýšenia celosvetovej priemernej teploty na najviac 2 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia. Najnovšie vedecké zistenia, o ktorých informoval medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojej štvrtej hodnotiacej správe, ešte jasnejšie preukazujú, že nepriaznivé účinky zmeny klímy predstavujú čoraz väčšie riziko pre ekosystémy, výrobu potravín a dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja a rozvojových cieľov milénia, ako aj pre ľudské zdravie a bezpečnosť. Udržanie reálnosti cieľa 2 °C si vyžaduje stabilizáciu koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére, ktorá zodpovedá okolo 450 ppmv ekvivalentu CO2, čo si vyžaduje, aby globálne emisie skleníkových plynov dosiahli vrchol v najbližších 10 až 15 rokoch, po čom by malo do roku 2050 nasledovať výrazné zníženie globálnych emisií na minimálne 50 % v porovnaní s rokom 1990. |
| --- | --- |

(3)

Európska rada na zasadnutí v Bruseli 8. a 9. marca 2007 podčiarkla kľúčový význam dosiahnutia strategického cieľa, ktorým je obmedzenie zvýšenia celosvetovej priemernej teploty na najviac 2 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia. Najnovšie vedecké zistenia, o ktorých informoval medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojej štvrtej hodnotiacej správe, ešte jasnejšie preukazujú, že nepriaznivé účinky zmeny klímy predstavujú čoraz väčšie riziko pre ekosystémy, výrobu potravín a dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja a rozvojových cieľov milénia, ako aj pre ľudské zdravie a bezpečnosť. Udržanie reálnosti cieľa 2 °C si vyžaduje stabilizáciu koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére, ktorá zodpovedá okolo 450 ppmv ekvivalentu CO2, čo si vyžaduje, aby globálne emisie skleníkových plynov dosiahli vrchol v najbližších 10 až 15 rokoch, po čom by malo do roku 2050 nasledovať výrazné zníženie globálnych emisií na minimálne 50 % v porovnaní s rokom 1990.

| (4) | Európska rada zdôraznila, že Európska únia je odhodlaná premeniť Európu na hospodárstvo s vysokou energetickou efektívnosťou a nízkymi emisiami skleníkových plynov a pokiaľ sa neuzavrie globálna komplexná dohoda na obdobie po roku 2012, prijať pevný a nezávislý záväzok znížiť do roku 2020 aspoň o 20 % emisie skleníkových plynov v porovnaní s rokom 1990. Obmedzenie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy je základným príspevkom v súlade s týmto záväzkom. |
| --- | --- |

(4)

Európska rada zdôraznila, že Európska únia je odhodlaná premeniť Európu na hospodárstvo s vysokou energetickou efektívnosťou a nízkymi emisiami skleníkových plynov a pokiaľ sa neuzavrie globálna komplexná dohoda na obdobie po roku 2012, prijať pevný a nezávislý záväzok znížiť do roku 2020 aspoň o 20 % emisie skleníkových plynov v porovnaní s rokom 1990. Obmedzenie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy je základným príspevkom v súlade s týmto záväzkom.

| (5) | Európska rada zdôraznila, že EÚ sa zaviazala ku globálnej a komplexnej dohode pre zníženie emisií skleníkových plynov po roku 2012, čo bude predstavovať účinnú, efektívnu a spravodlivú reakciu v rozsahu potrebnom na riešenie problémov súvisiacich so zmenou klímy. Ako svoj príspevok ku globálnej a komplexnej dohode na obdobie po roku 2012 schválila cieľ znížiť emisie skleníkových plynov v EÚ do roku 2020 o 30 % v porovnaní s rokom 1990, ak sa ostatné rozvinuté krajiny zaviažu k porovnateľnému zníženiu emisií a hospodársky rozvinutejšie rozvojové krajiny k príspevku primeranému ich zodpovednosti a možnostiam. EÚ naďalej zaujíma vedúcu úlohu v rokovaniach o ambicióznej medzinárodnej dohode, ktorej cieľom bude dosiahnuť obmedzenie zvýšenia celosvetovej priemernej teploty na najviac 2 °C, a je povzbudená pokrokom, ktorý sa vzhľadom k tomuto cieľu dosiahol na 13. zasadnutí konferencie zmluvných strán UNFCCC v decembri 2007 na Bali. EÚ sa bude usilovať zabezpečiť, aby takáto globálna dohoda obsahovala opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy, vzhľadom na čo by Komisia mala zvážiť, aké zmeny a doplnenia tejto smernice sú potrebné, keďže sa uplatňuje na prevádzkovateľov lietadiel. |
| --- | --- |

(5)

Európska rada zdôraznila, že EÚ sa zaviazala ku globálnej a komplexnej dohode pre zníženie emisií skleníkových plynov po roku 2012, čo bude predstavovať účinnú, efektívnu a spravodlivú reakciu v rozsahu potrebnom na riešenie problémov súvisiacich so zmenou klímy. Ako svoj príspevok ku globálnej a komplexnej dohode na obdobie po roku 2012 schválila cieľ znížiť emisie skleníkových plynov v EÚ do roku 2020 o 30 % v porovnaní s rokom 1990, ak sa ostatné rozvinuté krajiny zaviažu k porovnateľnému zníženiu emisií a hospodársky rozvinutejšie rozvojové krajiny k príspevku primeranému ich zodpovednosti a možnostiam. EÚ naďalej zaujíma vedúcu úlohu v rokovaniach o ambicióznej medzinárodnej dohode, ktorej cieľom bude dosiahnuť obmedzenie zvýšenia celosvetovej priemernej teploty na najviac 2 °C, a je povzbudená pokrokom, ktorý sa vzhľadom k tomuto cieľu dosiahol na 13. zasadnutí konferencie zmluvných strán UNFCCC v decembri 2007 na Bali. EÚ sa bude usilovať zabezpečiť, aby takáto globálna dohoda obsahovala opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy, vzhľadom na čo by Komisia mala zvážiť, aké zmeny a doplnenia tejto smernice sú potrebné, keďže sa uplatňuje na prevádzkovateľov lietadiel.

| (6) | UNFCCC vyžaduje, aby všetky zmluvné strany vypracovali a zaviedli vnútroštátne a v prípade potreby aj regionálne programy obsahujúce opatrenia na zmiernenie zmeny klímy. |
| --- | --- |

(6)

UNFCCC vyžaduje, aby všetky zmluvné strany vypracovali a zaviedli vnútroštátne a v prípade potreby aj regionálne programy obsahujúce opatrenia na zmiernenie zmeny klímy.

| (7) | Podľa Kjótskeho protokolu k UNFCCC, ktorý bol schválený v mene Európskeho spoločenstva rozhodnutím Rady 2002/358/ES (6), rozvinuté krajiny musia obmedziť alebo znížiť emisie skleníkových plynov z leteckej dopravy, na ktoré sa nevzťahuje Montrealský protokol, v rámci Medzinárodnej organizácie pre civilné letectvo (ICAO). |
| --- | --- |

(7)

Podľa Kjótskeho protokolu k UNFCCC, ktorý bol schválený v mene Európskeho spoločenstva rozhodnutím Rady 2002/358/ES (6), rozvinuté krajiny musia obmedziť alebo znížiť emisie skleníkových plynov z leteckej dopravy, na ktoré sa nevzťahuje Montrealský protokol, v rámci Medzinárodnej organizácie pre civilné letectvo (ICAO).

| (8) | Hoci Spoločenstvo nie je zmluvnou stranou Chicagského dohovoru z roku 944 o medzinárodnom civilnom letectve („Chicagský dohovor“), všetky členské štáty sú zmluvnými stranami uvedeného dohovoru a členmi ICAO. Členské štáty naďalej spolupracujú s inými štátmi v ICAO pri vypracúvaní opatrení vrátane trhových nástrojov na riešenie vplyvu leteckej dopravy na zmenu klímy. Na šiestom zasadnutí Výboru ICAO pre ochranu životného prostredia v letectve v roku 2004 sa dohodlo, že systém obchodovania s emisiami z leteckej dopravy založený na novom právnom nástroji pod záštitou ICAO sa javí ako nedostatočne príťažlivý a teda by sa v ňom ďalej nemalo pokračovať. V dôsledku toho sa v rezolúcii A35-5 z 35. Valného zhromaždenia ICAO, ktoré sa konalo v septembri 2004, nenavrhol nový právny nástroj, ale namiesto toho sa schválilo otvorené obchodovanie s emisiami a možnosť, aby štáty začlenili emisie z medzinárodnej leteckej dopravy do svojich systémov obchodovania s emisiami. Dodatok L k rezolúcii A36-22 z 36. Valného zhromaždenia ICAO, ktoré sa konalo v septembri 2007, nalieha na zmluvné štáty, aby neuplatňovali systém obchodovania s emisiami na prevádzkovateľov lietadiel z iných zmluvných štátov s výnimkou uplatňovania na základe vzájomnej dohody medzi uvedenými štátmi. Pripomínajúc, že Chicagský dohovor výslovne uznáva právo každej zmluvnej strany uplatňovať na nediskriminačnom základe svoje vlastné zákony a naradenia v oblasti leteckej dopravy na lietadlá všetkých štátov, vzniesli členské štáty Európskeho spoločenstva a pätnásť ďalších európskych štátov výhradu k tomuto uzneseniu a vyhradili si právo v rámci Chicagského dohovoru prijímať a uplatňovať trhové opatrenia na nediskriminačnom základe na všetkých prevádzkovateľov lietadiel zo všetkých štátov, ktorí poskytujú letecké dopravné služby na ich územie, z neho alebo v rámci ich územia. |
| --- | --- |

(8)

Hoci Spoločenstvo nie je zmluvnou stranou Chicagského dohovoru z roku 944 o medzinárodnom civilnom letectve („Chicagský dohovor“), všetky členské štáty sú zmluvnými stranami uvedeného dohovoru a členmi ICAO. Členské štáty naďalej spolupracujú s inými štátmi v ICAO pri vypracúvaní opatrení vrátane trhových nástrojov na riešenie vplyvu leteckej dopravy na zmenu klímy. Na šiestom zasadnutí Výboru ICAO pre ochranu životného prostredia v letectve v roku 2004 sa dohodlo, že systém obchodovania s emisiami z leteckej dopravy založený na novom právnom nástroji pod záštitou ICAO sa javí ako nedostatočne príťažlivý a teda by sa v ňom ďalej nemalo pokračovať. V dôsledku toho sa v rezolúcii A35-5 z 35. Valného zhromaždenia ICAO, ktoré sa konalo v septembri 2004, nenavrhol nový právny nástroj, ale namiesto toho sa schválilo otvorené obchodovanie s emisiami a možnosť, aby štáty začlenili emisie z medzinárodnej leteckej dopravy do svojich systémov obchodovania s emisiami. Dodatok L k rezolúcii A36-22 z 36. Valného zhromaždenia ICAO, ktoré sa konalo v septembri 2007, nalieha na zmluvné štáty, aby neuplatňovali systém obchodovania s emisiami na prevádzkovateľov lietadiel z iných zmluvných štátov s výnimkou uplatňovania na základe vzájomnej dohody medzi uvedenými štátmi. Pripomínajúc, že Chicagský dohovor výslovne uznáva právo každej zmluvnej strany uplatňovať na nediskriminačnom základe svoje vlastné zákony a naradenia v oblasti leteckej dopravy na lietadlá všetkých štátov, vzniesli členské štáty Európskeho spoločenstva a pätnásť ďalších európskych štátov výhradu k tomuto uzneseniu a vyhradili si právo v rámci Chicagského dohovoru prijímať a uplatňovať trhové opatrenia na nediskriminačnom základe na všetkých prevádzkovateľov lietadiel zo všetkých štátov, ktorí poskytujú letecké dopravné služby na ich územie, z neho alebo v rámci ich územia.

| (9) | Podľa šiesteho environmentálneho akčného programu Spoločenstva ustanoveného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 1600/2002/ES (7) má Spoločenstvo identifikovať a prijať špecifické opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy, ak do roku 2002 nedôjde k dohode o týchto krokoch v rámci ICAO. Rada vo svojich záveroch z októbra 2002, decembra 2003 a októbra 2004 opakovane vyzvala Komisiu, aby navrhla opatrenia na zníženie vplyvu medzinárodnej leteckej dopravy na zmenu klímy. |
| --- | --- |

(9)

Podľa šiesteho environmentálneho akčného programu Spoločenstva ustanoveného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 1600/2002/ES (7) má Spoločenstvo identifikovať a prijať špecifické opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy, ak do roku 2002 nedôjde k dohode o týchto krokoch v rámci ICAO. Rada vo svojich záveroch z októbra 2002, decembra 2003 a októbra 2004 opakovane vyzvala Komisiu, aby navrhla opatrenia na zníženie vplyvu medzinárodnej leteckej dopravy na zmenu klímy.

| (10) | V záujme dosiahnutia potrebného podstatného zníženia by sa politiky a opatrenia mali vykonávať na úrovni členského štátu a na úrovni Spoločenstva vo všetkých sektoroch ekonomiky Spoločenstva. Ak by vplyv sektoru leteckej dopravy narastal súčasným tempom, významne by to oslabilo zníženie, ktoré pri boji so zmenou klímy dosiahli iné sektory. |
| --- | --- |

(10)

V záujme dosiahnutia potrebného podstatného zníženia by sa politiky a opatrenia mali vykonávať na úrovni členského štátu a na úrovni Spoločenstva vo všetkých sektoroch ekonomiky Spoločenstva. Ak by vplyv sektoru leteckej dopravy narastal súčasným tempom, významne by to oslabilo zníženie, ktoré pri boji so zmenou klímy dosiahli iné sektory.

| (11) | Komisia vo svojom oznámení z 27. septembra 2005 Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „Znižovanie dopadu letectva na zmenu klímy“ navrhla stratégiu na obmedzenie vplyvu leteckej dopravy na zmenu klímy. Ako súčasť komplexného balíka opatrení sa v stratégii navrhlo začlenenie leteckej dopravy do systému Spoločenstva pre obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov a ako súčasť druhej etapy Európskeho programu na zmenu klímy sa ustanovilo zostavenie multilaterálnej pracovnej skupiny pre leteckú dopravu, aby posúdila spôsoby začlenenia leteckej dopravy do systému Spoločenstva. Vo svojich záveroch z 2. decembra 2005 Rada uznala, že z ekonomického a environmentálneho hľadiska sa začlenenie sektora leteckej dopravy do systému Spoločenstva javí ako najlepšie riešenie a vyzvala Komisiu, aby do konca roku 2006 predložila legislatívny návrh. Európsky parlament vo svojom uznesení zo 4. júla 2006 o obmedzení vplyvu leteckej dopravy na klimatické zmeny (8) uznal, že obchodovanie s emisiami má potenciál zohrať úlohu ako súčasť komplexného balíka opatrení zameraných na riešenie vplyvu leteckej dopravy na zmenu klímy, za predpokladu, že bude vhodne navrhnuté. |
| --- | --- |

(11)

Komisia vo svojom oznámení z 27. septembra 2005 Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „Znižovanie dopadu letectva na zmenu klímy“ navrhla stratégiu na obmedzenie vplyvu leteckej dopravy na zmenu klímy. Ako súčasť komplexného balíka opatrení sa v stratégii navrhlo začlenenie leteckej dopravy do systému Spoločenstva pre obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov a ako súčasť druhej etapy Európskeho programu na zmenu klímy sa ustanovilo zostavenie multilaterálnej pracovnej skupiny pre leteckú dopravu, aby posúdila spôsoby začlenenia leteckej dopravy do systému Spoločenstva. Vo svojich záveroch z 2. decembra 2005 Rada uznala, že z ekonomického a environmentálneho hľadiska sa začlenenie sektora leteckej dopravy do systému Spoločenstva javí ako najlepšie riešenie a vyzvala Komisiu, aby do konca roku 2006 predložila legislatívny návrh. Európsky parlament vo svojom uznesení zo 4. júla 2006 o obmedzení vplyvu leteckej dopravy na klimatické zmeny (8) uznal, že obchodovanie s emisiami má potenciál zohrať úlohu ako súčasť komplexného balíka opatrení zameraných na riešenie vplyvu leteckej dopravy na zmenu klímy, za predpokladu, že bude vhodne navrhnuté.

| (12) | Cieľom zmien a doplnení smernice 2003/87/ES touto smernicou je znížiť vplyv sektora leteckej dopravy na zmenu klímy začlenením emisií z činností leteckej dopravy do systému Spoločenstva. |
| --- | --- |

(12)

Cieľom zmien a doplnení smernice 2003/87/ES touto smernicou je znížiť vplyv sektora leteckej dopravy na zmenu klímy začlenením emisií z činností leteckej dopravy do systému Spoločenstva.

| (13) | Prevádzkovatelia lietadiel majú najbezprostrednejšiu kontrolu nad typom lietadiel v prevádzke, ako aj nad spôsobom, akým sú riadené, a preto by mali zodpovedať za plnenie záväzkov vyplývajúcich z tejto smernice vrátane záväzku pripraviť plán monitorovania a v súlade s týmto plánom monitorovať emisie a podávať o nich správy. Prevádzkovateľa lietadla možno identifikovať podľa používania identifikátora ICAO alebo akéhokoľvek iného uznaného identifikátora, ktorý sa používa pri identifikácii letu. Ak totožnosť prevádzkovateľa lietadla nie je známa, považuje sa zaňho majiteľ lietadla, pokiaľ nepreukáže, ktorá iná osoba je prevádzkovateľom lietadla. |
| --- | --- |

(13)

Prevádzkovatelia lietadiel majú najbezprostrednejšiu kontrolu nad typom lietadiel v prevádzke, ako aj nad spôsobom, akým sú riadené, a preto by mali zodpovedať za plnenie záväzkov vyplývajúcich z tejto smernice vrátane záväzku pripraviť plán monitorovania a v súlade s týmto plánom monitorovať emisie a podávať o nich správy. Prevádzkovateľa lietadla možno identifikovať podľa používania identifikátora ICAO alebo akéhokoľvek iného uznaného identifikátora, ktorý sa používa pri identifikácii letu. Ak totožnosť prevádzkovateľa lietadla nie je známa, považuje sa zaňho majiteľ lietadla, pokiaľ nepreukáže, ktorá iná osoba je prevádzkovateľom lietadla.

| (14) | Od roku 2012 by sa do systému mali zahrnúť emisie zo všetkých letov prichádzajúcich a odchádzajúcich z letísk Spoločenstva. Systém Spoločenstva môže preto slúžiť ako model pre využívanie obchodovania s emisiami v celosvetovom meradle. Ak tretia krajina prijme opatrenia na zníženie vplyvu letov do Spoločenstva na zmenu klímy, Komisia by po konzultácii s touto krajinou mala posúdiť dostupné možnosti s cieľom zabezpečiť optimálnu interakciu medzi systémom Spoločenstva a opatreniami tejto krajiny. |
| --- | --- |

(14)

Od roku 2012 by sa do systému mali zahrnúť emisie zo všetkých letov prichádzajúcich a odchádzajúcich z letísk Spoločenstva. Systém Spoločenstva môže preto slúžiť ako model pre využívanie obchodovania s emisiami v celosvetovom meradle. Ak tretia krajina prijme opatrenia na zníženie vplyvu letov do Spoločenstva na zmenu klímy, Komisia by po konzultácii s touto krajinou mala posúdiť dostupné možnosti s cieľom zabezpečiť optimálnu interakciu medzi systémom Spoločenstva a opatreniami tejto krajiny.

| (15) | V súlade so zásadou lepšej právnej regulácie by sa určité lety mali z tohto systému vyňať. Prevádzkovatelia komerčnej leteckej dopravy, ktorí uskutočňujú za tri po sebe nasledujúce štvormesačné obdobia menej ako 243 letov za obdobie, by sa z tohto systému mali vyňať, aby sa nekládlo neprimerané administratívne zaťaženie. Bolo by to prínosné pre letecké spoločnosti, ktoré v rámci pôsobnosti systému Spoločenstva poskytujú obmedzené služby, vrátane leteckých spoločností z rozvojových krajín. |
| --- | --- |

(15)

V súlade so zásadou lepšej právnej regulácie by sa určité lety mali z tohto systému vyňať. Prevádzkovatelia komerčnej leteckej dopravy, ktorí uskutočňujú za tri po sebe nasledujúce štvormesačné obdobia menej ako 243 letov za obdobie, by sa z tohto systému mali vyňať, aby sa nekládlo neprimerané administratívne zaťaženie. Bolo by to prínosné pre letecké spoločnosti, ktoré v rámci pôsobnosti systému Spoločenstva poskytujú obmedzené služby, vrátane leteckých spoločností z rozvojových krajín.

| (16) | Letecká doprava ovplyvňuje globálnu klímu prostredníctvom uvoľňovania oxidu uhličitého, oxidov dusíka, vodných pár a sulfátových a sadzových častíc. IPCC odhadol, že celkový vplyv leteckej dopravy v súčasnosti je približne dvojnásobne až štvornásobne vyšší ako vplyv samotných emisií oxidu uhličitého z leteckej dopravy v minulosti. Nedávny výskum Spoločenstva naznačuje, že celkový vplyv leteckej dopravy by mohol byť asi dvojnásobne vyšší ako vplyv samotného oxidu uhličitého. Ani jeden z týchto odhadov však nezohľadňuje veľmi neisté vplyvy cirrusových oblakov. Politika Spoločenstva v oblasti životného prostredia sa v súlade s článkom 174 ods. 2 zmluvy sa má zakladať na zásade predbežnej opatrnosti. Kým vedecký pokrok neprinesie nové informácie, mali by sa vplyvy leteckej dopravy zohľadňovať v čo najväčšom rozsahu. Emisie oxidov dusíka budú predmetom iných právnych predpisov, ktoré Komisia navrhne v roku 2008. |
| --- | --- |

(16)

Letecká doprava ovplyvňuje globálnu klímu prostredníctvom uvoľňovania oxidu uhličitého, oxidov dusíka, vodných pár a sulfátových a sadzových častíc. IPCC odhadol, že celkový vplyv leteckej dopravy v súčasnosti je približne dvojnásobne až štvornásobne vyšší ako vplyv samotných emisií oxidu uhličitého z leteckej dopravy v minulosti. Nedávny výskum Spoločenstva naznačuje, že celkový vplyv leteckej dopravy by mohol byť asi dvojnásobne vyšší ako vplyv samotného oxidu uhličitého. Ani jeden z týchto odhadov však nezohľadňuje veľmi neisté vplyvy cirrusových oblakov. Politika Spoločenstva v oblasti životného prostredia sa v súlade s článkom 174 ods. 2 zmluvy sa má zakladať na zásade predbežnej opatrnosti. Kým vedecký pokrok neprinesie nové informácie, mali by sa vplyvy leteckej dopravy zohľadňovať v čo najväčšom rozsahu. Emisie oxidov dusíka budú predmetom iných právnych predpisov, ktoré Komisia navrhne v roku 2008.

| (17) | V záujme toho, aby sa predišlo narušeniu hospodárskej súťaže by sa mala špecifikovať harmonizovaná metodika prideľovania kvót na určovanie celkového množstva kvót, ktoré sa majú vydať, a na rozdelenie kvót prevádzkovateľom lietadiel. Podiel emisných kvót sa bude prideľovať prostredníctvom aukcie v súlade s pravidlami, ktoré vypracuje Komisia. V záujme zabezpečenia prístupu nových prevádzkovateľov lietadiel na trh a pomoci pre prevádzkovateľov lietadiel, u ktorých sa prudko zvýšil počet uskutočňovaných tonokilometrov, by sa mala vyčleniť osobitná rezerva kvót. Prevádzkovateľom lietadiel, ktorí zastavia činnosť, by sa mali naďalej vydávať kvóty až do konca obdobia, na ktoré už boli pridelené voľné kvóty. |
| --- | --- |

(17)

V záujme toho, aby sa predišlo narušeniu hospodárskej súťaže by sa mala špecifikovať harmonizovaná metodika prideľovania kvót na určovanie celkového množstva kvót, ktoré sa majú vydať, a na rozdelenie kvót prevádzkovateľom lietadiel. Podiel emisných kvót sa bude prideľovať prostredníctvom aukcie v súlade s pravidlami, ktoré vypracuje Komisia. V záujme zabezpečenia prístupu nových prevádzkovateľov lietadiel na trh a pomoci pre prevádzkovateľov lietadiel, u ktorých sa prudko zvýšil počet uskutočňovaných tonokilometrov, by sa mala vyčleniť osobitná rezerva kvót. Prevádzkovateľom lietadiel, ktorí zastavia činnosť, by sa mali naďalej vydávať kvóty až do konca obdobia, na ktoré už boli pridelené voľné kvóty.

| (18) | Úplné zosúladenie pomeru kvót vydaných bezplatne všetkým prevádzkovateľom lietadiel, ktorí sú zapojení do systému, je vhodné na to, aby sa zabezpečili rovnaké podmienky pre prevádzkovateľov lietadiel, vzhľadom na to, že každý prevádzkovateľ lietadiel bude regulovaný jediným členským štátom, pokiaľ ide o všetky jeho operácie do EÚ, z nej a v rámci nej, a nediskriminačnými ustanoveniami bilaterálnych dohôd o leteckých službách s tretími krajinami. |
| --- | --- |

(18)

Úplné zosúladenie pomeru kvót vydaných bezplatne všetkým prevádzkovateľom lietadiel, ktorí sú zapojení do systému, je vhodné na to, aby sa zabezpečili rovnaké podmienky pre prevádzkovateľov lietadiel, vzhľadom na to, že každý prevádzkovateľ lietadiel bude regulovaný jediným členským štátom, pokiaľ ide o všetky jeho operácie do EÚ, z nej a v rámci nej, a nediskriminačnými ustanoveniami bilaterálnych dohôd o leteckých službách s tretími krajinami.

| (19) | Letecká doprava prispieva k celkovému vplyvu ľudskej činnosti na zmenu klímy a vplyv emisií skleníkových plynov z lietadiel na životné prostredie sa môže zmierniť prostredníctvom opatrení na riešenie zmeny klímy v EÚ a tretích krajinách a na financovanie výskumu a vývoja zameraného na zmiernenie a adaptáciu. O otázkach týkajúcich sa štátnych verejných výdavkov rozhodujú v súlade so zásadou subsidiarity členské štáty. Bez toho, aby bola dotknutá uvedená pozícia, príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie alebo rovnaká suma, ak to vyžadujú základné rozpočtové zásady členského štátu, ako napríklad jednotnosť a univerzálnosť, by sa mali použiť na zníženie emisií skleníkových plynov, prispôsobenie sa vplyvom zmeny klímy v EÚ a tretích krajinách, financovanie výskumu a vývoja zameraného na zmiernenie a prispôsobenie a na pokrytie nákladov na správu systému. Mohli by sem patriť opatrenia na podporu dopravy ohľaduplnej voči životnému prostrediu. Výnosy z obchodovania formou aukcie by sa mali využívať najmä na financovanie príspevkov do Globálneho fondu pre energetickú účinnosť a obnoviteľnú energiu a opatrení, ktoré zabránia odlesňovaniu a uľahčia adaptáciu v rozvojových krajinách. Ustanovenia tejto smernice, ktoré sa týkajú používania príjmov, by nemali mať vplyv na žiadne rozhodnutie o použití príjmov pochádzajúcich z aukčného obchodovania s kvótami v širšom kontexte všeobecného preskúmania smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(19)

Letecká doprava prispieva k celkovému vplyvu ľudskej činnosti na zmenu klímy a vplyv emisií skleníkových plynov z lietadiel na životné prostredie sa môže zmierniť prostredníctvom opatrení na riešenie zmeny klímy v EÚ a tretích krajinách a na financovanie výskumu a vývoja zameraného na zmiernenie a adaptáciu. O otázkach týkajúcich sa štátnych verejných výdavkov rozhodujú v súlade so zásadou subsidiarity členské štáty. Bez toho, aby bola dotknutá uvedená pozícia, príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie alebo rovnaká suma, ak to vyžadujú základné rozpočtové zásady členského štátu, ako napríklad jednotnosť a univerzálnosť, by sa mali použiť na zníženie emisií skleníkových plynov, prispôsobenie sa vplyvom zmeny klímy v EÚ a tretích krajinách, financovanie výskumu a vývoja zameraného na zmiernenie a prispôsobenie a na pokrytie nákladov na správu systému. Mohli by sem patriť opatrenia na podporu dopravy ohľaduplnej voči životnému prostrediu. Výnosy z obchodovania formou aukcie by sa mali využívať najmä na financovanie príspevkov do Globálneho fondu pre energetickú účinnosť a obnoviteľnú energiu a opatrení, ktoré zabránia odlesňovaniu a uľahčia adaptáciu v rozvojových krajinách. Ustanovenia tejto smernice, ktoré sa týkajú používania príjmov, by nemali mať vplyv na žiadne rozhodnutie o použití príjmov pochádzajúcich z aukčného obchodovania s kvótami v širšom kontexte všeobecného preskúmania smernice 2003/87/ES.

| (20) | Ustanovenia o využívaní finančných prostriedkov z obchodovania formou aukcie by sa mali oznámiť Komisii. Toto oznámenie nezbavuje členský štát povinnosti ustanovenej v článku 88 ods. 3 zmluvy oznamovať určité vnútroštátne opatrenia. Touto smernicou by nemal byť dotknutý výsledok žiadnych budúcich postupov štátnej pomoci, ktoré sa môžu uplatniť v súlade s článkami 87 a 88 zmluvy. |
| --- | --- |

(20)

Ustanovenia o využívaní finančných prostriedkov z obchodovania formou aukcie by sa mali oznámiť Komisii. Toto oznámenie nezbavuje členský štát povinnosti ustanovenej v článku 88 ods. 3 zmluvy oznamovať určité vnútroštátne opatrenia. Touto smernicou by nemal byť dotknutý výsledok žiadnych budúcich postupov štátnej pomoci, ktoré sa môžu uplatniť v súlade s článkami 87 a 88 zmluvy.

| (21) | Prevádzkovatelia lietadiel by na zvýšenie nákladovej efektívnosti systému mali mať možnosť využívať certifikované emisné zníženia („CER“) a jednotky emisného zníženia („ERU“) z projektových činností, aby splnili záväzky odovzdávať kvóty až do harmonizovaného limitu. Využívanie CER a ERU by malo byť v súlade s akceptačnými kritériami používania v systéme obchodovania stanovenými v tejto smernici. |
| --- | --- |

(21)

Prevádzkovatelia lietadiel by na zvýšenie nákladovej efektívnosti systému mali mať možnosť využívať certifikované emisné zníženia („CER“) a jednotky emisného zníženia („ERU“) z projektových činností, aby splnili záväzky odovzdávať kvóty až do harmonizovaného limitu. Využívanie CER a ERU by malo byť v súlade s akceptačnými kritériami používania v systéme obchodovania stanovenými v tejto smernici.

| (22) | V záujme zníženia administratívneho zaťaženia prevádzkovateľov lietadiel by za každého prevádzkovateľa lietadiel mal zodpovedať jeden členský štát. Od členských štátov by sa malo požadovať, aby zabezpečili, aby prevádzkovatelia lietadiel, ktorým bola vydaná prevádzková licencia v danom štáte, alebo prevádzkovatelia lietadiel bez licencie, alebo prevádzkovatelia z tretích krajín, ktorých emisie sa vo východiskovom roku pripočítavajú hlavne danému členskému štátu, dodržiavali požiadavky tejto smernice. V prípade, že prevádzkovateľ lietadiel nespĺňa požiadavky tejto smernice a riadiacemu členskému štátu sa nepodarilo zabezpečiť ich splnenie inými donucovacími opatreniami, mali by členské štáty konať solidárne. Riadiaci členský štát by preto mal byť schopný požiadať Komisiu, aby v súvislosti s dotknutým prevádzkovateľom lietadiel rozhodla o uložení zákazu prevádzky na úrovni Spoločenstva ako o poslednej možnosti. |
| --- | --- |

(22)

V záujme zníženia administratívneho zaťaženia prevádzkovateľov lietadiel by za každého prevádzkovateľa lietadiel mal zodpovedať jeden členský štát. Od členských štátov by sa malo požadovať, aby zabezpečili, aby prevádzkovatelia lietadiel, ktorým bola vydaná prevádzková licencia v danom štáte, alebo prevádzkovatelia lietadiel bez licencie, alebo prevádzkovatelia z tretích krajín, ktorých emisie sa vo východiskovom roku pripočítavajú hlavne danému členskému štátu, dodržiavali požiadavky tejto smernice. V prípade, že prevádzkovateľ lietadiel nespĺňa požiadavky tejto smernice a riadiacemu členskému štátu sa nepodarilo zabezpečiť ich splnenie inými donucovacími opatreniami, mali by členské štáty konať solidárne. Riadiaci členský štát by preto mal byť schopný požiadať Komisiu, aby v súvislosti s dotknutým prevádzkovateľom lietadiel rozhodla o uložení zákazu prevádzky na úrovni Spoločenstva ako o poslednej možnosti.

| (23) | V záujme zachovania integrity účtovného systému používaného pre systém Spoločenstva s prihliadnutím na skutočnosť, že emisie z medzinárodnej leteckej dopravy nie sú začlenené do záväzkov členských štátov podľa Kjótskeho protokolu, by sa emisné kvóty pridelené sektoru leteckej dopravy mali využívať iba na plnenie záväzkov prevádzkovateľov lietadiel odovzdať emisné kvóty v súlade s touto smernicou. |
| --- | --- |

(23)

V záujme zachovania integrity účtovného systému používaného pre systém Spoločenstva s prihliadnutím na skutočnosť, že emisie z medzinárodnej leteckej dopravy nie sú začlenené do záväzkov členských štátov podľa Kjótskeho protokolu, by sa emisné kvóty pridelené sektoru leteckej dopravy mali využívať iba na plnenie záväzkov prevádzkovateľov lietadiel odovzdať emisné kvóty v súlade s touto smernicou.

| (24) | V záujme zabezpečenia environmentálnej integrity systému by sa jednotky odovzdané prevádzkovateľmi lietadiel mali započítať len do cieľov zníženia skleníkových plynov, ktoré tieto emisie zohľadňujú. |
| --- | --- |

(24)

V záujme zabezpečenia environmentálnej integrity systému by sa jednotky odovzdané prevádzkovateľmi lietadiel mali započítať len do cieľov zníženia skleníkových plynov, ktoré tieto emisie zohľadňujú.

| (25) | Európska organizácia pre bezpečnosť leteckej dopravy (Eurocontrol) môže disponovať informáciami, ktoré by mohli pomôcť členským štátom alebo Komisii pri plnení ich záväzkov uložených touto smernicou. |
| --- | --- |

(25)

Európska organizácia pre bezpečnosť leteckej dopravy (Eurocontrol) môže disponovať informáciami, ktoré by mohli pomôcť členským štátom alebo Komisii pri plnení ich záväzkov uložených touto smernicou.

| (26) | Ustanovenia systému Spoločenstva týkajúce sa monitorovania, podávania správ a overovania emisií a pokút uplatniteľných na prevádzkovateľov by sa mali uplatňovať aj na prevádzkovateľov lietadiel. |
| --- | --- |

(26)

Ustanovenia systému Spoločenstva týkajúce sa monitorovania, podávania správ a overovania emisií a pokút uplatniteľných na prevádzkovateľov by sa mali uplatňovať aj na prevádzkovateľov lietadiel.

| (27) | Komisia by mala preskúmať fungovanie smernice 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy s ohľadom na skúsenosti z jej uplatňovania a následne by mala predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(27)

Komisia by mala preskúmať fungovanie smernice 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy s ohľadom na skúsenosti z jej uplatňovania a následne by mala predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade.

| (28) | Pri preskúmaní fungovania smernice 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy by sa mala vziať do úvahy štrukturálna závislosť od leteckej dopravy krajín, ktoré nemajú vhodné a porovnateľné alternatívne druhy dopravy, a sú preto vo veľkej miere závislé od leteckej dopravy, a v ktorých sektor cestovného ruchu vo veľkej miere prispieva k HDP týchto krajín. Osobitná pozornosť by sa mala venovať úvahám s cieľom zmierniť alebo dokonca odstrániť akékoľvek problémy s dostupnosťou a konkurencieschopnosťou, ktoré vznikajú v najvzdialenejších regiónoch, ako je uvedené v článku 299 ods. 2 zmluvy a problémy týkajúce sa záväzkov vyplývajúcich zo služby vo verejnom záujme v súvislosti s vykonávaním tejto smernice. |
| --- | --- |

(28)

Pri preskúmaní fungovania smernice 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy by sa mala vziať do úvahy štrukturálna závislosť od leteckej dopravy krajín, ktoré nemajú vhodné a porovnateľné alternatívne druhy dopravy, a sú preto vo veľkej miere závislé od leteckej dopravy, a v ktorých sektor cestovného ruchu vo veľkej miere prispieva k HDP týchto krajín. Osobitná pozornosť by sa mala venovať úvahám s cieľom zmierniť alebo dokonca odstrániť akékoľvek problémy s dostupnosťou a konkurencieschopnosťou, ktoré vznikajú v najvzdialenejších regiónoch, ako je uvedené v článku 299 ods. 2 zmluvy a problémy týkajúce sa záväzkov vyplývajúcich zo služby vo verejnom záujme v súvislosti s vykonávaním tejto smernice.

| (29) | Ministerské vyhlásenie o gibraltárskom letisku dohodnuté v Córdobe 18. septembra 2006 počas prvého zasadnutia ministrov na fóre pre dialóg o Gibraltári nahradí spoločné vyhlásenie o tomto letisku vydané 2. decembra 1987 v Londýne, jeho plné dodržiavanie sa bude považovať za dodržiavanie vyhlásenia z roku 1987. |
| --- | --- |

(29)

Ministerské vyhlásenie o gibraltárskom letisku dohodnuté v Córdobe 18. septembra 2006 počas prvého zasadnutia ministrov na fóre pre dialóg o Gibraltári nahradí spoločné vyhlásenie o tomto letisku vydané 2. decembra 1987 v Londýne, jeho plné dodržiavanie sa bude považovať za dodržiavanie vyhlásenia z roku 1987.

| (30) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (9). |
| --- | --- |

(30)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (9).

| (31) | Komisia by mala byť predovšetkým splnomocnená na prijatie opatrení na obchodovanie formou aukcie s emisnými kvótami, ktoré sa nemusia vydávať bezplatne, na prijatie podrobných pravidiel týkajúcich sa fungovania osobitnej rezervy pre určitých prevádzkovateľov lietadiel a pravidiel týkajúcich sa postupov v súvislosti s požiadavkami, aby Komisia rozhodla o uložení zákazu prevádzky pre prevádzkovateľov lietadiel a menila a dopĺňala činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, ak tretia krajina zavedie opatrenia na zníženie vplyvu leteckej dopravy na zmenu klímy. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tejto smernice okrem iného jej doplnením o nové nepodstatné prvky, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(31)

Komisia by mala byť predovšetkým splnomocnená na prijatie opatrení na obchodovanie formou aukcie s emisnými kvótami, ktoré sa nemusia vydávať bezplatne, na prijatie podrobných pravidiel týkajúcich sa fungovania osobitnej rezervy pre určitých prevádzkovateľov lietadiel a pravidiel týkajúcich sa postupov v súvislosti s požiadavkami, aby Komisia rozhodla o uložení zákazu prevádzky pre prevádzkovateľov lietadiel a menila a dopĺňala činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, ak tretia krajina zavedie opatrenia na zníženie vplyvu leteckej dopravy na zmenu klímy. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tejto smernice okrem iného jej doplnením o nové nepodstatné prvky, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

| (32) | Keďže cieľ tejto smernice nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(32)

Keďže cieľ tejto smernice nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (33) | V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (10) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu. |
| --- | --- |

(33)

V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (10) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu.

| (34) | Smernica 2003/87/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(34)

Smernica 2003/87/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Zmeny a doplnenia smernice 2003/87/ES

Smernica 2003/87/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1) | pred článok 1 sa vkladá tento nadpis: |
| --- | --- |

1)

pred článok 1 sa vkladá tento nadpis:

| 2) | v článku 2 sa dopĺňa tento odsek:
  „3.   Uplatňovaním tejto smernice na gibraltárske letisko nie sú dotknuté príslušné právne pozície Španielskeho kráľovstva a Spojeného kráľovstva, pokiaľ ide o spor o právomoc nad územím, na ktorom sa nachádza toto letisko.“; |
| --- | --- |

2)

v článku 2 sa dopĺňa tento odsek:

„3.   Uplatňovaním tejto smernice na gibraltárske letisko nie sú dotknuté príslušné právne pozície Španielskeho kráľovstva a Spojeného kráľovstva, pokiaľ ide o spor o právomoc nad územím, na ktorom sa nachádza toto letisko.“;

| 3) | článok 3 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | bod b) sa nahrádza takto:






  „b) | ‚emisie‘ znamenajú uvoľňovanie skleníkových plynov do atmosféry zo zdrojov v zariadení alebo uvoľňovanie plynov z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I, ktoré boli špecifikované v súvislosti s touto činnosťou;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

článok 3 sa mení a dopĺňa takto:

a)

bod b) sa nahrádza takto:

„b)

‚emisie‘ znamenajú uvoľňovanie skleníkových plynov do atmosféry zo zdrojov v zariadení alebo uvoľňovanie plynov z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I, ktoré boli špecifikované v súvislosti s touto činnosťou;“;

| b) | dopĺňajú sa tieto body:






  „o) | ‚prevádzkovateľ lietadla‘ znamená osobu, ktorá prevádzkuje lietadlo v čase, keď vykonáva leteckú činnosť uvedenú v prílohe I alebo majiteľa lietadla v prípade, že táto osoba nie je známa alebo nie je určená majiteľom lietadla; |
| --- | --- | --- |

b)

dopĺňajú sa tieto body:

„o)

‚prevádzkovateľ lietadla‘ znamená osobu, ktorá prevádzkuje lietadlo v čase, keď vykonáva leteckú činnosť uvedenú v prílohe I alebo majiteľa lietadla v prípade, že táto osoba nie je známa alebo nie je určená majiteľom lietadla;

| p) | ‚prevádzkovateľ komerčnej leteckej dopravy‘ je prevádzkovateľ, ktorý za úhradu poskytuje verejnosti služby pravidelnej alebo nepravidelnej leteckej dopravy týkajúce sa prepravy cestujúcich, nákladu, alebo pošty; |
| --- | --- |

p)

‚prevádzkovateľ komerčnej leteckej dopravy‘ je prevádzkovateľ, ktorý za úhradu poskytuje verejnosti služby pravidelnej alebo nepravidelnej leteckej dopravy týkajúce sa prepravy cestujúcich, nákladu, alebo pošty;

| q) | ‚riadiaci členský štát‘ znamená členský štát zodpovedný za správu systému Spoločenstva s ohľadom na prevádzkovateľa lietadla v súlade s článkom 18a; |
| --- | --- |

q)

‚riadiaci členský štát‘ znamená členský štát zodpovedný za správu systému Spoločenstva s ohľadom na prevádzkovateľa lietadla v súlade s článkom 18a;

| r) | ‚započítané emisie z leteckej dopravy‘ znamenajú emisie zo všetkých letov spadajúcich pod letecké činnosti uvedené v prílohe I, ktoré odlietajú z letiska nachádzajúceho sa na území členského štátu, a z letov, ktoré prilietajú na toto letisko z tretej krajiny; |
| --- | --- |

r)

‚započítané emisie z leteckej dopravy‘ znamenajú emisie zo všetkých letov spadajúcich pod letecké činnosti uvedené v prílohe I, ktoré odlietajú z letiska nachádzajúceho sa na území členského štátu, a z letov, ktoré prilietajú na toto letisko z tretej krajiny;

| s) | ‚historické emisie z leteckej dopravy‘ znamenajú priemer ročných emisií v kalendárnych rokoch 2004, 2005 a 2006 z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I.“; |
| --- | --- |

s)

‚historické emisie z leteckej dopravy‘ znamenajú priemer ročných emisií v kalendárnych rokoch 2004, 2005 a 2006 z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I.“;

| 4) | za článok 3 sa vkladá táto kapitola:
  „KAPITOLA II
  Letecká doprava
  Článok 3a
  Rozsah pôsobnosti
  Ustanovenia tejto kapitoly sa uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy uvedenými v prílohe I.
  Článok 3b
  Činnosti leteckej dopravy
  Do... (11) Komisia v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 23 ods. 2 vypracuje usmernenia pre podrobný výklad činností leteckej dopravy v prílohe I, najmä pokiaľ ide o pátracie a záchranné lety, protipožiarne lety, humanitárne lety, lety pohotovostnej lekárskej služby a lety, ktoré vykonávajú prevádzkovatelia komerčnej leteckej dopravy uskutočňujúci počas troch po sebe nasledujúcich štvormesačných období menej ako 243 letov za obdobie.
  Článok 3c
  Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu
  1.   Za obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012 sa celkové množstvo kvót, ktoré majú byť pridelené prevádzkovateľom lietadiel, rovná 100 % historických emisií z leteckej dopravy.
  2.   Za obdobie uvedené v článku 11 ods. 2, ktoré začína 1. januára 2013, a v prípade, že nedošlo k žiadnym zmenám a doplneniam po preskúmaní podľa článku 30 ods. 4 za každé nasledujúce obdobie, sa celkové množstvo kvót, ktoré majú byť pridelené prevádzkovateľom lietadiel, rovná 100 % historických emisií z leteckej dopravy, ktoré sa vynásobia počtom rokov v danom období.
  3.   Komisia preskúma celkové množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť prevádzkovateľom lietadiel, v súlade s článkom 30 ods. 4.
  4.   Komisia ... (11) rozhodne o historických emisiách z leteckej dopravy na základe najlepších dostupných údajov vrátane odhadov založených na aktuálnych dopravných informáciách. Toto rozhodnutie preskúma výbor uvedený v článku 23 ods. 1.
  Článok 3d
  Metóda prideľovania kvót pre leteckú dopravu prostredníctvom aukcií
  1.   V období uvedenom v článku 3c ods. 1 sa s 10 % kvót obchoduje formou aukcie.
  2.   Pre nasledujúce obdobia sa percento uvedené v odseku 1, s ktorým sa bude aukčne obchodovať, môže v rámci všeobecného preskúmania smernice zvýšiť.
  3.   Prijme sa nariadenie obsahujúce podrobné ustanovenia platné pre členské štáty pri obchodovaní formou aukcie s kvótami, ktoré sa nemusia vydávať bezplatne v súlade s odsekmi 1 a 2 tohto článku alebo článkom 3f ods. 8. Počet kvót, s ktorými má každý členský štát obchodovať formou aukcie počas každého obdobia, je úmerný jeho podielu na celkových započítaných emisiách za všetky členské štáty za referenčný rok, o ktorom bola podaná správa v súlade s článkom 14 ods. 3 a ktorý sa overil v súlade s článkom 15. Pre obdobie uvedené v článku 3c ods. 1 je referenčným rokom rok 2010 a pre každé nasledujúce obdobie uvedené v článku 3c je referenčným rokom kalendárny rok, ktorý končí 24 mesiacov pred začatím obdobia, na ktoré sa aukčné obchodovanie vzťahuje.
  Toto nariadenie, navrhnuté s cieľom zmeniť nepodstatné prvky tejto smernice jej doplnením, sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 23 ods. 3.
  4.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z aukčného obchodovania s kvótami. Tieto príjmy by sa mali použiť na riešenie zmeny klímy v EÚ a tretích krajinách a na pokrytie nákladov riadiaceho členského štátu súvisiacich s touto smernicou.
  5.   Informácie poskytnuté Komisii podľa tejto smernice nezbavujú členské štáty oznamovacej povinnosti ustanovenej v článku 88 ods. 3 zmluvy.
  Článok 3e
  Prideľovanie a vydávanie kvót prevádzkovateľom lietadiel
  1.   Každý prevádzkovateľ lietadiel môže pre každé obdobie uvedené v článku 3c požiadať o pridelenie kvót, ktoré sa majú prideliť bezplatne. V žiadosti predloženej príslušnému orgánu v riadiacom členskom štáte sa uvedú overené údaje o tonokilometroch týkajúce sa leteckých činností uvedených v prílohe I uskutočnených týmto prevádzkovateľom lietadla za sledovaný rok. Na účely tohto článku je sledovaný rok kalendárnym rokom, ktorý sa končí 24 mesiacov pred začiatkom obdobia, na ktoré sa vzťahuje v súlade s prílohami IV a V, alebo, ak ide o obdobie uvedené v článku 3c ods. 1, rok 2010. Každá žiadosť sa podáva najmenej 21 mesiacov pred začiatkom obdobia, na ktoré sa vzťahuje, alebo, ak ide o obdobie uvedené v článku 3c ods. 1, do 31. marca 2011.
  2.   Členské štáty predložia Komisii žiadosti prijaté v súlade s odsekom 1 najmenej osemnásť mesiacov pred začiatkom obdobia, na ktoré sa žiadosť vzťahuje, alebo, ak ide o obdobie uvedené v článku 3c ods. 1, do 30. júna 2011.
  3.   Komisia najmenej pätnásť mesiacov pred začiatkom každého obdobia uvedeného v článku 3c ods. 2, alebo, ak ide o obdobie uvedené v článku 3c ods. 1, do 30. septembra 2011 vypočíta a prijme rozhodnutie, ktorým sa stanoví:






  a) | celkové množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť na toto obdobie v súlade s článkom 3c; |
| --- | --- | --- |

4)

za článok 3 sa vkladá táto kapitola:

„KAPITOLA II

Letecká doprava

Článok 3a

Rozsah pôsobnosti

Ustanovenia tejto kapitoly sa uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy uvedenými v prílohe I.

Článok 3b

Činnosti leteckej dopravy

Do... (11) Komisia v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 23 ods. 2 vypracuje usmernenia pre podrobný výklad činností leteckej dopravy v prílohe I, najmä pokiaľ ide o pátracie a záchranné lety, protipožiarne lety, humanitárne lety, lety pohotovostnej lekárskej služby a lety, ktoré vykonávajú prevádzkovatelia komerčnej leteckej dopravy uskutočňujúci počas troch po sebe nasledujúcich štvormesačných období menej ako 243 letov za obdobie.

Článok 3c

Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu

1.   Za obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012 sa celkové množstvo kvót, ktoré majú byť pridelené prevádzkovateľom lietadiel, rovná 100 % historických emisií z leteckej dopravy.

2.   Za obdobie uvedené v článku 11 ods. 2, ktoré začína 1. januára 2013, a v prípade, že nedošlo k žiadnym zmenám a doplneniam po preskúmaní podľa článku 30 ods. 4 za každé nasledujúce obdobie, sa celkové množstvo kvót, ktoré majú byť pridelené prevádzkovateľom lietadiel, rovná 100 % historických emisií z leteckej dopravy, ktoré sa vynásobia počtom rokov v danom období.

3.   Komisia preskúma celkové množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť prevádzkovateľom lietadiel, v súlade s článkom 30 ods. 4.

4.   Komisia ... (11) rozhodne o historických emisiách z leteckej dopravy na základe najlepších dostupných údajov vrátane odhadov založených na aktuálnych dopravných informáciách. Toto rozhodnutie preskúma výbor uvedený v článku 23 ods. 1.

Článok 3d

Metóda prideľovania kvót pre leteckú dopravu prostredníctvom aukcií

1.   V období uvedenom v článku 3c ods. 1 sa s 10 % kvót obchoduje formou aukcie.

2.   Pre nasledujúce obdobia sa percento uvedené v odseku 1, s ktorým sa bude aukčne obchodovať, môže v rámci všeobecného preskúmania smernice zvýšiť.

3.   Prijme sa nariadenie obsahujúce podrobné ustanovenia platné pre členské štáty pri obchodovaní formou aukcie s kvótami, ktoré sa nemusia vydávať bezplatne v súlade s odsekmi 1 a 2 tohto článku alebo článkom 3f ods. 8. Počet kvót, s ktorými má každý členský štát obchodovať formou aukcie počas každého obdobia, je úmerný jeho podielu na celkových započítaných emisiách za všetky členské štáty za referenčný rok, o ktorom bola podaná správa v súlade s článkom 14 ods. 3 a ktorý sa overil v súlade s článkom 15. Pre obdobie uvedené v článku 3c ods. 1 je referenčným rokom rok 2010 a pre každé nasledujúce obdobie uvedené v článku 3c je referenčným rokom kalendárny rok, ktorý končí 24 mesiacov pred začatím obdobia, na ktoré sa aukčné obchodovanie vzťahuje.

Toto nariadenie, navrhnuté s cieľom zmeniť nepodstatné prvky tejto smernice jej doplnením, sa prijme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 23 ods. 3.

4.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z aukčného obchodovania s kvótami. Tieto príjmy by sa mali použiť na riešenie zmeny klímy v EÚ a tretích krajinách a na pokrytie nákladov riadiaceho členského štátu súvisiacich s touto smernicou.

5.   Informácie poskytnuté Komisii podľa tejto smernice nezbavujú členské štáty oznamovacej povinnosti ustanovenej v článku 88 ods. 3 zmluvy.

Článok 3e

Prideľovanie a vydávanie kvót prevádzkovateľom lietadiel

1.   Každý prevádzkovateľ lietadiel môže pre každé obdobie uvedené v článku 3c požiadať o pridelenie kvót, ktoré sa majú prideliť bezplatne. V žiadosti predloženej príslušnému orgánu v riadiacom členskom štáte sa uvedú overené údaje o tonokilometroch týkajúce sa leteckých činností uvedených v prílohe I uskutočnených týmto prevádzkovateľom lietadla za sledovaný rok. Na účely tohto článku je sledovaný rok kalendárnym rokom, ktorý sa končí 24 mesiacov pred začiatkom obdobia, na ktoré sa vzťahuje v súlade s prílohami IV a V, alebo, ak ide o obdobie uvedené v článku 3c ods. 1, rok 2010. Každá žiadosť sa podáva najmenej 21 mesiacov pred začiatkom obdobia, na ktoré sa vzťahuje, alebo, ak ide o obdobie uvedené v článku 3c ods. 1, do 31. marca 2011.

2.   Členské štáty predložia Komisii žiadosti prijaté v súlade s odsekom 1 najmenej osemnásť mesiacov pred začiatkom obdobia, na ktoré sa žiadosť vzťahuje, alebo, ak ide o obdobie uvedené v článku 3c ods. 1, do 30. júna 2011.

3.   Komisia najmenej pätnásť mesiacov pred začiatkom každého obdobia uvedeného v článku 3c ods. 2, alebo, ak ide o obdobie uvedené v článku 3c ods. 1, do 30. septembra 2011 vypočíta a prijme rozhodnutie, ktorým sa stanoví:

a)

celkové množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť na toto obdobie v súlade s článkom 3c;

| b) | počet kvót, ktoré sa dajú na aukciu v tomto období v súlade s článkom 3d; |
| --- | --- |

b)

počet kvót, ktoré sa dajú na aukciu v tomto období v súlade s článkom 3d;

| c) | počet kvót v rámci osobitnej rezervy pre prevádzkovateľov lietadiel v danom období v súlade s článkom 3f ods. 1; |
| --- | --- |

c)

počet kvót v rámci osobitnej rezervy pre prevádzkovateľov lietadiel v danom období v súlade s článkom 3f ods. 1;

| d) | počet kvót, ktoré sa majú prideliť bezplatne v danom období tak, že sa odpočíta počet kvót uvedených v písmenách b) a c) z celkového množstva kvót, o ktorom sa rozhodlo v písmene a); a |
| --- | --- |

d)

počet kvót, ktoré sa majú prideliť bezplatne v danom období tak, že sa odpočíta počet kvót uvedených v písmenách b) a c) z celkového množstva kvót, o ktorom sa rozhodlo v písmene a); a

| e) | referenčnú hodnotu, ktorá sa má použiť na bezplatné prideľovanie kvót prevádzkovateľom lietadiel, ktorých žiadosti boli predložené Komisii v súlade s odsekom 2. |
| --- | --- |

e)

referenčnú hodnotu, ktorá sa má použiť na bezplatné prideľovanie kvót prevádzkovateľom lietadiel, ktorých žiadosti boli predložené Komisii v súlade s odsekom 2.

Referenčná hodnota uvedená v písmene e) vyjadrená ako kvóta za tonokilometre sa vypočíta tak, že počet kvót uvedených v písmene d) sa vydelí súčtom tonokilometrov zahrnutých do žiadostí predložených Komisii v súlade s odsekom 2.

4.   Každý riadiaci členský štát do troch mesiacov od dátumu, kedy Komisia prijme rozhodnutie podľa odseku 3, vypočíta a uverejní:

| a) | celkový prídel kvót na dané obdobie pridelený každému prevádzkovateľovi lietadiel, ktorého žiadosť predložil Komisii v súlade s odsekom 2, vypočítaný tak, že sa počet tonokilometrov zahrnutých do žiadosti vynásobí referenčnou hodnotou uvedenou v odseku 3 písm. e); a |
| --- | --- |

a)

celkový prídel kvót na dané obdobie pridelený každému prevádzkovateľovi lietadiel, ktorého žiadosť predložil Komisii v súlade s odsekom 2, vypočítaný tak, že sa počet tonokilometrov zahrnutých do žiadosti vynásobí referenčnou hodnotou uvedenou v odseku 3 písm. e); a

| b) | počet kvót pridelený každému prevádzkovateľovi lietadiel na každý rok, ktorý sa stanoví tak, že jeho celkový prídel kvót na dané obdobie vypočítaný v písmene a) sa vydelí počtom rokov v období, v ktorom daný prevádzkovateľ lietadiel vykonáva letecké činnosti uvedené v prílohe I. |
| --- | --- |

b)

počet kvót pridelený každému prevádzkovateľovi lietadiel na každý rok, ktorý sa stanoví tak, že jeho celkový prídel kvót na dané obdobie vypočítaný v písmene a) sa vydelí počtom rokov v období, v ktorom daný prevádzkovateľ lietadiel vykonáva letecké činnosti uvedené v prílohe I.

5.   Príslušný orgán riadiaceho členského štátu vydá do 28. februára 2012 a do 28. februára každého nasledujúceho roka každému prevádzkovateľovi lietadiel počet kvót pridelených tomuto prevádzkovateľovi lietadiel na tento rok podľa tohto článku alebo článku 3f.

Článok 3f

Osobitná rezerva pre určitých prevádzkovateľov lietadiel

1.   V každom období uvedenom v článku 3c ods. 2 sa 3 % z celkového množstva kvót, ktoré sa majú prideliť, vyčlenia na osobitnú rezervu pre prevádzkovateľov lietadiel:

| a) | ktorí začínajú s prevádzkou činností leteckej dopravy, ktoré spadajú do prílohy I, po monitorovanom roku, v ktorom sa podľa článku 3e ods. 1 predložili údaje o tonokilometroch v súvislosti s obdobím uvedeným v článku 3c ods. 2; alebo |
| --- | --- |

a)

ktorí začínajú s prevádzkou činností leteckej dopravy, ktoré spadajú do prílohy I, po monitorovanom roku, v ktorom sa podľa článku 3e ods. 1 predložili údaje o tonokilometroch v súvislosti s obdobím uvedeným v článku 3c ods. 2; alebo

| b) | ktorých tonokilometre sa zvýšia v priemere o viac ako 18 % ročne v čase medzi monitorovaným rokom, v ktorom sa údaje o tonokilometroch predložili podľa článku 3e ods. 1 v súvislosti s obdobím uvedeným v článku 3c ods. 2, a druhým kalendárnym rokom tohto obdobia, |
| --- | --- |

b)

ktorých tonokilometre sa zvýšia v priemere o viac ako 18 % ročne v čase medzi monitorovaným rokom, v ktorom sa údaje o tonokilometroch predložili podľa článku 3e ods. 1 v súvislosti s obdobím uvedeným v článku 3c ods. 2, a druhým kalendárnym rokom tohto obdobia,

a ktorých činnosť podľa písmena a) alebo dodatočná činnosť podľa písmena b) nie je úplným alebo čiastočným pokračovaním činností leteckej dopravy, ktoré predtým vykonával iný prevádzkovateľ lietadiel.

2.   Prevádzkovateľ lietadiel, ktorý je oprávnený podľa odseku 1, môže požiadať o bezplatné pridelenie kvót z osobitnej rezervy prostredníctvom žiadosti, ktorú predloží príslušnému orgánu svojho riadiaceho členského štátu. Každá žiadosť sa predkladá do 30. júna tretieho roka obdobia uvedeného v článku 3c ods. 2, na ktoré sa vzťahuje.

3.   Žiadosť podľa odseku 2:

| a) | obsahuje overené údaje o tonokilometroch v súlade s prílohami IV a V pre činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, ktoré vykonáva prevádzkovateľ lietadiel v druhom kalendárnom roku obdobia uvedeného v článku 3c ods. 2, na ktoré sa žiadosť vzťahuje; |
| --- | --- |

a)

obsahuje overené údaje o tonokilometroch v súlade s prílohami IV a V pre činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, ktoré vykonáva prevádzkovateľ lietadiel v druhom kalendárnom roku obdobia uvedeného v článku 3c ods. 2, na ktoré sa žiadosť vzťahuje;

| b) | poskytuje dôkazy, že kritériá oprávnenosti podľa odseku 1 boli splnené a |
| --- | --- |

b)

poskytuje dôkazy, že kritériá oprávnenosti podľa odseku 1 boli splnené a

| c) | v prípade prevádzkovateľov lietadiel, na ktorých sa vzťahuje odsek 1 písm. b), uvádza:






  (i) | percentuálny nárast tonokilometrov, ktorý dosiahol prevádzkovateľ lietadiel v čase medzi monitorovaným rokom, za ktorý sa údaje o tonokilometroch predložili podľa článku 3e ods. 1 v súvislosti s obdobím uvedeným v článku 3c ods. 2, a druhým kalendárnym rokom tohto obdobia, |
| --- | --- | --- |

c)

v prípade prevádzkovateľov lietadiel, na ktorých sa vzťahuje odsek 1 písm. b), uvádza:

(i)

percentuálny nárast tonokilometrov, ktorý dosiahol prevádzkovateľ lietadiel v čase medzi monitorovaným rokom, za ktorý sa údaje o tonokilometroch predložili podľa článku 3e ods. 1 v súvislosti s obdobím uvedeným v článku 3c ods. 2, a druhým kalendárnym rokom tohto obdobia,

| (ii) | absolútny nárast tonokilometrov, ktorý dosiahol prevádzkovateľ lietadiel v čase medzi monitorovaným rokom, za ktorý sa údaje o tonokilometroch predložili podľa článku 3e ods. 1 v súvislosti s obdobím uvedeným v článku 3c ods. 2, a druhým kalendárnym rokom tohto obdobia, |
| --- | --- |

(ii)

absolútny nárast tonokilometrov, ktorý dosiahol prevádzkovateľ lietadiel v čase medzi monitorovaným rokom, za ktorý sa údaje o tonokilometroch predložili podľa článku 3e ods. 1 v súvislosti s obdobím uvedeným v článku 3c ods. 2, a druhým kalendárnym rokom tohto obdobia,

| (iii) | absolútny nárast tonokilometrov, ktorý dosiahol prevádzkovateľ lietadiel v čase medzi monitorovaným rokom, za ktorý sa údaje o tonokilometroch predložili podľa článku 3e ods. 1 v súvislosti s obdobím uvedeným v článku 3c ods. 2, a druhým kalendárnym rokom tohto obdobia a ktorý presahuje percento uvedené v odseku 1 písm. b). |
| --- | --- |

(iii)

absolútny nárast tonokilometrov, ktorý dosiahol prevádzkovateľ lietadiel v čase medzi monitorovaným rokom, za ktorý sa údaje o tonokilometroch predložili podľa článku 3e ods. 1 v súvislosti s obdobím uvedeným v článku 3c ods. 2, a druhým kalendárnym rokom tohto obdobia a ktorý presahuje percento uvedené v odseku 1 písm. b).

4.   Členské štáty predložia Komisii žiadosti, ktoré im boli predložené podľa odseku 2, najneskôr do šiestich mesiacov od konečného termínu na predloženie žiadosti podľa uvedeného odseku.

5.   Komisia rozhodne najneskôr do dvanástich mesiacov od konečného termínu na predloženie žiadosti podľa odseku 2 o referenčnej hodnote, ktorá sa použije pri bezplatnom prideľovaní kvót prevádzkovateľom lietadiel, ktorí predložili žiadosti Komisii v súlade s odsekom 4.

S výhradou odseku 6 sa referenčná hodnota vypočíta tak, že sa počet kvót v osobitnej rezerve vydelí súčtom:

| a) | tonokilometrov, ktoré dosiahli prevádzkovatelia lietadiel patriaci do rozsahu pôsobnosti odseku 1 písm. a) a ktoré boli zahrnuté do žiadostí predložených Komisii v súlade s odsekom 3 písm. a) a odsekom 4 a |
| --- | --- |

a)

tonokilometrov, ktoré dosiahli prevádzkovatelia lietadiel patriaci do rozsahu pôsobnosti odseku 1 písm. a) a ktoré boli zahrnuté do žiadostí predložených Komisii v súlade s odsekom 3 písm. a) a odsekom 4 a

| b) | absolútneho nárastu tonokilometrov, ktorý presahuje percento uvedené v odseku 1 písm. b) u prevádzkovateľov lietadiel, ktorí patria do rozsahu pôsobnosti odseku 1 písm. b), ktoré boli zahrnuté do žiadostí predložených Komisii v súlade s odsekom 3 písm. c) bod iii) a odsekom 4. |
| --- | --- |

b)

absolútneho nárastu tonokilometrov, ktorý presahuje percento uvedené v odseku 1 písm. b) u prevádzkovateľov lietadiel, ktorí patria do rozsahu pôsobnosti odseku 1 písm. b), ktoré boli zahrnuté do žiadostí predložených Komisii v súlade s odsekom 3 písm. c) bod iii) a odsekom 4.

6.   Referenčná hodnota uvedená v odseku 5 nevedie k ročnému prideleniu za tonokilometer, ktoré by prevyšovalo ročné pridelenie za tonokilometer pre prevádzkovateľov lietadiel podľa článku 3e ods. 4.

7.   Každý riadiaci členský štát do troch mesiacov od dátumu, kedy Komisia prijme rozhodnutie podľa odseku 5, vypočíta a uverejní:

| a) | pridelenie kvót z osobitnej rezervy pre každého prevádzkovateľa lietadiel, ktorý predložil žiadosť Komisii v súlade s odsekom 4. Toto pridelenie sa vypočíta tak, že sa referenčná hodnota uvedená v odseku 5 vynásobí:






  (i) | v prípade prevádzkovateľa lietadiel, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti odseku 1 písm. a), tonokilometrami zahrnutými do žiadosti predloženej Komisii podľa odseku 3 písm. a) a odseku 4; |
| --- | --- | --- |

a)

pridelenie kvót z osobitnej rezervy pre každého prevádzkovateľa lietadiel, ktorý predložil žiadosť Komisii v súlade s odsekom 4. Toto pridelenie sa vypočíta tak, že sa referenčná hodnota uvedená v odseku 5 vynásobí:

(i)

v prípade prevádzkovateľa lietadiel, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti odseku 1 písm. a), tonokilometrami zahrnutými do žiadosti predloženej Komisii podľa odseku 3 písm. a) a odseku 4;

| (ii) | v prípade prevádzkovateľa lietadiel, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti odseku 1 písm. b), absolútnym nárastom tonokilometrov, ktorý presahuje percento uvedené v odseku 1 písm. b) a ktoré sú zahrnuté do žiadosti predloženej Komisii podľa odseku 3 písm. c) bod iii) a odseku 4 a |
| --- | --- |

(ii)

v prípade prevádzkovateľa lietadiel, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti odseku 1 písm. b), absolútnym nárastom tonokilometrov, ktorý presahuje percento uvedené v odseku 1 písm. b) a ktoré sú zahrnuté do žiadosti predloženej Komisii podľa odseku 3 písm. c) bod iii) a odseku 4 a

| b) | pridelenie kvót každému prevádzkovateľovi lietadiel na každý rok, ktoré sa určí tak, že prídel kvót podľa písm. a) sa vydelí počtom celých kalendárnych rokov, ktoré ostávajú v období uvedenom v článku 3c ods. 2, na ktoré sa pridelenie vzťahuje. |
| --- | --- |

b)

pridelenie kvót každému prevádzkovateľovi lietadiel na každý rok, ktoré sa určí tak, že prídel kvót podľa písm. a) sa vydelí počtom celých kalendárnych rokov, ktoré ostávajú v období uvedenom v článku 3c ods. 2, na ktoré sa pridelenie vzťahuje.

8.   Členské štáty dajú na aukciu všetky nepridelené kvóty v osobitnej rezerve.

9.   Komisia môže stanoviť podrobné pravidlá týkajúce sa fungovania osobitnej rezervy podľa tohto článku vrátane posúdenia, či sa splnili kritériá oprávnenosti podľa odseku 1. Tieto opatrenia navrhnuté s cieľom zmeniť nepodstatné prvky tejto smernice jej doplnením sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 23 ods. 3.

Článok 3g

Monitorovanie a podávanie správ

Riadiaci členský štát zabezpečí, aby každý prevádzkovateľ lietadiel predložil príslušnému orgánu v danom štáte plán monitorovania, ktorý stanovuje opatrenia na monitorovanie a podávanie správ o emisiách a údajoch o tonokilometroch na účely uplatňovania článku 3e, a aby príslušný orgán tieto plány schválil v súlade s usmerneniami prijatými podľa článku 14.“;

| 5) | vkladá sa tento názov a článok:
  „KAPITOLA III
  Stacionárne zariadenia
  Článok 3h
  Rozsah pôsobnosti
  Ustanovenia tejto kapitoly sa uplatňujú na povolenia na emisie skleníkových plynov a prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe I okrem činností leteckej dopravy.“; |
| --- | --- |

5)

vkladá sa tento názov a článok:

„KAPITOLA III

Stacionárne zariadenia

Článok 3h

Rozsah pôsobnosti

Ustanovenia tejto kapitoly sa uplatňujú na povolenia na emisie skleníkových plynov a prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe I okrem činností leteckej dopravy.“;

| 6) | písmeno e) článku 6 ods. 2 sa nahrádza takto:






  „e) | záväzok odovzdávať kvóty iné ako kvóty vydané podľa kapitoly II v množstve rovnom celkovým emisiám zariadenia v každom kalendárnom roku, overené v súlade s článkom 15, do štyroch mesiacov po skončení daného roku.“; |
| --- | --- | --- |

6)

písmeno e) článku 6 ods. 2 sa nahrádza takto:

„e)

záväzok odovzdávať kvóty iné ako kvóty vydané podľa kapitoly II v množstve rovnom celkovým emisiám zariadenia v každom kalendárnom roku, overené v súlade s článkom 15, do štyroch mesiacov po skončení daného roku.“;

| 7) | za článok 11 sa vkladá tento nadpis: |
| --- | --- |

7)

za článok 11 sa vkladá tento nadpis:

| 8) | do článku 11a sa vkladá tento odsek:
  „1a.   S výhradou odseku 3 členské štáty počas každého obdobia uvedeného v článku 3c umožnia každému prevádzkovateľovi lietadiel využívať CER a ERU z projektových činností. Prevádzkovatelia lietadiel môžu počas obdobia uvedeného v článku 3c ods. 1 využívať CER a ERU do výšky 15 % z počtu kvót, ktoré sú povinní odstúpiť v súlade s článkom 12 ods. 2a.
  O percentuálnom podiele sa v nasledujúcich obdobiach rozhodne v súlade s postupom na určovanie využitia CER a ERU z projektových činností, a to v rámci preskúmania tejto smernice a zohľadňujúc vývoj medzinárodného režimu týkajúceho sa zmeny klímy.
  Komisia uverejní tento percentuálny podiel najmenej šesť mesiacov pred začiatkom každého obdobia uvedeného v článku 3c.“; |
| --- | --- |

8)

do článku 11a sa vkladá tento odsek:

„1a.   S výhradou odseku 3 členské štáty počas každého obdobia uvedeného v článku 3c umožnia každému prevádzkovateľovi lietadiel využívať CER a ERU z projektových činností. Prevádzkovatelia lietadiel môžu počas obdobia uvedeného v článku 3c ods. 1 využívať CER a ERU do výšky 15 % z počtu kvót, ktoré sú povinní odstúpiť v súlade s článkom 12 ods. 2a.

O percentuálnom podiele sa v nasledujúcich obdobiach rozhodne v súlade s postupom na určovanie využitia CER a ERU z projektových činností, a to v rámci preskúmania tejto smernice a zohľadňujúc vývoj medzinárodného režimu týkajúceho sa zmeny klímy.

Komisia uverejní tento percentuálny podiel najmenej šesť mesiacov pred začiatkom každého obdobia uvedeného v článku 3c.“;

| 9) | v článku 11b ods. 2 sa slová „zo zariadení“ nahrádza slovom „z činností“; |
| --- | --- |

9)

v článku 11b ods. 2 sa slová „zo zariadení“ nahrádza slovom „z činností“;

| 10) | článok 12 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | v odseku 2 sa za slová „s cieľom“ vkladajú slová „splniť záväzky prevádzkovateľa lietadiel podľa odseku 2a alebo“; |
| --- | --- | --- |

10)

článok 12 sa mení a dopĺňa takto:

a)

v odseku 2 sa za slová „s cieľom“ vkladajú slová „splniť záväzky prevádzkovateľa lietadiel podľa odseku 2a alebo“;

| b) | vkladá sa tento odsek:
  „2a.   Riadiace členské štáty zabezpečia, aby do 30. apríla každého roku každý prevádzkovateľ lietadla odstúpil množstvo kvót rovnajúce sa celkovým emisiám z leteckých činností uvedených v prílohe I, ktoré tento prevádzkovateľ uskutočňuje, za prechádzajúci kalendárny rok, ktoré boli overené v súlade s článkom 15. Členské štáty zabezpečia, aby sa tieto kvóty, ktoré sa odstúpili v súlade s týmto odsekom, následne zrušili.“; |
| --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek:

„2a.   Riadiace členské štáty zabezpečia, aby do 30. apríla každého roku každý prevádzkovateľ lietadla odstúpil množstvo kvót rovnajúce sa celkovým emisiám z leteckých činností uvedených v prílohe I, ktoré tento prevádzkovateľ uskutočňuje, za prechádzajúci kalendárny rok, ktoré boli overené v súlade s článkom 15. Členské štáty zabezpečia, aby sa tieto kvóty, ktoré sa odstúpili v súlade s týmto odsekom, následne zrušili.“;

| c) | odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Členské štáty zabezpečia, aby do 30. apríla každého roku prevádzkovateľ každého zariadenia odovzdal množstvo kvót iných ako kvót vydaných podľa kapitoly II rovnajúce sa celkovým emisiám z tohto zariadenia počas predchádzajúceho kalendárneho roku, ktoré bolo overené v súlade s článkom 15 a aby tieto boli následne zrušené.“; |
| --- | --- |

c)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Členské štáty zabezpečia, aby do 30. apríla každého roku prevádzkovateľ každého zariadenia odovzdal množstvo kvót iných ako kvót vydaných podľa kapitoly II rovnajúce sa celkovým emisiám z tohto zariadenia počas predchádzajúceho kalendárneho roku, ktoré bolo overené v súlade s článkom 15 a aby tieto boli následne zrušené.“;

| 11) | v článku 13 ods. 3 sa slová „článkom 12 ods. 3“ nahrádzajú slovami „článkom 12 ods. 2a alebo ods. 3“; |
| --- | --- |

11)

v článku 13 ods. 3 sa slová „článkom 12 ods. 3“ nahrádzajú slovami „článkom 12 ods. 2a alebo ods. 3“;

| 12) | článok 14 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | v prvej vete odseku 1:






  (i) | za slová „týmto činnostiam“ sa vkladajú slová „a o údajoch o tonokilometroch na účely uplatňovania podľa článkov 3e alebo 3f“; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

článok 14 sa mení a dopĺňa takto:

a)

v prvej vete odseku 1:

(i)

za slová „týmto činnostiam“ sa vkladajú slová „a o údajoch o tonokilometroch na účely uplatňovania podľa článkov 3e alebo 3f“;

| (ii) | a vypúšťajú sa slová „do 30. septembra 2003“ a |
| --- | --- |

(ii)

a vypúšťajú sa slová „do 30. septembra 2003“ a

| b) | odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Členské štáty zabezpečia, aby každý prevádzkovateľ zariadenia alebo prevádzkovateľ lietadla podával správy o emisiách z daného zariadenia počas každého kalendárneho roku od inštalácie alebo od 1. januára 2010, z lietadla, ktoré prevádzkuje príslušnému orgánu po skončení daného roku v súlade s usmerneniami.“; |
| --- | --- |

b)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Členské štáty zabezpečia, aby každý prevádzkovateľ zariadenia alebo prevádzkovateľ lietadla podával správy o emisiách z daného zariadenia počas každého kalendárneho roku od inštalácie alebo od 1. januára 2010, z lietadla, ktoré prevádzkuje príslušnému orgánu po skončení daného roku v súlade s usmerneniami.“;

| 13) | článok 15 sa nahrádza takto:
  „Článok 15
  Overovanie
  Členské štáty zabezpečia, aby boli správy podané prevádzkovateľmi a prevádzkovateľmi lietadiel podľa článku 14 ods. 3 overené v súlade s kritériami stanovenými v prílohe V a s akýmikoľvek podrobnými ustanoveniami prijatými Komisiou v súlade s týmto článkom, a aby príslušný orgán bol o tom informovaný.
  Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovateľ alebo prevádzkovateľ lietadla, ktorého správa nebola overená ako uspokojivá v súlade s kritériami stanovenými v prílohe V a s akýmikoľvek podrobnými ustanoveniami prijatými Komisiou v súlade s týmto článkom do 31. marca každého roku za emisie predchádzajúceho roku, nemohol uskutočňovať ďalšie prenosy kvót, pokiaľ nie je správa od tohto prevádzkovateľa overená ako uspokojivá.
  Komisia môže prijať podrobné ustanovenia na účely overovania správ, ktoré podávajú prevádzkovatelia lietadiel podľa článku 14 ods. 3, a žiadostí podľa článkov 3e a 3f súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 23 ods. 2.“; |
| --- | --- |

13)

článok 15 sa nahrádza takto:

„Článok 15

Overovanie

Členské štáty zabezpečia, aby boli správy podané prevádzkovateľmi a prevádzkovateľmi lietadiel podľa článku 14 ods. 3 overené v súlade s kritériami stanovenými v prílohe V a s akýmikoľvek podrobnými ustanoveniami prijatými Komisiou v súlade s týmto článkom, a aby príslušný orgán bol o tom informovaný.

Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovateľ alebo prevádzkovateľ lietadla, ktorého správa nebola overená ako uspokojivá v súlade s kritériami stanovenými v prílohe V a s akýmikoľvek podrobnými ustanoveniami prijatými Komisiou v súlade s týmto článkom do 31. marca každého roku za emisie predchádzajúceho roku, nemohol uskutočňovať ďalšie prenosy kvót, pokiaľ nie je správa od tohto prevádzkovateľa overená ako uspokojivá.

Komisia môže prijať podrobné ustanovenia na účely overovania správ, ktoré podávajú prevádzkovatelia lietadiel podľa článku 14 ods. 3, a žiadostí podľa článkov 3e a 3f súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 23 ods. 2.“;

| 14) | článok 16 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | v odseku 1 sa slová „najneskôr do 31. decembra 2003“ vypúšťajú; |
| --- | --- | --- |

14)

článok 16 sa mení a dopĺňa takto:

a)

v odseku 1 sa slová „najneskôr do 31. decembra 2003“ vypúšťajú;

| b) | odseky 2 a 3 sa nahrádzajú takto:
  „2.   Členské štáty zabezpečia zverejnenie mien prevádzkovateľov a prevádzkovateľov lietadiel, ktorí porušujú požiadavky na odovzdanie dostatočného množstva kvót podľa tejto smernice.
  3.   Členské štáty zabezpečia, aby každý prevádzkovateľ alebo prevádzkovateľ lietadla, ktorý neodovzdá dostatočné kvóty do 30. apríla každého roku na pokrytie emisií za predchádzajúci rok, bol povinný uhradiť pokutu za prekročenie emisií. Pokuta za prekročenie emisií je 100 EUR za každú tonu ekvivalentu oxidu uhličitého emitovaného zariadením, ktorého prevádzkovateľ alebo prevádzkovateľ lietadla neodovzdal kvóty. Úhrada pokuty za prekročenie emisií nezbavuje prevádzkovateľa alebo prevádzkovateľa lietadla záväzku odovzdať množstvo kvót rovnajúce sa danému prekročeniu emisií pri odovzdávaní emisií za nasledovný kalendárny rok.“; |
| --- | --- |

b)

odseky 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

„2.   Členské štáty zabezpečia zverejnenie mien prevádzkovateľov a prevádzkovateľov lietadiel, ktorí porušujú požiadavky na odovzdanie dostatočného množstva kvót podľa tejto smernice.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby každý prevádzkovateľ alebo prevádzkovateľ lietadla, ktorý neodovzdá dostatočné kvóty do 30. apríla každého roku na pokrytie emisií za predchádzajúci rok, bol povinný uhradiť pokutu za prekročenie emisií. Pokuta za prekročenie emisií je 100 EUR za každú tonu ekvivalentu oxidu uhličitého emitovaného zariadením, ktorého prevádzkovateľ alebo prevádzkovateľ lietadla neodovzdal kvóty. Úhrada pokuty za prekročenie emisií nezbavuje prevádzkovateľa alebo prevádzkovateľa lietadla záväzku odovzdať množstvo kvót rovnajúce sa danému prekročeniu emisií pri odovzdávaní emisií za nasledovný kalendárny rok.“;

| c) | dopĺňajú sa tieto nové odseky:
  „5.   V prípade, že prevádzkovateľ lietadiel nespĺňa požiadavky podľa tejto smernice, a ak sa ich splnenie nepodarilo zabezpečiť inými donucovacími opatreniami, jeho riadiaci členský môže Komisiu požiadať, aby v súvislosti s dotknutým prevádzkovateľom lietadiel rozhodla o uložení zákazu prevádzky.
  6.   Každá žiadosť riadiaceho členského štátu podľa odseku 5 obsahuje:






  a) | dôkaz, že prevádzkovateľ lietadiel nesplnil svoje povinnosti podľa tejto smernice; |
| --- | --- | --- |

c)

dopĺňajú sa tieto nové odseky:

„5.   V prípade, že prevádzkovateľ lietadiel nespĺňa požiadavky podľa tejto smernice, a ak sa ich splnenie nepodarilo zabezpečiť inými donucovacími opatreniami, jeho riadiaci členský môže Komisiu požiadať, aby v súvislosti s dotknutým prevádzkovateľom lietadiel rozhodla o uložení zákazu prevádzky.

6.   Každá žiadosť riadiaceho členského štátu podľa odseku 5 obsahuje:

a)

dôkaz, že prevádzkovateľ lietadiel nesplnil svoje povinnosti podľa tejto smernice;

| b) | podrobnosti o donucovacom opatrení, ktoré prijal tento členský štát; |
| --- | --- |

b)

podrobnosti o donucovacom opatrení, ktoré prijal tento členský štát;

| c) | odôvodnenie uloženia zákazu prevádzky na úrovni Spoločenstva a |
| --- | --- |

c)

odôvodnenie uloženia zákazu prevádzky na úrovni Spoločenstva a

| d) | odporúčanie týkajúce sa rozsahu zákazu prevádzky na úrovni Spoločenstva a akékoľvek podmienky, ktoré by sa mali uplatňovať. |
| --- | --- |

d)

odporúčanie týkajúce sa rozsahu zákazu prevádzky na úrovni Spoločenstva a akékoľvek podmienky, ktoré by sa mali uplatňovať.

7.   Ak sú žiadosti podobné žiadostiam uvedeným v odseku 5 adresované Komisii, táto informuje ostatné členské štáty (prostredníctvom ich zástupcov vo výbore uvedenom v článku 23 ods. 1 v súlade s rokovacím poriadkom výboru.

8.   Prijatiu rozhodnutia po prijatí žiadosti podľa odseku 5 by mali v prípade potreby, a ak je to možné, predchádzať konzultácie s orgánmi zodpovednými za regulačný dohľad nad dotknutým prevádzkovateľom lietadiel. Vždy keď je to možné, konzultácie uskutoční Komisia spoločne s členskými štátmi.

9.   Komisia pri zvažovaní, či prijme rozhodnutie po prijatí žiadosti podľa odseku 5, poskytne dotknutému prevádzkovateľovi lietadiel podstatné skutočnosti a okolnosti, ktoré sú základom pre takéto rozhodnutie. Dotknutý prevádzkovateľ lietadiel má príležitosť predložiť Komisii písomné pripomienky do 10 pracovných dní odo dňa poskytnutia uvedených skutočností.

10.   Na žiadosť členského štátu Komisia môže v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 23 ods. 2 prijať rozhodnutie o uložení zákazu prevádzky dotknutému prevádzkovateľovi lietadiel.

11.   Každý členský štát vykonáva na svojom území akékoľvek rozhodnutia prijaté podľa odseku 10. Informuje Komisiu o akýchkoľvek opatreniach prijatých na účely vykonávania takýchto rozhodnutí.

12.   Ak je to vhodné, ustanovia sa podrobné pravidlá týkajúce sa postupov uvedených v tomto článku. Tieto opatrenia navrhnuté s cieľom zmeniť nepodstatné prvky tejto smernice jej doplnením sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 23 ods. 3.“;

| 15) | vkladajú sa tieto články:
  „Článok 18a
  Riadiaci členský štát
  1.   Riadiacim členským štátom vo vzťahu k prevádzkovateľovi lietadiel je:






  a) | v prípade prevádzkovateľa lietadiel s platnou prevádzkovou licenciou, ktorú vydal členský štát v súlade s ustanoveniami nariadenia Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (12), ten členský štát, ktorý udelil prevádzkovú licenciu vo vzťahu tomuto prevádzkovateľovi lietadiel; a |
| --- | --- | --- |

15)

vkladajú sa tieto články:

„Článok 18a

Riadiaci členský štát

1.   Riadiacim členským štátom vo vzťahu k prevádzkovateľovi lietadiel je:

a)

v prípade prevádzkovateľa lietadiel s platnou prevádzkovou licenciou, ktorú vydal členský štát v súlade s ustanoveniami nariadenia Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (12), ten členský štát, ktorý udelil prevádzkovú licenciu vo vzťahu tomuto prevádzkovateľovi lietadiel; a

| b) | vo všetkých ostatných prípadoch členský štát s najväčším odhadovaným započítaným množstvom emisií z leteckej dopravy spôsobených letmi, ktoré tento prevádzkovateľ lietadiel uskutočnil vo východiskovom roku. |
| --- | --- |

b)

vo všetkých ostatných prípadoch členský štát s najväčším odhadovaným započítaným množstvom emisií z leteckej dopravy spôsobených letmi, ktoré tento prevádzkovateľ lietadiel uskutočnil vo východiskovom roku.

2.   Ak sa počas prvých dvoch rokov akéhokoľvek obdobia uvedeného v článku 3c žiadne zo započítaných emisií z leteckej dopravy spôsobených letmi uskutočňovanými prevádzkovateľom lietadiel, ktorý patrí do pôsobnosti odseku 1 písm. b) tohto článku, nepridelia jeho riadiacemu členskému štátu, prevádzkovateľ lietadiel sa na ďalšie obdobie prevedie pod iný riadiaci členský štát. Novým riadiacim členským štátom je členský štát s najväčším odhadovaným započítaným množstvom emisií z leteckej dopravy spôsobených letmi, ktoré uskutočňoval prevádzkovateľ lietadiel počas prvých dvoch rokov predchádzajúceho obdobia.

3.   Komisia na základe najvhodnejších dostupných informácií:

| a) | do 1. februára 2009 uverejní zoznam prevádzkovateľov lietadiel, ktorí vykonávali činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I k 1. januáru 2006 alebo po tomto dátume, pričom uvedie riadiaci členský štát pre každého prevádzkovateľa lietadiel v súlade s odsekom 1 a |
| --- | --- |

a)

do 1. februára 2009 uverejní zoznam prevádzkovateľov lietadiel, ktorí vykonávali činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I k 1. januáru 2006 alebo po tomto dátume, pričom uvedie riadiaci členský štát pre každého prevádzkovateľa lietadiel v súlade s odsekom 1 a

| b) | do 1. februára každého nasledujúceho roku aktualizuje tento zoznam s cieľom zaradiť do neho prevádzkovateľov lietadiel, ktorí následne vykonávali činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I. |
| --- | --- |

b)

do 1. februára každého nasledujúceho roku aktualizuje tento zoznam s cieľom zaradiť do neho prevádzkovateľov lietadiel, ktorí následne vykonávali činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I.

4.   Na účely odseku 1 ‚východiskový rok‘ znamená vo vzťahu k prevádzkovateľovi lietadla, ktorý začal s prevádzkou v Spoločenstve po 1. januári 2006, prvý kalendárny rok prevádzky; a vo všetkých ostatných prípadoch kalendárny rok začínajúci 1. januára 2006.

Článok 18b

Pomoc od Eurocontrolu

Komisia môže na účely vykonávania svojich povinností podľa článku 3c ods. 4 a článku 18a požiadať o pomoc Eurocontrol a môže v tomto zmysle uzavrieť všetky príslušné dohody s touto organizáciou.

| 16) | v článku 19 sa odsek 3 mení a dopĺňa takto:






  a) | posledná veta sa nahrádza takto:
  „Uvedené nariadenie obsahuje aj ustanovenia týkajúce sa použitia a identifikácie CER a ERU v systéme Spoločenstva a monitorovanie úrovne takého použitia a ustanovenia s cieľom zohľadniť začlenenie činností leteckej dopravy do systému Spoločenstva.“; |
| --- | --- | --- |

16)

v článku 19 sa odsek 3 mení a dopĺňa takto:

a)

posledná veta sa nahrádza takto:

„Uvedené nariadenie obsahuje aj ustanovenia týkajúce sa použitia a identifikácie CER a ERU v systéme Spoločenstva a monitorovanie úrovne takého použitia a ustanovenia s cieľom zohľadniť začlenenie činností leteckej dopravy do systému Spoločenstva.“;

| b) | dopĺňa sa tento pododsek:
  „Nariadením o štandardizovanom a bezpečnom systéme registrov sa zabezpečí, že kvóty, CER a ERU odstúpené prevádzkovateľmi lietadiel sa prevedú na vyraďovacie účty členských štátov, ktoré sa týkajú prvého záväzného obdobia podľa Kjótskeho protokolu len v takom rozsahu, aby sa tieto kvóty, CER a ERU zhodovali s emisiami zahrnutými do celkových národných rezerv členských štátov na toto obdobie.“; |
| --- | --- |

b)

dopĺňa sa tento pododsek:

„Nariadením o štandardizovanom a bezpečnom systéme registrov sa zabezpečí, že kvóty, CER a ERU odstúpené prevádzkovateľmi lietadiel sa prevedú na vyraďovacie účty členských štátov, ktoré sa týkajú prvého záväzného obdobia podľa Kjótskeho protokolu len v takom rozsahu, aby sa tieto kvóty, CER a ERU zhodovali s emisiami zahrnutými do celkových národných rezerv členských štátov na toto obdobie.“;

| 17) | v článku 23 sa odsek 3 nahrádza takto:
  „3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až ods. 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.“; |
| --- | --- |

17)

v článku 23 sa odsek 3 nahrádza takto:

„3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až ods. 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.“;

| 18) | vkladá sa tento článok:
  „Článok 25a
  Opatrenia tretích krajín na zníženie vplyvov leteckej dopravy na zmenu klímy
  1.   V prípade, že tretia krajina prijme opatrenia na zníženie vplyvu letov s odletom z tejto krajiny a pristávajúcich v Spoločenstve na zmenu klímy, Komisia po konzultácii s touto treťou krajinou a členskými štátmi v rámci výboru uvedeného v článku 23 ods. 1 posúdi dostupné možnosti s cieľom zabezpečiť optimálnu interakciu medzi systémom Spoločenstva a opatreniami tejto krajiny.
  V prípade potreby Komisia môže prijať zmeny a doplnenia, aby sa lety prichádzajúce z dotknutej tretej krajiny vyňali z činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I alebo aby sa ustanovili všetky zmeny a doplnenia činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I, ktoré sú podľa štvrtého pododseku nevyhnutné na základe dohody. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu a doplnenie nepodstatných prvkov tejto smernice sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 23 ods. 3.
  Komisia môže predložiť Európskemu parlamentu a Rade návrh akýchkoľvek iných zmien a doplnení tejto smernice.
  Ak je to vhodné, aj Komisia môže v súlade s článkom 300 ods. 1 zmluvy odporučiť Rade, aby začala rokovania s cieľom uzavrieť dohodu s dotknutou treťou krajinou.
  2.   Spoločenstvo a jeho členské štáty pokračujú v snahe o dohodu o globálnych opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy. Na základe takejto dohody Komisia zváži, či sú zmeny a doplnenia tejto smernice, v rozsahu, v akom sa vzťahuje na prevádzkovateľov lietadiel, potrebné.“; |
| --- | --- |

18)

vkladá sa tento článok:

„Článok 25a

Opatrenia tretích krajín na zníženie vplyvov leteckej dopravy na zmenu klímy

1.   V prípade, že tretia krajina prijme opatrenia na zníženie vplyvu letov s odletom z tejto krajiny a pristávajúcich v Spoločenstve na zmenu klímy, Komisia po konzultácii s touto treťou krajinou a členskými štátmi v rámci výboru uvedeného v článku 23 ods. 1 posúdi dostupné možnosti s cieľom zabezpečiť optimálnu interakciu medzi systémom Spoločenstva a opatreniami tejto krajiny.

V prípade potreby Komisia môže prijať zmeny a doplnenia, aby sa lety prichádzajúce z dotknutej tretej krajiny vyňali z činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I alebo aby sa ustanovili všetky zmeny a doplnenia činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I, ktoré sú podľa štvrtého pododseku nevyhnutné na základe dohody. Uvedené opatrenia zamerané na zmenu a doplnenie nepodstatných prvkov tejto smernice sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 23 ods. 3.

Komisia môže predložiť Európskemu parlamentu a Rade návrh akýchkoľvek iných zmien a doplnení tejto smernice.

Ak je to vhodné, aj Komisia môže v súlade s článkom 300 ods. 1 zmluvy odporučiť Rade, aby začala rokovania s cieľom uzavrieť dohodu s dotknutou treťou krajinou.

2.   Spoločenstvo a jeho členské štáty pokračujú v snahe o dohodu o globálnych opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy. Na základe takejto dohody Komisia zváži, či sú zmeny a doplnenia tejto smernice, v rozsahu, v akom sa vzťahuje na prevádzkovateľov lietadiel, potrebné.“;

| 19) | článok 28 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | písmeno b) odseku 3 sa nahrádza takto:






  „b) | zodpovedného za odovzdávanie kvót iných ako kvót vydaných podľa kapitoly II zodpovedajúcich celkovým emisiám zo zariadení do združenia, odchýlkou od článku 6 ods. 2 písm. e) a článku 12 ods. 3; a“; |
| --- | --- | --- | --- |

19)

článok 28 sa mení a dopĺňa takto:

a)

písmeno b) odseku 3 sa nahrádza takto:

„b)

zodpovedného za odovzdávanie kvót iných ako kvót vydaných podľa kapitoly II zodpovedajúcich celkovým emisiám zo zariadení do združenia, odchýlkou od článku 6 ods. 2 písm. e) a článku 12 ods. 3; a“;

| b) | odsek 4 sa nahrádza takto:
  „4.   Zmocnenec podlieha pokutám za porušenie požiadaviek na odovzdanie dostatočných kvót iných ako kvót vydaných podľa kapitoly II na pokrytie celkových emisií zo zariadení v združení, odchýlkou od článku 16 ods. 2, 3 a 4.“; |
| --- | --- |

b)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Zmocnenec podlieha pokutám za porušenie požiadaviek na odovzdanie dostatočných kvót iných ako kvót vydaných podľa kapitoly II na pokrytie celkových emisií zo zariadení v združení, odchýlkou od článku 16 ods. 2, 3 a 4.“;

| 20) | v článku 30 sa dopĺňa tento odsek:
  „4.   Komisia na základe monitorovania uplatňovania tejto smernice a na základe skúseností s jej uplatňovaním preskúma do 1. júna 2015 jej fungovanie vo vzťahu k činnostiam leteckej dopravy uvedeným v prílohe I a v prípade potreby môže predložiť návrhy. Komisia zohľadní najmä:






  a) | dôsledky a vplyv tejto smernice pokiaľ ide o celkové fungovanie systému Spoločenstva; |
| --- | --- | --- |

20)

v článku 30 sa dopĺňa tento odsek:

„4.   Komisia na základe monitorovania uplatňovania tejto smernice a na základe skúseností s jej uplatňovaním preskúma do 1. júna 2015 jej fungovanie vo vzťahu k činnostiam leteckej dopravy uvedeným v prílohe I a v prípade potreby môže predložiť návrhy. Komisia zohľadní najmä:

a)

dôsledky a vplyv tejto smernice pokiaľ ide o celkové fungovanie systému Spoločenstva;

| b) | fungovanie trhu s kvótami v leteckej doprave, pričom sa zaoberá najmä možnými výkyvmi trhu; |
| --- | --- |

b)

fungovanie trhu s kvótami v leteckej doprave, pričom sa zaoberá najmä možnými výkyvmi trhu;

| c) | environmentálnu efektívnosť systému Spoločenstva a rozsah, v akom by sa celkové množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť prevádzkovateľom lietadiel podľa článku 3c, malo znížiť v súlade s celkovými cieľmi EÚ v oblasti zníženia emisií; |
| --- | --- |

c)

environmentálnu efektívnosť systému Spoločenstva a rozsah, v akom by sa celkové množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť prevádzkovateľom lietadiel podľa článku 3c, malo znížiť v súlade s celkovými cieľmi EÚ v oblasti zníženia emisií;

| d) | vplyv systému Spoločenstva na sektor leteckej dopravy; |
| --- | --- |

d)

vplyv systému Spoločenstva na sektor leteckej dopravy;

| e) | pokračovanie vo vedení osobitnej rezervy pre prevádzkovateľov lietadiel, pričom sa zohľadní pravdepodobná konvergencia miery rastu v priemysle; |
| --- | --- |

e)

pokračovanie vo vedení osobitnej rezervy pre prevádzkovateľov lietadiel, pričom sa zohľadní pravdepodobná konvergencia miery rastu v priemysle;

| f) | vplyv systému Spoločenstva na štrukturálnu závislosť od leteckej dopravy v prípade ostrovných, vnútrozemských a odľahlých regiónov Spoločenstva; |
| --- | --- |

f)

vplyv systému Spoločenstva na štrukturálnu závislosť od leteckej dopravy v prípade ostrovných, vnútrozemských a odľahlých regiónov Spoločenstva;

| g) | či by sa mal začleniť systém vstupného bodu s cieľom uľahčiť obchodovanie s kvótami medzi prevádzkovateľmi lietadiel a prevádzkovateľmi zariadení, pričom by sa zabezpečilo, že žiadna transakcia by nevyústila do čistého prevodu kvót z prevádzkovateľov lietadiel k prevádzkovateľom zariadení; |
| --- | --- |

g)

či by sa mal začleniť systém vstupného bodu s cieľom uľahčiť obchodovanie s kvótami medzi prevádzkovateľmi lietadiel a prevádzkovateľmi zariadení, pričom by sa zabezpečilo, že žiadna transakcia by nevyústila do čistého prevodu kvót z prevádzkovateľov lietadiel k prevádzkovateľom zariadení;

| h) | dôsledky prahov na udelenie výnimky, ako sú uvedené v prílohe I, vyjadrených ako certifikovaná maximálna vzletová hmotnosť a počet letov za rok, ktoré uskutočnil letecký prevádzkovateľ; a |
| --- | --- |

h)

dôsledky prahov na udelenie výnimky, ako sú uvedené v prílohe I, vyjadrených ako certifikovaná maximálna vzletová hmotnosť a počet letov za rok, ktoré uskutočnil letecký prevádzkovateľ; a

| i) | vplyv vyňatia zo systému Spoločenstva určitých letov uskutočňovaných v rámci povinností vo verejnom záujme, ktoré boli uložené v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 2408/92 z23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (13). |
| --- | --- |

i)

vplyv vyňatia zo systému Spoločenstva určitých letov uskutočňovaných v rámci povinností vo verejnom záujme, ktoré boli uložené v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 2408/92 z23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (13).

Komisia následne predloží správu Európskemu parlamentu a Rade.

| 21) | za článok 30 sa vkladá tento nadpis: |
| --- | --- |

21)

za článok 30 sa vkladá tento nadpis:

| 22) | prílohy I, IV a V sa menia a dopĺňajú v súlade s prílohou k tejto smernici. |
| --- | --- |

22)

prílohy I, IV a V sa menia a dopĺňajú v súlade s prílohou k tejto smernici.

Článok 2

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do ... (14). Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto opatrení.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. Komisia o tom informuje ostatné členské štáty.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V ...

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 175, 27.7.2007, s. 47.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 305, 15.12.2007, s. 15.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 13. novembra 2007 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z 18. apríla 2008(zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Európskeho parlamentu z... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku). Rozhodnutie Rady z...

3

(4)  Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32. Smernica zmenená a doplnená smernicou 2004/101/ES (Ú. v. EÚ L 338, 13.11.2004, s. 18).

4

(5)  Ú. v. ES L 33, 7.2.1994, s. 11.

5

(6)  Ú. v. ES L 130, 15.5.2002, s. 1.

6

(7)  Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 303 E, 13.12.2006, s. 119.

8

(9)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 11).

9

(10)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

10

(11)  šesť mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

11

(12)  Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 1.“.

12

(13)  Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1791/2006 (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1).“.

13

(14)  18 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

14

---

PRÍLOHA

Prílohy I, IV a V k smernici 2003/87/ES sa týmto menia a dopĺňajú takto:

| 1) | Príloha I sa mení a dopĺňa takto:






  a) | názov sa nahrádza takto: |
| --- | --- | --- |

1)

Príloha I sa mení a dopĺňa takto:

a)

názov sa nahrádza takto:

| b) | tento pododsek sa vkladá do odseku 2 pred tabuľku:
  „Na rok 2012 sa zahrnú všetky lety s príletom na letisko alebo s odletom z letiska, ktoré sa nachádza na území členského štátu, na ktorý sa vzťahuje zmluva.“; |
| --- | --- |

b)

tento pododsek sa vkladá do odseku 2 pred tabuľku:

„Na rok 2012 sa zahrnú všetky lety s príletom na letisko alebo s odletom z letiska, ktoré sa nachádza na území členského štátu, na ktorý sa vzťahuje zmluva.“;

| c) | dopĺňa sa táto kategória činnosti:






  „Letecká doprava |
| --- | --- |
| Lety s odletom z letiska alebo príletom na letisko, ktoré sa nachádza na území členského štátu, na ktorý sa vzťahuje zmluva.
  Táto činnosť nezahŕňa:






  a) | lety uskutočňované v rámci úradnej misie výhradne na účely prepravy vládnuceho monarchu a jeho najbližšej rodiny, hláv štátov, predsedov vlád a ministrov vlád krajiny, ktorá nie je členským štátom, ak je to potvrdené príslušným indikátorom stavu v letovom pláne; |

c)

dopĺňa sa táto kategória činnosti:

„Letecká doprava

Lety s odletom z letiska alebo príletom na letisko, ktoré sa nachádza na území členského štátu, na ktorý sa vzťahuje zmluva.

Táto činnosť nezahŕňa:

a)

lety uskutočňované v rámci úradnej misie výhradne na účely prepravy vládnuceho monarchu a jeho najbližšej rodiny, hláv štátov, predsedov vlád a ministrov vlád krajiny, ktorá nie je členským štátom, ak je to potvrdené príslušným indikátorom stavu v letovom pláne;

| b) | vojenské lety uskutočňované vojenskými lietadlami a lety colných a policajných orgánov; |
| --- | --- |

b)

vojenské lety uskutočňované vojenskými lietadlami a lety colných a policajných orgánov;

| c) | pátracie a záchranné lety, protipožiarne lety, humanitárne lety a lety pohotovostnej zdravotníckej služby povolené príslušným kompetentným orgánom; |
| --- | --- |

c)

pátracie a záchranné lety, protipožiarne lety, humanitárne lety a lety pohotovostnej zdravotníckej služby povolené príslušným kompetentným orgánom;

| d) | všetky lety uskutočňované výhradne podľa vizuálnych letových pravidiel definovaných v prílohe 2 k Chicagskému dohovoru; |
| --- | --- |

d)

všetky lety uskutočňované výhradne podľa vizuálnych letových pravidiel definovaných v prílohe 2 k Chicagskému dohovoru;

| e) | lety končiace na letisku, z ktorého lietadlo vzlietlo a počas ktorých nedošlo k medzipristátiu; |
| --- | --- |

e)

lety končiace na letisku, z ktorého lietadlo vzlietlo a počas ktorých nedošlo k medzipristátiu;

| f) | výcvikové lety uskutočňované výhradne na účely získania licencie alebo hodnotenia v prípade letovej posádky v kabíne, ak je to potvrdené príslušnou poznámkou v letovom pláne, za predpokladu, že let neslúži na prepravu cestujúcich a/alebo nákladu alebo na umiestnenie alebo prevoz lietadla; |
| --- | --- |

f)

výcvikové lety uskutočňované výhradne na účely získania licencie alebo hodnotenia v prípade letovej posádky v kabíne, ak je to potvrdené príslušnou poznámkou v letovom pláne, za predpokladu, že let neslúži na prepravu cestujúcich a/alebo nákladu alebo na umiestnenie alebo prevoz lietadla;

| g) | lety uskutočňované výhradne na účely kontroly, testovania alebo osvedčenia lietadla alebo zariadení na palube alebo na zemi; |
| --- | --- |

g)

lety uskutočňované výhradne na účely kontroly, testovania alebo osvedčenia lietadla alebo zariadení na palube alebo na zemi;

| h) | lety uskutočňované lietadlami s certifikovanou maximálnou vzletovou hmotnosťou menšou ako 5 700 kg; |
| --- | --- |

h)

lety uskutočňované lietadlami s certifikovanou maximálnou vzletovou hmotnosťou menšou ako 5 700 kg;

| i) | lety uskutočňované v rámci záväzkov vyplývajúcich zo služby vo verejnom záujme uložených v súlade s nariadením EHS č. 2408/92 na trasy v najvzdialenejších regiónoch vymedzenými v článku 299 ods. 2 zmluvy, alebo na trasy, na ktorých ročná ponúkaná kapacita neprevyšuje 30 000 sedadiel; a |
| --- | --- |

i)

lety uskutočňované v rámci záväzkov vyplývajúcich zo služby vo verejnom záujme uložených v súlade s nariadením EHS č. 2408/92 na trasy v najvzdialenejších regiónoch vymedzenými v článku 299 ods. 2 zmluvy, alebo na trasy, na ktorých ročná ponúkaná kapacita neprevyšuje 30 000 sedadiel; a

| j) | iné lety ako sú lety uskutočňované v rámci úradnej misie výhradne na účely prepravy vládnuceho monarchu a jeho najbližšej rodiny, hláv štátov, predsedov vlád a ministrov vlád krajiny členského štátu EÚ uskutočňované prevádzkovateľom komerčnej leteckej dopravy, ktorý uskutočňuje za tri po sebe nasledujúce štvormesačné obdobia menej ako 243 letov za obdobie, ale ktorý by inak patril pod túto činnosť. |
| --- | --- |

j)

iné lety ako sú lety uskutočňované v rámci úradnej misie výhradne na účely prepravy vládnuceho monarchu a jeho najbližšej rodiny, hláv štátov, predsedov vlád a ministrov vlád krajiny členského štátu EÚ uskutočňované prevádzkovateľom komerčnej leteckej dopravy, ktorý uskutočňuje za tri po sebe nasledujúce štvormesačné obdobia menej ako 243 letov za obdobie, ale ktorý by inak patril pod túto činnosť.

Oxid uhličitý“

| 2) | Príloha IV sa mení a dopĺňa takto:






  a) | za názov prílohy sa vkladá tento nadpis: |
| --- | --- | --- |

2)

Príloha IV sa mení a dopĺňa takto:

a)

za názov prílohy sa vkladá tento nadpis:

| b) | vkladá sa táto časť:
  „ČASŤ B – MONITOROVANIE EMISIÍ Z ČINNOSTÍ LETECKEJ DOPRAVY A PODÁVANIE SPRÁV O TÝCHTO EMISIÁCH
  Monitorovanie emisií oxidu uhličitého
  Emisie sa monitorujú výpočtom. Emisie sa vypočítavajú pomocou vzorca:

  Spotreba paliva x emisný faktor

  Spotreba paliva zahŕňa palivo spotrebované pomocným zdrojom. Vždy keď je to možné sa použije skutočná spotreba paliva pre každý let, ktorá sa vypočíta pomocou vzorca:
  Množstvo paliva, ktoré obsahujú palivové nádrže lietadla pri ukončení tankovania paliva pre let – množstvo paliva, ktoré obsahujú palivové nádrže lietadla pri ukončení tankovania paliva pre nasledujúci let + palivo natankované pre tento nasledujúci let.
  Ak údaje o skutočnej spotrebe paliva nie sú k dispozícii, na odhad údajov o spotrebe paliva sa na základe najvhodnejších dostupných informácií použije štandardná stupňovitá metóda.
  Použijú sa štandardné emisné faktory IPKZ prevzaté z Usmernení IPKZ pre inventarizáciu emisií skleníkových plynov na rok 2006 alebo z následných aktualizácií týchto usmernení, pokiaľ emisné faktory špecifické pre danú činnosť identifikované nezávislými akreditovanými laboratóriami, ktoré používajú všeobecne prijaté analytické metódy, nie sú presnejšie. Emisný faktor pre biomasu je nula.
  Pre každý let a pre každé palivo sa urobí samostatný výpočet.
  Podávanie správ o emisiách
  Každý prevádzkovateľ lietadiel zahrnie do svojej správy tieto informácie podľa článku 14 ods. 3:






  A. | Údaje na identifikáciu prevádzkovateľa lietadla vrátane:






  — | mena prevádzkovateľa lietadla, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

vkladá sa táto časť:

„ČASŤ B – MONITOROVANIE EMISIÍ Z ČINNOSTÍ LETECKEJ DOPRAVY A PODÁVANIE SPRÁV O TÝCHTO EMISIÁCH

Monitorovanie emisií oxidu uhličitého

Emisie sa monitorujú výpočtom. Emisie sa vypočítavajú pomocou vzorca:

Spotreba paliva x emisný faktor

Spotreba paliva zahŕňa palivo spotrebované pomocným zdrojom. Vždy keď je to možné sa použije skutočná spotreba paliva pre každý let, ktorá sa vypočíta pomocou vzorca:

Množstvo paliva, ktoré obsahujú palivové nádrže lietadla pri ukončení tankovania paliva pre let – množstvo paliva, ktoré obsahujú palivové nádrže lietadla pri ukončení tankovania paliva pre nasledujúci let + palivo natankované pre tento nasledujúci let.

Ak údaje o skutočnej spotrebe paliva nie sú k dispozícii, na odhad údajov o spotrebe paliva sa na základe najvhodnejších dostupných informácií použije štandardná stupňovitá metóda.

Použijú sa štandardné emisné faktory IPKZ prevzaté z Usmernení IPKZ pre inventarizáciu emisií skleníkových plynov na rok 2006 alebo z následných aktualizácií týchto usmernení, pokiaľ emisné faktory špecifické pre danú činnosť identifikované nezávislými akreditovanými laboratóriami, ktoré používajú všeobecne prijaté analytické metódy, nie sú presnejšie. Emisný faktor pre biomasu je nula.

Pre každý let a pre každé palivo sa urobí samostatný výpočet.

Podávanie správ o emisiách

Každý prevádzkovateľ lietadiel zahrnie do svojej správy tieto informácie podľa článku 14 ods. 3:

A.

Údaje na identifikáciu prevádzkovateľa lietadla vrátane:

—

mena prevádzkovateľa lietadla,

| — | jeho riadiaceho členského štátu, |
| --- | --- |

—

jeho riadiaceho členského štátu,

| — | jeho adresy, vrátane PSČ a krajiny a ak sú odlišné, jeho kontaktnej adresy v riadiacom členskom štáte, |
| --- | --- |

—

jeho adresy, vrátane PSČ a krajiny a ak sú odlišné, jeho kontaktnej adresy v riadiacom členskom štáte,

| — | registračných čísel lietadiel a typov lietadiel používaných v období, na ktoré sa vzťahuje správa, na vykonávanie činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel, |
| --- | --- |

—

registračných čísel lietadiel a typov lietadiel používaných v období, na ktoré sa vzťahuje správa, na vykonávanie činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel,

| — | číslo osvedčenia leteckého prevádzkovateľa a prevádzkovej licencie, na základe ktorých sa vykonávali činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel, a názvu orgánu, ktorý ich vydal, |
| --- | --- |

—

číslo osvedčenia leteckého prevádzkovateľa a prevádzkovej licencie, na základe ktorých sa vykonávali činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel, a názvu orgánu, ktorý ich vydal,

| — | adresy, telefónneho a faxového čísla a e-mailu kontaktnej osoby a |
| --- | --- |

—

adresy, telefónneho a faxového čísla a e-mailu kontaktnej osoby a

| — | mena majiteľa lietadla. |
| --- | --- |

—

mena majiteľa lietadla.

| B. | Pre každý typ paliva, pre ktorý sa vypočítavajú emisie:






  — | spotrebu paliva, |
| --- | --- | --- |

B.

Pre každý typ paliva, pre ktorý sa vypočítavajú emisie:

—

spotrebu paliva,

| — | emisný faktor, |
| --- | --- |

—

emisný faktor,

| — | celkové súhrnné emisie zo všetkých letov uskutočnených počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje správa, ktoré spadajú pod činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel, |
| --- | --- |

—

celkové súhrnné emisie zo všetkých letov uskutočnených počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje správa, ktoré spadajú pod činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel,

| — | súhrnné emisie zo:






  — | všetkých letov uskutočnených počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje správa, ktoré spadajú pod činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel, s odletom z letiska nachádzajúceho sa na území členského štátu a príletom na letisko nachádzajúce sa na území toho istého členského štátu, |
| --- | --- | --- |

—

súhrnné emisie zo:

—

všetkých letov uskutočnených počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje správa, ktoré spadajú pod činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel, s odletom z letiska nachádzajúceho sa na území členského štátu a príletom na letisko nachádzajúce sa na území toho istého členského štátu,

| — | všetkých ostatných letov uskutočnených počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje správa, ktoré spadajú pod činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel, |
| --- | --- |

—

všetkých ostatných letov uskutočnených počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje správa, ktoré spadajú pod činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel,

| — | súhrnné emisie zo všetkých letov uskutočnených počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje správa, ktoré spadajú pod činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel a ktoré:






  — | odlietali z každého členského štátu a |
| --- | --- | --- |

—

súhrnné emisie zo všetkých letov uskutočnených počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje správa, ktoré spadajú pod činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel a ktoré:

—

odlietali z každého členského štátu a

| — | prilietali do každého členského štátu z tretej krajiny; |
| --- | --- |

—

prilietali do každého členského štátu z tretej krajiny;

| — | neistotu. |
| --- | --- |

—

neistotu.

Monitorovanie údajov o tonokilometroch na účely článkov 3e a 3f

Na účely podávania žiadostí o pridelenie kvót v súlade s článkom 3e ods. 1 alebo článkom 3f ods. 2 sa rozsah činnosti leteckej dopravy vypočíta v tonokilometroch pomocou tohto vzorca:

tonokilometre = vzdialenosť x užitočné zaťaženie

kde:

‚vzdialenosť‘ znamená vzdialenosť po ortodróme medzi letiskom odletu a letiskom príletu plus dodatočný fixný faktor 95 km a

‚užitočné zaťaženie‘ znamená celkovú hmotnosť prepravovaného nákladu, poštovej zásielky a cestujúcich.

Na účely výpočtu užitočného zaťaženia:

| — | počet cestujúcich je počet osôb na palube okrem posádky, |
| --- | --- |

—

počet cestujúcich je počet osôb na palube okrem posádky,

| — | prevádzkovateľ lietadiel sa môže rozhodnúť, či uplatní skutočnú alebo normalizovanú hmotnosť cestujúcich a zapísanej batožiny uvedenú v jeho dokumentácii o hmotnosti a vyvážení pre príslušné lety alebo stanovenú štandardnú hodnotu 110 kg pre každého cestujúceho a jeho zapísanú batožinu. |
| --- | --- |

—

prevádzkovateľ lietadiel sa môže rozhodnúť, či uplatní skutočnú alebo normalizovanú hmotnosť cestujúcich a zapísanej batožiny uvedenú v jeho dokumentácii o hmotnosti a vyvážení pre príslušné lety alebo stanovenú štandardnú hodnotu 110 kg pre každého cestujúceho a jeho zapísanú batožinu.

Podávanie správ o údajoch o tonokilometroch na účely článkov 3e a 3f

Každý prevádzkovateľ lietadiel zahrnie do svojej žiadosti tieto informácie podľa článku 3e ods. 1 alebo článku 3f ods. 2:

| A. | Údaje na identifikáciu prevádzkovateľa lietadla vrátane:






  — | mena prevádzkovateľa lietadla, |
| --- | --- | --- |

A.

Údaje na identifikáciu prevádzkovateľa lietadla vrátane:

—

mena prevádzkovateľa lietadla,

| — | jeho riadiaceho členského štátu, |
| --- | --- |

—

jeho riadiaceho členského štátu,

| — | jeho adresy, vrátane PSČ a krajiny a ak sú odlišné, jeho kontaktnej adresy v riadiacom členskom štáte, |
| --- | --- |

—

jeho adresy, vrátane PSČ a krajiny a ak sú odlišné, jeho kontaktnej adresy v riadiacom členskom štáte,

| — | registračných čísel lietadiel a typov lietadiel používaných v období, na ktoré sa vzťahuje žiadosť, na vykonávanie činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel, |
| --- | --- |

—

registračných čísel lietadiel a typov lietadiel používaných v období, na ktoré sa vzťahuje žiadosť, na vykonávanie činností leteckej dopravy uvedených v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel,

| — | číslo osvedčenia leteckého prevádzkovateľa a prevádzkovej licencie, na základe ktorých sa vykonávali činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel, a názvu orgánu, ktorý ich vydal, |
| --- | --- |

—

číslo osvedčenia leteckého prevádzkovateľa a prevádzkovej licencie, na základe ktorých sa vykonávali činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadiel, a názvu orgánu, ktorý ich vydal,

| — | adresy, telefónneho a faxového čísla a e-mailu kontaktnej osoby a |
| --- | --- |

—

adresy, telefónneho a faxového čísla a e-mailu kontaktnej osoby a

| — | mena majiteľa lietadla. |
| --- | --- |

—

mena majiteľa lietadla.

| B. | Údaje o tonokilometroch:






  — | počet letov podľa dvojíc letísk, |
| --- | --- | --- |

B.

Údaje o tonokilometroch:

—

počet letov podľa dvojíc letísk,

| — | počet osobokilometrov podľa dvojíc letísk, |
| --- | --- |

—

počet osobokilometrov podľa dvojíc letísk,

| — | počet tonokilometrov podľa dvojíc letísk, |
| --- | --- |

—

počet tonokilometrov podľa dvojíc letísk,

| — | zvolená metóda výpočtu hmotnosti cestujúcich a zapísanej batožiny; |
| --- | --- |

—

zvolená metóda výpočtu hmotnosti cestujúcich a zapísanej batožiny;

| — | celkový počet tonokilometrov pre všetky lety uskutočnené počas roka, na ktorý sa vzťahuje správa, spadajúce pod letecké činnosti uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadla.“; |
| --- | --- |

—

celkový počet tonokilometrov pre všetky lety uskutočnené počas roka, na ktorý sa vzťahuje správa, spadajúce pod letecké činnosti uvedené v prílohe I, na účely ktorých je prevádzkovateľom lietadla.“;

| 3) | Príloha V sa mení a dopĺňa takto:






  a) | za názov prílohy sa vkladá tento nadpis: |
| --- | --- | --- |

3)

Príloha V sa mení a dopĺňa takto:

a)

za názov prílohy sa vkladá tento nadpis:

| b) | vkladá sa táto časť:
  „ČASŤ B – OVEROVANIE EMISIÍ Z ČINNOSTÍ LETECKEJ DOPRAVY






  13. | Na overovanie správ o emisiách z letov spadajúcich pod činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I sa vzťahujú všeobecné zásady a metodika stanovené v tejto prílohe.
  Na tento účel:






  a) | v odseku 3 sa odkaz na prevádzkovateľa považuje za odkaz na prevádzkovateľa lietadiel a v písmene c) uvedeného odseku sa odkaz na zariadenie považuje za odkaz na lietadlo používané na vykonávanie činností leteckej dopravy zahrnutých do správy; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

vkladá sa táto časť:

„ČASŤ B – OVEROVANIE EMISIÍ Z ČINNOSTÍ LETECKEJ DOPRAVY

13.

Na overovanie správ o emisiách z letov spadajúcich pod činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I sa vzťahujú všeobecné zásady a metodika stanovené v tejto prílohe.

Na tento účel:

a)

v odseku 3 sa odkaz na prevádzkovateľa považuje za odkaz na prevádzkovateľa lietadiel a v písmene c) uvedeného odseku sa odkaz na zariadenie považuje za odkaz na lietadlo používané na vykonávanie činností leteckej dopravy zahrnutých do správy;

| b) | v odseku 5 sa odkaz na zariadenie považuje za odkaz na prevádzkovateľa lietadiel; |
| --- | --- |

b)

v odseku 5 sa odkaz na zariadenie považuje za odkaz na prevádzkovateľa lietadiel;

| c) | v odseku 6 sa odkaz na činnosti vykonávané v zariadení považuje za odkaz na činnosti leteckej dopravy zahrnuté do správy, ktoré vykonáva prevádzkovateľ lietadiel; |
| --- | --- |

c)

v odseku 6 sa odkaz na činnosti vykonávané v zariadení považuje za odkaz na činnosti leteckej dopravy zahrnuté do správy, ktoré vykonáva prevádzkovateľ lietadiel;

| d) | v odseku 7 sa odkaz na prevádzkareň zariadenia považuje za odkaz na priestory, ktoré používa prevádzkovateľ lietadiel na vykonávanie činností leteckej dopravy zahrnutých do správy; |
| --- | --- |

d)

v odseku 7 sa odkaz na prevádzkareň zariadenia považuje za odkaz na priestory, ktoré používa prevádzkovateľ lietadiel na vykonávanie činností leteckej dopravy zahrnutých do správy;

| e) | v odsekoch 8 a 9 sa odkazy na zdroje emisií skleníkových plynov v zariadení považujú za odkaz na lietadlo, za ktoré zodpovedá prevádzkovateľ lietadiel, a |
| --- | --- |

e)

v odsekoch 8 a 9 sa odkazy na zdroje emisií skleníkových plynov v zariadení považujú za odkaz na lietadlo, za ktoré zodpovedá prevádzkovateľ lietadiel, a

| f) | v odsekoch 10 a 12 sa odkazy na prevádzkovateľov považujú za odkazy na prevádzkovateľov lietadiel. |
| --- | --- |

f)

v odsekoch 10 a 12 sa odkazy na prevádzkovateľov považujú za odkazy na prevádzkovateľov lietadiel.

Dodatočné ustanovenia na účely overovania správ o emisiách z leteckej dopravy

| 14. | Overovateľ sa najmä presvedčí, či:






  a) | sa zohľadnili všetky lety spadajúce pod činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I. Pri plnení svojej úlohy si overovateľ pomáha údajmi z letového poriadku a inými údajmi o premávke prevádzkovateľa lietadla vrátane údajov z Eurocontrolu, ktoré si tento prevádzkovateľ vyžiadal; |
| --- | --- | --- |

14.

Overovateľ sa najmä presvedčí, či:

a)

sa zohľadnili všetky lety spadajúce pod činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I. Pri plnení svojej úlohy si overovateľ pomáha údajmi z letového poriadku a inými údajmi o premávke prevádzkovateľa lietadla vrátane údajov z Eurocontrolu, ktoré si tento prevádzkovateľ vyžiadal;

| b) | existuje celková zhoda medzi údajmi o súhrnnej spotrebe paliva a údajmi o palive, ktoré bolo zakúpené alebo inak dodané do lietadla vykonávajúceho činnosť leteckej dopravy. |
| --- | --- |

b)

existuje celková zhoda medzi údajmi o súhrnnej spotrebe paliva a údajmi o palive, ktoré bolo zakúpené alebo inak dodané do lietadla vykonávajúceho činnosť leteckej dopravy.

Dodatočné ustanovenia na účely overovania údajov o tonokilometroch predkladaných na účely článkov 3e a 3f

| 15. | Všeobecné zásady a metodika overovania správ o emisiách podľa článku 14 ods. 3 stanovené v tejto prílohe sa, ak je to vhodné, uplatňujú podobným spôsobom aj na overovanie údajov o tonokilometroch leteckej dopravy. |
| --- | --- |

15.

Všeobecné zásady a metodika overovania správ o emisiách podľa článku 14 ods. 3 stanovené v tejto prílohe sa, ak je to vhodné, uplatňujú podobným spôsobom aj na overovanie údajov o tonokilometroch leteckej dopravy.

| 16. | Overovateľ sa predovšetkým presvedčí, že iba lety, ktoré boli skutočne vykonané a ktoré spadajú pod činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I, za ktorú je prevádzkovateľ lietadiel zodpovedný, sa brali do úvahy v žiadosti tohto prevádzkovateľa podľa článku 3e ods. 1 a článku 3f ods. 2. Pri plnení svojej úlohy si overovateľ pomáha údajmi o premávke prevádzkovateľa lietadla vrátane údajov z Eurocontrolu, ktoré si tento prevádzkovateľ vyžiadal. Overovateľ sa okrem toho presvedčí, či užitočné zaťaženie vykazované prevádzkovateľom lietadla zodpovedá záznamom o užitočnom zaťažení, ktoré vedie tento prevádzkovateľ na účely bezpečnosti.“. |
| --- | --- |

16.

Overovateľ sa predovšetkým presvedčí, že iba lety, ktoré boli skutočne vykonané a ktoré spadajú pod činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I, za ktorú je prevádzkovateľ lietadiel zodpovedný, sa brali do úvahy v žiadosti tohto prevádzkovateľa podľa článku 3e ods. 1 a článku 3f ods. 2. Pri plnení svojej úlohy si overovateľ pomáha údajmi o premávke prevádzkovateľa lietadla vrátane údajov z Eurocontrolu, ktoré si tento prevádzkovateľ vyžiadal. Overovateľ sa okrem toho presvedčí, či užitočné zaťaženie vykazované prevádzkovateľom lietadla zodpovedá záznamom o užitočnom zaťažení, ktoré vedie tento prevádzkovateľ na účely bezpečnosti.“.

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

V decembri 2006 Komisia prijala návrh (1) smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva. Uvedený návrh sa zaslal Rade 22. decembra 2006.

Európsky Parlament prijal svoje stanovisko v prvom čítaní 13. novembra 2007.

Hospodársky a sociálny výbor prijal svoje stanovisko 30. mája 2007. (2)

Výbor regiónov prijal svoje stanovisko 10. októbra 2007. (3)

Rada prijala svoju spoločnú pozíciu 18. apríla 2008.

II.   CIEĽ

Hlavným cieľom navrhovanej smernice je znížiť vplyv na zmenu klímy, ktorý možno pripísať letectvu vzhľadom na rastúce emisie zo sektoru letectva, a to začlenením činností leteckej dopravy do všeobecného systému Spoločenstva na obchodovanie s emisiami (ETS).

Návrh je vo forme zmeny a doplnenia smernice 2003/87/ES (smernica o ETS).

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

Všeobecne

Spoločná pozícia začleňuje viacero pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu z prvého čítania, a to doslovne alebo čiastočne, alebo obsahuje podstatu týchto návrhov. Tieto návrhy znenie navrhovanej smernice vylepšujú alebo objasňujú. Iné zmeny a doplnenia sa však v spoločnej pozícii nezohľadňujú, lebo Rada sa dohodla, že sú buď zbytočné a/alebo nerealizovateľné, pretože nie sú dostatočne podložené súčasnými vedeckými poznatkami a na svoje vykonávanie by si vyžadovali zvýšené a neúmerné administratívne náklady.

Spoločná pozícia tiež zahŕňa viaceré ďalšie zmeny popri tých, ktoré sa navrhujú v stanovisku Európskeho parlamentu z prvého čítania, keďže vo viacerých prípadoch sa ustanovenia z pôvodného návrhu Komisie doplnili novými prvkami alebo sa úplne preformulovali, pričom sa vložilo niekoľko úplne nových ustanovení.

Okrem toho došlo k niekoľkým textovým úpravám, ktoré objasňujú znenie alebo zabezpečujú celkovú súdržnosť smernice.

Konkrétne

(1)   Dátum začiatku a rozsah pôsobnosti systému

Rada súhlasne s Európskym parlamentom odmietla dvojfázový prístup navrhovaný Komisiou a zvolila jeden počiatočný dátum pre všetky lety, ktoré sa zahrnú do systému. To sa považovalo za potrebné na zabezpečenie zlepšeného vplyvu systému na životné prostredie a zároveň na minimalizovanie narušovania hospodárskej súťaže. Na rozdiel od Komisie a Európskeho parlamentu, ktorí navrhovali ako počiatočný dátum rok 2011, sa však Rada rozhodla, že odloženie systému o jeden rok, t. j. na rok 2012, je primerané vzhľadom na procedurálne kroky, ktoré so sebou prináša prijatie právnych predpisov, zložitosť systému a potreba zabezpečiť určitý počet vykonávacích opatrení.

(2)   Prideľovanie

Rada sa rovnako ako Európsky parlament domnieva, že otázka prideľovania kvót má pre fungovanie systému kľúčový význam. V tejto súvislosti Rada zaviedla do návrhu Komisie niekoľko zmien, ktoré ho viac priblížia k zámeru viacerých pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov EP, i keď ich do textu spoločnej pozície nezapracovala doslovne.

Hoci teda Rada ponechala strop 100 % historických emisií ako v návrhu Komisie, naznačila možné budúce zníženie v rámci preskúmania fungovania smernice v súvislosti s leteckými činnosťami, ktoré sa má uskutočniť v roku 2015 (článok 30 ods. 4).

Rada súhlasila s mechanizmom prideľovania, ktorý zvolila Komisia a ktorý bude fungovať sčasti bezplatným prideľovaním kvót na základe jednoduchej referenčnej hodnoty a sčasti aukčným obchodovaním.

Rada však napriek tomu mierne upravila referenčnú hodnotu tým, že zaviedla zmenu užitočného zaťaženia (ktoré zvýšila na 110 kg na cestujúceho a jeho zapísanú batožinu) a vzdialenosti (pridaním 95 km k vzdialenosti po ortodróme), ktoré sa použijú na výpočet leteckej aktivity (tonokilometer) každého prevádzkovateľa lietadiel.

Pokiaľ ide o úrovne aukčného obchodovania, Rada odmietla návrh Komisie, aby sa použil percentuálny podiel, ktorý by bol priemerom percent určených na aukčné obchodovanie navrhovaných členskými štátmi v národných alokačných plánoch (NAP); namiesto toho zvolila pevný percentuálny podiel 10 %. Okrem toho Rada zaviedla aj výslovnú možnosť zvýšiť toto percento ako súčasť všeobecného preskúmania smernice o ETS. Hoci teda spoločná pozícia nezapracovala pozmeňujúci a doplňujúci návrh EP 74, prináša rovnakú myšlienku v tom, že uznáva vhodnosť zabezpečenia (postupného) zvyšovania úrovne aukčného obchodovania. Voľbu nižšieho počiatočného percenta aukčného obchodovania s možnosťou budúceho zvyšovania považuje Rada za lepšiu, lebo tento opatrnejší prístup zabezpečuje na jednej strane, že mechanizmus platný pre letectvo nebude výrazne odlišný od mechanizmov, ktoré sa vzťahujú na iné odvetvia patriace do ETS, a na strane druhej bude umožňovať lepšie prispôsobenie sa celkovému fungovaniu systému Spoločenstva.

V prípade používania výnosov z aukčného obchodovania prijala Rada mierne odlišnú pozíciu v porovnaní s Komisiou a Európskym parlamentom. Podľa súčasného znenia článku 3d ods. 4 majú členské štáty rozhodnúť o tom, ako tieto výnosy použijú. Článok 3d ods. 4 však ustanovuje, že tieto výnosy by sa mali použiť na riešenie zmeny klímy v EÚ aj v tretích krajinách a na pokrytie administratívnych nákladov na fungovanie systému. Touto zmenou sa chce zabezpečiť zohľadňovanie prednosti ústavných a/alebo rozpočtových zásad v domácich právnych poriadkoch viacerých členských štátov.

Jeden z významných nových prvkov, ktoré Rada zaviedla do návrhu Komisie, sa týka vytvorenia osobitnej rezervy pre nových účastníkov alebo rýchlo rastúcich prevádzkovateľov lietadiel (t. j. prevádzkovateľov, ktorí môžu preukázať ročnú mieru rastu aspoň 18 % v rokoch, ktoré nasledujú po základnom roku použitom na pridelenie kvót). Podľa článku 3f by sa stanovené percento (3 %) kvót vyčlenilo na distribúciu pre oprávnených prevádzkovateľov lietadiel na základe systému referenčného porovnávania podobného systému použitému na počiatočné prideľovanie. Zavedenie takéhoto ustanovenia zabezpečí, že nových prevádzkovateľov lietadiel alebo prevádzkovateľov lietadiel v členských štátoch, ktorí mali spočiatku veľmi nízku (ale v súčasnosti rastúcu) mieru mobility, by systém netrestal. Rada vyvážila možné narušenia trhu tak, že z distribúcie kvót z osobitnej rezervy urobila jednorazové opatrenie a pridala ustanovenie, podľa ktorého výsledná ročná pridelená kvóta na tonokilometer oprávneného prevádzkovateľa lietadiel nesmie prekročiť ročnú pridelenú kvótu na tonokilometer oprávneného prevádzkovateľa lietadiel v rámci hlavného prideľovania kvót (článok 3f ods. 6). Tak vlastne ide Rada rovnakým smerom, ako pozmeňujúce a doplňujúce návrhy EP 22, 28 a 33. Fungovanie osobitnej rezervy, ako sa plánuje v spoločnej pozícii, by však predstavovalo nižšie administratívne náklady a nespôsobovalo by významné narušenia trhu.

(3)   Výnimky

Rada ďalej upresnila niekoľko výnimiek zo systému, pričom zohľadnila zodpovedajúce pozmeňujúce a doplňujúce návrhy EP (t. j. návrhy 51, 52, 53, 70 a 79). Rozhodla sa nevylúčiť zo systému lety hláv štátov EÚ, ale rozhodla sa urobiť výnimky pre pátracie a záchranné lety, protipožiarne lety, humanitárne lety a lety pohotovostnej zdravotníckej služby. Ďalej sa vylúčili aj lety uskutočňované výhradne na účely kontroly, testovania alebo osvedčovania lietadiel alebo zariadení na palube alebo na zemi.

Do spoločnej pozície sa zaviedla ďalšia výnimka zo systému, menovite doložka de minimis, ktorá vylučuje lety vykonané komerčnými prevádzkovateľmi leteckých služieb, ktorí za tri po sebe nasledujúce štvormesačné obdobia uskutočnia menej ako 243 letov za obdobie. Rada spojila túto výnimku so zodpovedajúcou definíciou „prevádzkovateľa komerčnej leteckej dopravy“ a s odôvodnením, ktoré má za cieľ zabezpečiť, aby prevádzkovatelia s veľmi nízkou úrovňou prepravy vrátane mnohých prevádzkovateľov z rozvojových krajín nemuseli čeliť neprimeraným administratívnym nákladom. Tým sa rozvojovým krajinám vysiela silný politický signál, pričom sa zároveň znižuje byrokracia a všeobecné administratívne zaťaženie spojené so správou systému. Možné nepriaznivé účinky na trh sa zohľadňujú stanovením neutrálneho kritéria na vylúčenie, ktoré sa zakladá na „čistej“ aktivite.

Rada takmer rovnako ako Európsky parlament vzala do úvahy aj osobitné potreby najvzdialenejších regiónov a osobitný štatút letov vykonávaných v rámci záväzkov zo služieb vo verejnom záujme (ZSVZ). V spoločnej pozícii sa zo systému vylučujú lety vykonávané v rámci záväzkov zo služieb vo verejnom záujme na trasách v najvzdialenejších regiónoch alebo na trasách, ktorých ponúkaná kapacita neprekračuje 30 000 sedadiel ročne a ustanovuje sa aj zodpovedajúce odôvodnenie. V tomto ohľade preto ide ďalej ako pozmeňujúci a doplňujúci návrh EP 78.

(4)   Ďalšie otázky

Vložil sa nový článok (článok 3g), ktorý členským štátom ukladá dodatočnú povinnosť zabezpečiť, aby prevádzkovatelia lietadiel predložili relevantnému príslušnému orgánu plány na monitorovanie a podávanie správ, v ktorých ustanovia opatrenia na monitorovanie a podávanie správ o emisiách a tonokilometrických údajoch na účely žiadania o vydanie kvót.

Do článku o vynútiteľnosti smernice o ETS (článok 16) sa vložilo viacero nových odsekov, v ktorých sa ustanovuje možnosť spravujúceho členského štátu požiadať Komisiu o uloženie zákazu prevádzkovania na úrovni Spoločenstva prevádzkovateľovi lietadiel, ktorý nedodržiava požiadavky smernice. Hoci uloženie zákazu prevádzkovania sa považuje za krajné vynucovacie opatrenie, jeho vloženie sa považovalo za potrebné, aby sa zabezpečilo, že prevádzkovatelia lietadiel budú plne dodržiavať pravidlá systému, čo je pre Radu vecou najvyššej dôležitosti.

Rada ďalej pozmenila návrh Komisie pokiaľ ide o premenu kvót a ich následné použitie na plnenie medzinárodných záväzkov, pričom volila „polootvorený“ systém a vypustila z návrhu Komisie ustanovenie, ktoré by umožnilo prevádzkovateľom lietadiel premeniť ich kvóty na kvóty použiteľné inými prevádzkovateľmi. Ako potvrdenie skutočnosti, že domáce (a nie medzinárodné) letectvo je súčasťou záväzkov členských štátov v prvom záväznom období Kjótskeho protokolu, sa do článku 19 smernice o ETS doplnil nový odsek, ktorým sa ustanovuje nariadenie o registroch, ktorým sa zabezpečí, že kvóty, CER a ERU sa prevedú na vyraďovacie účty členských štátov, ktoré sa týkajú prvého záväzného obdobia Kjótskeho protokolu len vtedy, ak zodpovedajú emisiám zahrnutým do národných súčtov emisných inventúr členských štátov za toto obdobie.

Rada tiež podstatne zmenila článok 25a, ktorý sa teraz usiluje vyjasniť rozličné inštitucionálne postupy, ktoré má Komisia k dispozícii na úpravu, prispôsobenie alebo zmenu a doplnenie smernice po porade alebo uzavretí nových dohôd s tretími krajinami. Zdôrazňuje sa význam hľadania globálneho riešenia v otázke znižovania emisií z leteckých aktivít ako aj potreba usilovať sa o optimálne vzájomné pôsobenie medzi systémom Spoločenstva a ekvivalentnými systémami tretích krajín. I keď sa Rada v tejto súvislosti rozhodla nezapracovať zodpovedajúci pozmeňujúci a doplňujúci návrh EP (návrh 49) doslovne, jeho podstata je v spoločnej pozícii zapracovaná vo veľmi podobnom duchu.

Napokon sa do súčasnej doložky o preskúmaní smernice o ETS (článok 30) doplnilo viacero bodov, ktoré slúžia ako „kontrolný zoznam“ na preskúmanie fungovania smernice v oblasti leteckých aktivít a na riešenie problémov, ktoré sa môžu nevyhnutne vyskytnúť pri začlenení týchto aktivít do všeobecného ETS.

IV.   ZÁVER

Rada verí, že spoločná pozícia predstavuje vyvážený balík opatrení, ktoré prispejú k zníženiu emisií z leteckej dopravy spôsobom, ktorý je v súlade s politikami a cieľmi EÚ, ako sú vyjadrené aj v UNFCCC, pričom sa zabezpečí, že sa systém bude uplatňovať na všetkých prevádzkovateľov lietadiel bez rozdielu štátnej príslušnosti a že preto začlenenie letectva do ETS Spoločenstva nepovedie k narušeniu hospodárskej súťaže.

Rada s potešením očakáva konštruktívne diskusie s Európskym parlamentom s cieľom skorého prijatia smernice.

---

(1)  Dokument 5154/07 – KOM(2006) 818 v konečnom znení.

(2)  Ú. v. EÚ C 206, 27.7.2007, s. 47.

(3)  Ú. v. EÚ C 305, 15.12.2007, s. 15.

---