# Úřední věstník C 109/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 109 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5130. dubna 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 109

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5130. dubna 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 109/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 109/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 109/02 | Směnné kurzy vůči euru | 2 |
| 2008/C 109/03 | Sdělení Komise o předpokládané dostupnosti finančních zdrojů pro poskytování restrukturalizační podpory na hospodářský rok 2008/09 v rámci provádění nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství | 3 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2008/C 109/04 | Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh a o změně nařízení Komise (ES) č. 70/2001 | 4 |
| 2008/C 109/05 | Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel (
  1
  ) | 8 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 109/02

Směnné kurzy vůči euru

2

2008/C 109/03

Sdělení Komise o předpokládané dostupnosti finančních zdrojů pro poskytování restrukturalizační podpory na hospodářský rok 2008/09 v rámci provádění nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství

3

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2008/C 109/04

Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh a o změně nařízení Komise (ES) č. 70/2001

4

2008/C 109/05

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel (
  1
  )

1

8

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Komise |
| 2008/C 109/06 | Výzva k předkládání návrhů – EACEA/10/08 — Akce 4.5 – Výzva k předkládání návrhů projektů určených k podpoře informačních činností určených mladým lidem a pedagogickým pracovníkům pracujícím s mládeží — Program Mládež v akci | 13 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2008/C 109/07 | Státní podpora – Dánsko — Státní podpora C 5/08 (ex NN 58/07) – Ujednání o protiprávní podpoře poskytované společností Aarhus Airport Ltd. společnosti Ryanair — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 15 |
| | JINÉ AKTY |
| | Rada |
| 2008/C 109/08 | Upozornění určené osobám a subjektům přidaným do seznamu stanoveného v článcích 7, 11 a 15 nařízení Rady (ES) č. 194/2008, kterým se obnovují a zpřísňují omezující opatření vůči Barmě/Myanmaru a zrušuje nařízení (ES) č. 817/2006 na základě nařízení Komise (ES) č. 385/2008 | 23 |
| 2008/C 109/09 | Upozornění určené osobám, skupinám a subjektům uvedeným na seznamu stanoveném v čl. 2 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu | 25 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

2008/C 109/06

Výzva k předkládání návrhů – EACEA/10/08 — Akce 4.5 – Výzva k předkládání návrhů projektů určených k podpoře informačních činností určených mladým lidem a pedagogickým pracovníkům pracujícím s mládeží — Program Mládež v akci

13

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2008/C 109/07

Státní podpora – Dánsko — Státní podpora C 5/08 (ex NN 58/07) – Ujednání o protiprávní podpoře poskytované společností Aarhus Airport Ltd. společnosti Ryanair — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

15

JINÉ AKTY

Rada

2008/C 109/08

Upozornění určené osobám a subjektům přidaným do seznamu stanoveného v článcích 7, 11 a 15 nařízení Rady (ES) č. 194/2008, kterým se obnovují a zpřísňují omezující opatření vůči Barmě/Myanmaru a zrušuje nařízení (ES) č. 817/2006 na základě nařízení Komise (ES) č. 385/2008

23

2008/C 109/09

Upozornění určené osobám, skupinám a subjektům uvedeným na seznamu stanoveném v čl. 2 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 109/10 | Oznámení | s3 |

2008/C 109/10

Oznámení

Oznámení

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 30.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 109/01)

Dne 4. února 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M4926. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M4926. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 30.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/2

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

29. dubna 2008

(2008/C 109/02)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,5571 |
| JPY | japonský jen | 161,73 |
| DKK | dánská koruna | 7,4613 |
| GBP | britská libra | 0,78895 |
| SEK | švédská koruna | 9,3578 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6153 |
| ISK | islandská koruna | 115,20 |
| NOK | norská koruna | 7,9800 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,250 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 252,93 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6983 |
| PLN | polský zlotý | 3,4564 |
| RON | rumunský lei | 3,6856 |
| SKK | slovenská koruna | 32,238 |
| TRY | turecká lira | 2,0008 |
| AUD | australský dolar | 1,6710 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5782 |
| HKD | hongkongský dolar | 12,1328 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,0097 |
| SGD | singapurský dolar | 2,1190 |
| KRW | jihokorejský won | 1 559,44 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,8167 |
| CNY | čínský juan | 10,8763 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2629 |
| IDR | indonéská rupie | 14 356,46 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9072 |
| PHP | filipínské peso | 65,686 |
| RUB | ruský rubl | 36,8630 |
| THB | thajský baht | 49,385 |
| BRL | brazilský real | 2,6408 |
| MXN | mexické peso | 16,3464 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,5571

JPY

japonský jen

161,73

DKK

dánská koruna

7,4613

GBP

britská libra

0,78895

SEK

švédská koruna

9,3578

CHF

švýcarský frank

1,6153

ISK

islandská koruna

115,20

NOK

norská koruna

7,9800

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,250

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

252,93

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6983

PLN

polský zlotý

3,4564

RON

rumunský lei

3,6856

SKK

slovenská koruna

32,238

TRY

turecká lira

2,0008

AUD

australský dolar

1,6710

CAD

kanadský dolar

1,5782

HKD

hongkongský dolar

12,1328

NZD

novozélandský dolar

2,0097

SGD

singapurský dolar

2,1190

KRW

jihokorejský won

1 559,44

ZAR

jihoafrický rand

11,8167

CNY

čínský juan

10,8763

HRK

chorvatská kuna

7,2629

IDR

indonéská rupie

14 356,46

MYR

malajsijský ringgit

4,9072

PHP

filipínské peso

65,686

RUB

ruský rubl

36,8630

THB

thajský baht

49,385

BRL

brazilský real

2,6408

MXN

mexické peso

16,3464

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 30.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/3

---

Sdělení Komise o předpokládané dostupnosti finančních zdrojů pro poskytování restrukturalizační podpory na hospodářský rok 2008/09 v rámci provádění nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství

(2008/C 109/03)

V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 968/2006 ze dne 27. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství (1), uvědomuje Komise členské státy, že předpokládané finanční zdroje dostupné v dočasném restrukturalizačním fondu postačují k poskytnutí restrukturalizační podpory pro všechny žádosti, které byly předloženy pro hospodářský rok 2008/09 do 31. března 2008 a které členské státy shledaly způsobilými.

---

(1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2006, s. 32. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1261/2007, (Úř. věst. L 283, 27.10.2007, s. 8).

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 30.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/4

---

Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh a o změně nařízení Komise (ES) č. 70/2001

(2008/C 109/04)

Číslo XA: XA 259/07

Členský stát: Spolková republika Německo

Region: Freistaat Bayern

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe

Právní základ: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe.

Den Richtlinien liegen die Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaats Bayern (BayHO) zugrunde. Die Zuwendungen werden ohne Rechtspflicht im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel bewilligt

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 3,2 mil. EUR na roky 2007 až 2009

Maximální míra podpory: Až do 50 %; nejvýše 50 000 EUR na podnik a kalendářní rok

Datum uskutečnění: Poskytována podle potřeby

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2009

Cíl podpory: Příspěvky jsou určeny na zmírnění škod u hospodářství s chovem drůbeže v pásmech dozoru a sledování, jakož i u hospodářství, která jsou pod dohledem. Příspěvky nepředstavují náhradu škody; jsou poskytovány na nepojistitelné škody (např. ztráta výroby, omezení produkce, škody na investičním majetku způsobené kontaminací), které byly přímo způsobeny úředním příkazem.

Právní základ podpory: čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1857/2006

Dotčené/á odvětví: Zemědělské a lesnické podniky

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Alle dem Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten unterstellten Ämter für Landwirtschaft und Forsten in Bayern:

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

D-80539 München

Případné dotazy lze směřovat na tuto adresu:

| Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Referat B 1 |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |
| Tel. (49-89) 21 82 22 22 |

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Referat B 1

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Tel. (49-89) 21 82 22 22

Adresa internetových stránek: http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/riligefl.pdf

Další údaje: žádné

Číslo XA: XA 301/07

Členský stát: Irsko

Region: celý členský stát

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals

Právní základ: The Central Fund (Permanent Provision) Act, 1965

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Celkové částky podpory splatné v rámci tohoto režimu závisí na rozsahu nemoci, který je určen počtem objevených reagentů a podniků, na něž byla uvalena omezení v souvislosti s bovinní tuberkulózou a brucelózou. Vzhledem k tomu není možné předem stanovit výši výdajů v období 2007–2013. Níže uvedené údaje plánovaných výdajů jsou proto založeny na současném stavu nemoci a předpokládaných výdajích v roce 2007:

Maximální míra podpory: Toto opatření pokrývá přibližně 20 % nákladů na testování

Datum uskutečnění:

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Režim „Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals“ probíhá bez omezení, protože přímo souvisí s rozsahem tuberkulózy a brucelózy v Irsku. Bude pokračovat až do eradikace obou nemocí

Cíl podpory: Cílem je zajistit komplexní program testování, v jehož rámci se budou alespoň jednou za rok testovat všechna zvířata, aby se dosáhlo úplné eradikace tuberkulózy a brucelózy.

Tato podpora se poskytuje v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1857/2006 – Podpora poskytovaná v souvislosti s chorobami rostlin nebo zvířat nebo napadením škůdci

Dotčené/á odvětví: Skot

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Adresa internetových stránek: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Číslo XA: XA 302/07

Členský stát: Irsko

Region: Celý členský stát

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Income Supplement Scheme (Bovine TB and Brucellosis)

Právní základ: Diseases of Animals Act 1966

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Celkové částky podpory splatné v rámci uvedeného režimu závisí na rozsahu choroby, který zase určuje počet oznámených zvířat s pozitivní reakcí a podniků, na něž byla uvalena omezení v souvislosti s bovinní tuberkulózou a brucelózou. Vzhledem k tomu není možné předpovědět výši výdajů v období 2007 až 2013. Níže uvedené číselné údaje jsou proto založeny na současném rozsahu choroby a výdajích očekávaných v roce 2007:

Maximální míra podpory: 100 %

Datum uskutečnění:

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Režim se provádí průběžně, protože přímo souvisí s rozsahem tuberkulózy a brucelózy v Irsku. Režim zůstane v platnosti, dokud uvedené dvě choroby nebudou vymýceny

Cíl podpory: Nahradit zemědělcům ztráty vzniklé oznámením a odstraněním zvířat považovaných za reagenty tuberkulózy a brucelózy.

Odrazovat od zatajování choroby

Podpora se poskytuje v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1857/2006 – Podpora v souvislosti s chorobami zvířat a rostlin a s napadením škůdci

Dotčené/á odvětví: Skot

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Adresa internetových stránek: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Číslo podpory: XA 305/07

Členský stát: Španělsko

Region: Región de Murcia

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Právní základ: Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura y Agua por la que se convocan y se aprueban las bases reguladoras de las ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Plánované roční výdaje jsou 650 000 EUR, což představuje celkovou částku ve výši 3 900 000 EUR na období 6 let (2008–2013)

Maximální míra podpory: 70 %, maximální výše podpory je 220 000 EUR na příjemce na rok

Datum uskutečnění: leden 2008

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: do prosince 2013

Cíl podpory: Opatření představují technickou pomoc pro primární výrobce, jedná se tedy o opatření podle článku 15 nařízení. Cílem těchto opatření je ulehčit výrobcům přístup k informacím o nových technologiích v oblasti zemědělské produkce a realizovat je budou federace, svazy zemědělských družstev a sdružení organizací zemědělských producentů, které odpovídají definici mikropodniků, malých a středních podniků podle doporučení Komise 2003/361/ES.

Plánované podpory nesmí překročit výši 220 000 EUR na příjemce na rok podle článku 4 přiloženého návrhu rozhodnutí a mohou zahrnovat:

podporu realizace odvětvových a statistických studií, vytváření databází, náklady na tisk, reprodukci a vázání materiálů týkajících se zemědělského odvětví v regionu Murcia (v souladu s čl. 15 odst. 2 písm. c) nařízení),

Mezi způsobilé náklady patří výdaje týkající se shromažďování informací, třídění a vypracování informací potřebných ke studiu zemědělského odvětví, náklady na obstarání softwaru pro vytváření databází, jakož i náklady na tisk, reprodukci a vázání materiálů. Lze poskytnout dotaci do výše 70 % odůvodněných výdajů, přičemž maximální výše představuje 60 000 EUR na rok.

poradenské služby, které nepředstavují trvalou nebo pravidelnou činnost a nesouvisejí s běžnými provozními výdaji sdružení (jako je běžné daňové poradenství, pravidelná právní služba nebo výdaje na reklamu), poskytované sdruženým podnikům a zemědělcům v regionu Murcia, kteří o to požádají (v souladu s čl. 15 odst. 2 písm. c) nařízení).

Podpora bude udělena ve formě dotace do výše 70 % odůvodněných výdajů, přičemž maximální výše představuje 30 000 EUR na rok.

účast na veletrzích, pomoc na nich a technické návštěvy za předpokladu, že se s žádostí předloží program s podrobnými informacemi o plánovaných cílech. Pokud jde o účast na veletrzích, zohledňují se náklady na cestování, ubytování a stravu pracovníků provozujících stánek, náklady na pronájem místa, náklady na postavení a pronájem stánků, náklady na vydávání publikací, náklady na smlouvy hostesek apod. Pokud jde o pomoc na veletrzích a technické návštěvy zohledňují se náklady na cestování, ubytování a stravu zaměstnaných pracovníků, producentů sdružených v podnicích a zemědělců v regionu, kteří o to požádají (v souladu s čl. 15 odst. 2 písm. d) nařízení).

Maximálně se veletrhů může zúčastnit 20 osob na podnik, který je příjemcem podpory, přičemž se jedná maximálně o dvě osoby na sdružený podnik a 3 osoby na organizaci. Podpora bude udělena ve formě dotace do výše 70 % odůvodněných výdajů, přičemž maximální výše představuje 130 000 EUR na rok

Dotčené (á) hospodářské (á) odvětví: Zemědělská produkce – pěstování plodin a chov zvířat

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Consejería de Agricultura y Agua |
| --- |
| Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario |
| Plaza Juan XXIII, s/n |
| E-30071 Murcia |

Consejería de Agricultura y Agua

Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario

Plaza Juan XXIII, s/n

E-30071 Murcia

Internetová stránka: http://www.carm.es/neweb2/servlet/integra.servlets.ControlPublico?IDCONTENIDO=5089&IDTIPO=100&RASTRO=c428$m

Další informace: Ač je podpora určená profesionálním zemědělským organizacím a dalším zastupitelským orgánům zemědělského odvětví (předpokládá se, že se tím v zemědělském odvětví zajistí co možná nejširší a nejlepší nabídka vzdělávacích činností a činností na šíření technologických poznatků), je potřeba si uvědomit, že koneční příjemci podpory budou všichni zemědělci a chovatelé zvířat v regionu Murcia

Číslo XA: XA 315/07

Členský stát: Republika Slovinsko

Region: Območje občine Ig

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Právní základ: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:

| | 2007: 36 304,46 EUR |
| --- | --- |

2007: 36 304,46 EUR

| | 2008: 37 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 37 500 EUR

| | 2009: 39 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 39 000 EUR

| | 2010: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 40 000 EUR

| | 2011: 42 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 42 000 EUR

| | 2012: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 43 000 EUR

| | 2013: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 43 000 EUR

Maximální míra podpory:

1.   Investice v zemědělských podnicích v prvovýrobě:

| — | až do výše 50 % ve znevýhodněných oblastech a do výše 40 % v ostatních oblastech. |
| --- | --- |

—

až do výše 50 % ve znevýhodněných oblastech a do výše 40 % v ostatních oblastech.

2.   Zachování krajiny a tradičních staveb:

| — | až do výše 100 % u investic do neprodukčního zařízení, až do výše 75 % u investic do produkčního zařízení ve znevýhodněných oblastech a do výše 60 % v ostatních oblastech. |
| --- | --- |

—

až do výše 100 % u investic do neprodukčního zařízení, až do výše 75 % u investic do produkčního zařízení ve znevýhodněných oblastech a do výše 60 % v ostatních oblastech.

3.   Platby pojistného:

| — | rozdíl mezi částkou spolufinancování plateb pojistného ze státního rozpočtu do výše 50 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění hospodářských plodin a ovoce a pojištění zvířat pro případ chorob. |
| --- | --- |

—

rozdíl mezi částkou spolufinancování plateb pojistného ze státního rozpočtu do výše 50 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění hospodářských plodin a ovoce a pojištění zvířat pro případ chorob.

4.   Podpora na přeparcelování pozemků:

| — | až do výše 100 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

—

až do výše 100 % způsobilých nákladů.

5.   Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů:

| — | až do výše 100 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

—

až do výše 100 % způsobilých nákladů.

6.   Zajištění technické pomoci:

| — | až do výše 100 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

—

až do výše 100 % způsobilých nákladů.

7.   Přemístění zemědělských staveb ve veřejném zájmu:

| — | až do výše 100 % skutečných nákladů, pokud přemístění spočívá pouze v rozebrání, přenesení a novém sestavení stávajících zařízení. Pokud z přemístění vyplyne vybavení zemědělce modernějšími zařízeními, musí zemědělec přispět přinejmenším 50 % ve znevýhodněných oblastech nebo 60 % v ostatních oblastech na zvýšení hodnoty dotyčných zařízení po přemístění. Je-li příjemcem mladý zemědělec, uvedený příspěvek činí nejméně 55 % nebo 45 %. Tam, kde z přemístění vyplývá navýšení produkční kapacity, musí zemědělec v souvislosti s navýšením kapacity přispět přinejmenším 60 % nákladů nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech. Je-li příjemcem mladý zemědělec, uvedený příspěvek činí nejméně 55 % nebo 45 % |
| --- | --- |

—

až do výše 100 % skutečných nákladů, pokud přemístění spočívá pouze v rozebrání, přenesení a novém sestavení stávajících zařízení. Pokud z přemístění vyplyne vybavení zemědělce modernějšími zařízeními, musí zemědělec přispět přinejmenším 50 % ve znevýhodněných oblastech nebo 60 % v ostatních oblastech na zvýšení hodnoty dotyčných zařízení po přemístění. Je-li příjemcem mladý zemědělec, uvedený příspěvek činí nejméně 55 % nebo 45 %. Tam, kde z přemístění vyplývá navýšení produkční kapacity, musí zemědělec v souvislosti s navýšením kapacity přispět přinejmenším 60 % nákladů nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech. Je-li příjemcem mladý zemědělec, uvedený příspěvek činí nejméně 55 % nebo 45 %

Datum uskutečnění: Říjen 2007 (podpora nebude poskytnuta, dokud na internetové stránce Evropské komise nebude uveřejněno shrnutí)

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2013

Cíl podpory: Podpora malých a středních podniků

Pravidla zahrnují opatření představující státní podporu v souladu s následujícími články nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3):

článek 4: Investice v zemědělských podnicích,

článek 5: Zachování krajiny a tradičních staveb,

článek 6: Přemístění zemědělských staveb ve veřejném zájmu,

článek 12: Podpora na platby pojistného,

článek 13: Podpora na přeparcelování pozemků,

článek 14: Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů,

článek 15: Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství

Dotčené/á odvětví: Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Občina Ig |
| --- |
| Govekarjeva cesta 6 |
| SLO-1292 Ig |

Občina Ig

Govekarjeva cesta 6

SLO-1292 Ig

Adresa internetových stránek: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200789&dhid=91694

Další údaje: Opatření týkající se platby pojistného na pojištění hospodářských plodin a ovoce zahrnuje tyto nepříznivé klimatické jevy, které je možno přirovnat k přírodním katastrofám: jarní mráz, kroupy, blesky, požáry způsobené blesky, vichřice a povodně.

Obecní předpisy splňují požadavky nařízení (ES) č. 1857/2006, pokud se jedná o opatření, která mají být obcí přijata, a všeobecná ustanovení, která mají být použita (kroky předcházející přidělení podpory, kumulace podpor, transparentnost podpory a její kontrola)

Janez CIMPERMAN

starosta

---

| 30.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/8

---

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel

(Text s významem pro EHP)

(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)

(2008/C 109/05)

| ESO (1) | Odkaz a název harmonizované normy
  (a referenční dokument) | Odkaz na nahrazovanou normu | Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy
  (Poznámka 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Nafukovací čluny – Část 1: Čluny s maximálním výkonem motoru 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Nafukovací čluny – Část 2: Čluny s maximálním výkonem motoru od 4,5 kW do 15 kW (ISO 6185-2:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Nafukovací čluny – Část 3: Čluny s maximálním výkonem motoru od 15 kW (ISO 6185-3:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Malá plavidla – Ohnivzdorné palivové hadice (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Datum ukončení platnosti
  (31. 8. 2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Malá plavidla – Shromažďovací soustavy odpadních vod (ISO 8099:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Malá plavidla – Palivové hadice neodolné ohni (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Datum ukončení platnosti
  (31. 1. 2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Malá plavidla – Lodní pohonné spalovací pístové motory – Měření výkonu a jeho záznam (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Datum ukončení platnosti
  (31. 12. 2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Malá plavidla – Základní údaje (ISO 8666:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Systémy lan a kladek (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Datum ukončení platnosti
  (30. 11. 2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Malá plavidla – Drenážní čerpadla s elektrickým pohonem na stejnosměrný proud (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Datum ukončení platnosti
  (30. 4. 2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Malá plavidla – Ventily a prostupy obšívkou – Část 1: Kovové části (ISO 9093-1:1994) | – | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Malá plavidla – Ventily a prostupy obšívkou – Část 2: Nekovové (ISO 9093-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Malá plavidla – Požární ochrana – Část 1: Plavidla s délkou trupu do 15 m včetně (ISO 9094-1:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Malá plavidla – Požární ochrana – Část 2: Plavidla s délkou trupu přes 15 m (ISO 9094-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Malá plavidla – Elektrické ventilátory (ISO 9097:1991) | – | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Malá plavidla – Identifikace plavidla – Kódový systém (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Datum ukončení platnosti
  (30. 9. 2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Malá plavidla – Pevně instalované palivové systémy a pevné palivové nádrže (ISO 10088:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Malá plavidla – Elektrické systémy – Instalace stejnosměrného proudu malého napětí (ISO 10133:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Malá plavidla – Soustavy zkapalněného uhlovodíkového plynu (LPG) (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | 31. 8. 2008 |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Malá plavidla – Příručka uživatele (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Datum ukončení platnosti
  (30. 4. 2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Malá plavidla – Hydraulická kormidelní zařízení (ISO 10592:1994) | – | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Malá plavidla – Větrání prostorů benzínových motorů a/nebo benzínových nádrží (ISO 11105:1997) | – | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Malá plavidla – Grafické symboly (ISO 11192:2005) | – | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Malá plavidla – Ochrana startu zatíženého motoru (ISO 11547:1994) | – | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Malá plavidla se strojním pohonem – Zorné pole ze stanoviště kormidelníka (ISO 11591:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Malá plavidla s délkou trupu menší než 8 m – Stanovení maximálního propulzního výkonu (ISO 11592:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Malá plavidla – Vodotěsné kokpity a kokpity s rychlým odvodněním (ISO 11812:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 1: Materiály: termosetové pryskyřice, výztuže ze skelného vlákna, referenční laminát (ISO 12215-1:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 2: Materiály – Jádra sendvičových konstrukcí, vložkové materiály (ISO 12215-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 3: Materiály – Ocel, hliníkové slitiny, dřevo a jiné materiály (ISO 12215-3:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 4: Dílna a výroba (ISO 12215-4:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Malá plavidla – Okna, průlezy, příklopy, pevná okna a dveře – Požadavky na pevnost a vodotěsnost (ISO 12216:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Stanovení a kategorizace stability a plovatelnosti – Část 1: Neoplachtěné čluny s délkou trupu od 6 m (ISO 12217-1:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Stanovení a kategorizace stability a plovatelnosti – Část 2: Plachetnice s délkou trupu od 6 m (ISO 12217-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Stanovení a kategorizace stability a plovatelnosti – Část 3: Čluny s délkou trupu menší než 6 m (ISO 12217-3:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Malá plavidla – Elektrické systémy – Instalace střídavého proudu (ISO 13297:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Malá plavidla – Vodní skútry – Požadavky na konstrukci a instalaci systémů (ISO 13590:2003) | – | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Převodové spojovací systémy (ISO 13929:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 14509:2000
  Malá plavidla – Měření hluku emitovaného výkonným rekreačním plavidlem (ISO 14509:2000) | – | |
| EN ISO 14509:2000/A1:2004 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2005) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Malá plavidla – Hluk šířený vzduchem vyzařovaný z motorového rekreačního plavidla – Část 2: Používání referenčního plavidla pro posuzování hluku (ISO 14509-2:2006) | – | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Malá plavidla – Sporáky na kapalná paliva (ISO 14895:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Malá plavidla – Štítek plavidla (ISO 14945:2004) | – | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Malá plavidla – Maximální nosnost (ISO 14946:2001) | – | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Malá plavidla – Drenážní čerpací soustavy (ISO 15083:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Malá plavidla – Kotvení, uvazování a vlečení – Upevňovací uzly (ISO 15084:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Malá plavidla – Ochrana proti pádu osoby přes palubu a prostředky pro zpětné vstoupení na palubu (ISO 15085:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Malá plavidla – Palivové a elektrické komponenty vestavěných benzinových motorů (ISO 15584:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Malá plavidla – Zařízení dálkového ovládání pro malé čluny s vodometem (ISO 15652:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Malá plavidla – Vestavěné naftové motory – Na motoru upevněné součásti palivové a elektrické soustavy (ISO 16147:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Malá plavidla – Pevně vestavěné benzínové a naftové palivové nádrže (ISO 21487:2006) | – | |
| CEN | EN 28846:1993
  Malá plavidla – Elektrická zařízení – Ochrana proti vznícení okolních hořlavých plynů (ISO 8846:1990) | – | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Malá plavidla – Dálkově ovládaná kormidelní zařízení (ISO 8848:1990) | – | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Malá plavidla – Systém dálkového ovládání pro samostatné přívěsné motory s výkonem od 15 kW do 40 kW (ISO 9775:1990) | – | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2001) |

ESO (1)

Odkaz a název harmonizované normy

(a referenční dokument)

Odkaz na nahrazovanou normu

Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy

(Poznámka 1)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Nafukovací čluny – Část 1: Čluny s maximálním výkonem motoru 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

–

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Nafukovací čluny – Část 2: Čluny s maximálním výkonem motoru od 4,5 kW do 15 kW (ISO 6185-2:2001)

–

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Nafukovací čluny – Část 3: Čluny s maximálním výkonem motoru od 15 kW (ISO 6185-3:2001)

–

CEN

EN ISO 7840:2004

Malá plavidla – Ohnivzdorné palivové hadice (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Datum ukončení platnosti

(31. 8. 2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Malá plavidla – Shromažďovací soustavy odpadních vod (ISO 8099:2000)

–

CEN

EN ISO 8469:2006

Malá plavidla – Palivové hadice neodolné ohni (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Datum ukončení platnosti

(31. 1. 2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Malá plavidla – Lodní pohonné spalovací pístové motory – Měření výkonu a jeho záznam (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Datum ukončení platnosti

(31. 12. 2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Malá plavidla – Základní údaje (ISO 8666:2002)

–

CEN

EN ISO 8847:2004

Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Systémy lan a kladek (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Datum ukončení platnosti

(30. 11. 2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Malá plavidla – Drenážní čerpadla s elektrickým pohonem na stejnosměrný proud (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Datum ukončení platnosti

(30. 4. 2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Malá plavidla – Ventily a prostupy obšívkou – Část 1: Kovové části (ISO 9093-1:1994)

–

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Malá plavidla – Ventily a prostupy obšívkou – Část 2: Nekovové (ISO 9093-2:2002)

–

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Malá plavidla – Požární ochrana – Část 1: Plavidla s délkou trupu do 15 m včetně (ISO 9094-1:2003)

–

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Malá plavidla – Požární ochrana – Část 2: Plavidla s délkou trupu přes 15 m (ISO 9094-2:2002)

–

CEN

EN ISO 9097:1994

Malá plavidla – Elektrické ventilátory (ISO 9097:1991)

–

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Malá plavidla – Identifikace plavidla – Kódový systém (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Datum ukončení platnosti

(30. 9. 2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Malá plavidla – Pevně instalované palivové systémy a pevné palivové nádrže (ISO 10088:2001)

–

CEN

EN ISO 10133:2000

Malá plavidla – Elektrické systémy – Instalace stejnosměrného proudu malého napětí (ISO 10133:2000)

–

CEN

EN ISO 10239:2008

Malá plavidla – Soustavy zkapalněného uhlovodíkového plynu (LPG) (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

31. 8. 2008

CEN

EN ISO 10240:2004

Malá plavidla – Příručka uživatele (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Datum ukončení platnosti

(30. 4. 2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Malá plavidla – Hydraulická kormidelní zařízení (ISO 10592:1994)

–

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Malá plavidla – Větrání prostorů benzínových motorů a/nebo benzínových nádrží (ISO 11105:1997)

–

CEN

EN ISO 11192:2005

Malá plavidla – Grafické symboly (ISO 11192:2005)

–

CEN

EN ISO 11547:1995

Malá plavidla – Ochrana startu zatíženého motoru (ISO 11547:1994)

–

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Malá plavidla se strojním pohonem – Zorné pole ze stanoviště kormidelníka (ISO 11591:2000)

–

CEN

EN ISO 11592:2001

Malá plavidla s délkou trupu menší než 8 m – Stanovení maximálního propulzního výkonu (ISO 11592:2001)

–

CEN

EN ISO 11812:2001

Malá plavidla – Vodotěsné kokpity a kokpity s rychlým odvodněním (ISO 11812:2001)

–

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 1: Materiály: termosetové pryskyřice, výztuže ze skelného vlákna, referenční laminát (ISO 12215-1:2000)

–

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 2: Materiály – Jádra sendvičových konstrukcí, vložkové materiály (ISO 12215-2:2002)

–

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 3: Materiály – Ocel, hliníkové slitiny, dřevo a jiné materiály (ISO 12215-3:2002)

–

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 4: Dílna a výroba (ISO 12215-4:2002)

–

CEN

EN ISO 12216:2002

Malá plavidla – Okna, průlezy, příklopy, pevná okna a dveře – Požadavky na pevnost a vodotěsnost (ISO 12216:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Stanovení a kategorizace stability a plovatelnosti – Část 1: Neoplachtěné čluny s délkou trupu od 6 m (ISO 12217-1:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Stanovení a kategorizace stability a plovatelnosti – Část 2: Plachetnice s délkou trupu od 6 m (ISO 12217-2:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Stanovení a kategorizace stability a plovatelnosti – Část 3: Čluny s délkou trupu menší než 6 m (ISO 12217-3:2002)

–

CEN

EN ISO 13297:2000

Malá plavidla – Elektrické systémy – Instalace střídavého proudu (ISO 13297:2000)

–

CEN

EN ISO 13590:2003

Malá plavidla – Vodní skútry – Požadavky na konstrukci a instalaci systémů (ISO 13590:2003)

–

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Převodové spojovací systémy (ISO 13929:2001)

–

CEN

EN ISO 14509:2000

Malá plavidla – Měření hluku emitovaného výkonným rekreačním plavidlem (ISO 14509:2000)

–

EN ISO 14509:2000/A1:2004

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2005)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Malá plavidla – Hluk šířený vzduchem vyzařovaný z motorového rekreačního plavidla – Část 2: Používání referenčního plavidla pro posuzování hluku (ISO 14509-2:2006)

–

CEN

EN ISO 14895:2003

Malá plavidla – Sporáky na kapalná paliva (ISO 14895:2000)

–

CEN

EN ISO 14945:2004

Malá plavidla – Štítek plavidla (ISO 14945:2004)

–

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Malá plavidla – Maximální nosnost (ISO 14946:2001)

–

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Malá plavidla – Drenážní čerpací soustavy (ISO 15083:2003)

–

CEN

EN ISO 15084:2003

Malá plavidla – Kotvení, uvazování a vlečení – Upevňovací uzly (ISO 15084:2003)

–

CEN

EN ISO 15085:2003

Malá plavidla – Ochrana proti pádu osoby přes palubu a prostředky pro zpětné vstoupení na palubu (ISO 15085:2003)

–

CEN

EN ISO 15584:2001

Malá plavidla – Palivové a elektrické komponenty vestavěných benzinových motorů (ISO 15584:2001)

–

CEN

EN ISO 15652:2005

Malá plavidla – Zařízení dálkového ovládání pro malé čluny s vodometem (ISO 15652:2003)

–

CEN

EN ISO 16147:2002

Malá plavidla – Vestavěné naftové motory – Na motoru upevněné součásti palivové a elektrické soustavy (ISO 16147:2002)

–

CEN

EN ISO 21487:2006

Malá plavidla – Pevně vestavěné benzínové a naftové palivové nádrže (ISO 21487:2006)

–

CEN

EN 28846:1993

Malá plavidla – Elektrická zařízení – Ochrana proti vznícení okolních hořlavých plynů (ISO 8846:1990)

–

EN 28846:1993/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2001)

CEN

EN 28848:1993

Malá plavidla – Dálkově ovládaná kormidelní zařízení (ISO 8848:1990)

–

EN 28848:1993/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2001)

CEN

EN 29775:1993

Malá plavidla – Systém dálkového ovládání pro samostatné přívěsné motory s výkonem od 15 kW do 40 kW (ISO 9775:1990)

–

EN 29775:1993/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2001)

| Pozn. 1 | Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak. |
| --- | --- |

Pozn. 1

Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.

| Pozn. 3 | Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice. |
| --- | --- |

Pozn. 3

Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.

Poznámka:

| — | Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3).

| — | Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství. |
| --- | --- |

—

Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství.

| — | Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu. |
| --- | --- |

—

Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu.

Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na adrese:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Evropské organizace pro normalizaci:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  Úř. věst. L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

| 30.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/13

---

VÝZVA K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ – EACEA/10/08

Akce 4.5 – Výzva k předkládání návrhů projektů určených k podpoře informačních činností určených mladým lidem a pedagogickým pracovníkům pracujícím s mládeží

Program „Mládež v akci“

(2008/C 109/06)

1.   Cíle a popis

Cílem této výzvy je podpora projektů, které podporují informační a komunikační činnosti evropského rozměru, které jsou určeny mladým lidem a pedagogickým pracovníkům pracujícím s mládeží. Předložené projekty musejí umožnit vyšší šíření kvalitních informací a posílit přístup mladých lidí k informacím i k různým komunikačním kanálům, a to na národní i na evropské úrovni.

Cílem těchto projektů je podporovat účast mladých lidí na veřejném životě i usnadnit uplatnění jejich potenciálu jakožto aktivních a odpovědných občanů.

Budou upřednostněny inovativní a rozsáhlé projekty, které budou zpracovávat témata aktuální a zajímavá pro mladé lidi nebo pro pedagogické pracovníky pracující s mládeží a které budou splňovat priority programu „Mládež v akci“:

| — | účast mladých lidí, |
| --- | --- |

—

účast mladých lidí,

| — | kulturní rozmanitost, |
| --- | --- |

—

kulturní rozmanitost,

| — | evropské občanství, |
| --- | --- |

—

evropské občanství,

| — | začlenění mladých lidí, kteří mají méně příležitostí. |
| --- | --- |

—

začlenění mladých lidí, kteří mají méně příležitostí.

Koneční příjemci těchto projektů jsou mladí lidé a osoby pracující v oblasti mládeže, a to buď v rámci mládežnických organizací a struktur, nebo v rámci místních a regionálních orgánů.

Tato výzva se týká akce 4.5 programu „Mládež v akci“. Zveřejňuje se v souladu s ustanoveními ročního pracovního programu o grantech a veřejných zakázkách v oblasti vzdělávání a kultury na rok 2008, přijatého Komisí dne 11. března 2008 postupem podle článků 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES (1).

Za provedení této výzvy k předkládání návrhů odpovídá Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast.

2.   Způsobilí žadatelé

Návrhy musejí předložit nevladní organizace nebo nezisková sdružení, nebo veřejné subjekty působící na místní nebo regionální úrovni –a která mají právní subjektivitu a k datu předložení žádosti jsou v jedné ze zemí programu právně zřízeny déle než jeden rok. Zeměmi programu jsou:

| — | členské státy Evropské unie (2), |
| --- | --- |

—

členské státy Evropské unie (2),

| — | členské státy Evropského společenství volného obchodu (ESVO), které jsou současně stranami smlouvy o Evropském hospodářském prostoru (EHP): Island, Lichtenštejnsko a Norsko, |
| --- | --- |

—

členské státy Evropského společenství volného obchodu (ESVO), které jsou současně stranami smlouvy o Evropském hospodářském prostoru (EHP): Island, Lichtenštejnsko a Norsko,

| — | kandidátské země spadající do předvstupní strategie v souladu s obecnými zásadami a podmínkami a postupy pro účast těchto zemí na programech Společenství, stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s těmito zeměmi (Turecko). |
| --- | --- |

—

kandidátské země spadající do předvstupní strategie v souladu s obecnými zásadami a podmínkami a postupy pro účast těchto zemí na programech Společenství, stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s těmito zeměmi (Turecko).

Projekty musejí zapojovat partnerské organizace nejméně 2 různých zemí (včetně účastníka nabídkového řízení), přičemž nejméně jedna z nich musí mít zákonné sídlo v jednom z členských států Evropské unie.

Výzva k předkládání návrhů je otevřená pro účast soukromých organizací působících v oblasti informací a komunikací výhradně jakožto pro partnery, pokud se tyto subjekty projektu zúčastní jakožto organizace Nenárokujici zisk.

Žádosti musejí být odeslány Výkonné agentuře pro vzdělávání, audiovizuální oblast a kulturu („agentuře“) nejpozději dne 30. června 2008, rozhoduje datum poštovního razítka.

3.   Rozpočet a doba trvání projektů

Celkový rozpočet určený na spolufinancování projektů v rámci této výzvy k předkládání návrhů se odhaduje na 900 000 EUR.

Finanční podpora agentury nesmí přesáhnout 80 % celkových způsobilých nákladů na projekt. Výše grantu poskytnutého každému projektu nepřesáhne 100 000 EUR.

Činnosti musejí být bezpodmínečně zahájeny mezi 1. lednem 2009 a 31. březnem 2009. Projekty musejí trvat nejméně 12 měsíců a nejdéle 18 měsíců.

4.   Lhůta pro podání žádostí

Žádosti musejí být odeslány Výkonné agentuře pro vzdělávání, audiovizuální oblast a kulturu („agentuře“) nejpozději dne 30. června 2008, rozhoduje datum poštovního razítka.

5.   Doplňující informace

Úplné znění této výzvy k předkládání návrhů i formuláře žádosti jsou k dispozici na této internetové adrese:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/index_en.htm

Je nutné, aby přihlášky splňovaly požadavky uvedené v úplném znění této výzvy k předkládání návrhů a byly předloženy na předepsaném formuláři.

---

(1)  Rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23).

(2)  Osoby ze zámořských zemí a území a případně příslušné veřejné a/nebo soukromé orgány a instituce v zámořských zemích a územích jsou způsobilé pro program Mládež v akci a vztahují se pro ně pravidla programu a opatření použitelná pro členský stát, ke kterému jsou přidruženy. Dotčené zámořské země a území jsou uvedeny v příloze 1A rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému Společenství, (Úř. věst. L 314, 30.11.2001, s. 1).

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 30.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/15

---

STÁTNÍ PODPORA – DÁNSKO

Státní podpora C 5/08 (ex NN 58/07) – Ujednání o protiprávní podpoře poskytované společností Aarhus Airport Ltd. společnosti Ryanair

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 109/07)

Dopisem ze dne 30. ledna 2008 uvedeném v závazném znění na stránkách, jež následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Dánsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedených opatření.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který následuje, na adresu generálního ředitelství Evropské komise pro energetiku a dopravu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A „General Affairs“ |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A „General Affairs“

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 41 04

Připomínky budou sděleny Dánsku. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

POSTUP

Komise obdržela v únoru 2005 stížnost od společnosti SAS týkající se údajné protiprávní podpory poskytované společností Aarhus Airport Ltd. (Aarhus Lufthavn A/S) společnosti Ryanair. Údajně obdržená podpora spočívá ve snížených letištních poplatcích a poplatcích za pozemní manipulaci.

Komise zaslala dne 2. března 2005 a 20. května 2006 dánským orgánům otázky, na které dánské orgány odpověděly dne 18. května 2005 a 10. července 2006.

Komise obdržela od společnosti Aarhus Airport Ltd. dopis ze dne 27. dubna 2005 s doplňujícími informacemi. Tyto informace se vztahují k dopisu Komise zaslanému dánským orgánům dne 2. března 2005.

POPIS OPATŘENÍ

| — | Společnost Aarhus Airport Ltd., která vlastní a provozuje letiště Aarhus, je společnost s ručením omezeným ve 100 % vlastnictví státu. |
| --- | --- |

—

Společnost Aarhus Airport Ltd., která vlastní a provozuje letiště Aarhus, je společnost s ručením omezeným ve 100 % vlastnictví státu.

| — | V roce 1999 uzavřela Aarhus Airport Ltd. s Ryanair dohodu zajišťující preferenční zacházení při operacích Ryanair na letišti Aarhus. Tato dohoda má být v platnosti do konce roku 2009. |
| --- | --- |

—

V roce 1999 uzavřela Aarhus Airport Ltd. s Ryanair dohodu zajišťující preferenční zacházení při operacích Ryanair na letišti Aarhus. Tato dohoda má být v platnosti do konce roku 2009.

| — | Podle stěžovatele zahrnuje důvěrná dohoda mezi Aarhus Airport Ltd. a Ryanair následující skutečnosti:






  — | poplatek za služby cestujícím je o 50 % nižší než uváděná sazba, |
| --- | --- | --- |

—

Podle stěžovatele zahrnuje důvěrná dohoda mezi Aarhus Airport Ltd. a Ryanair následující skutečnosti:

—

poplatek za služby cestujícím je o 50 % nižší než uváděná sazba,

| — | zproštění povinnosti placení vzletových a přistávacích poplatků, místo toho platí Ryanair pevně stanovený paušální poplatek za každého cestujícího, |
| --- | --- |

—

zproštění povinnosti placení vzletových a přistávacích poplatků, místo toho platí Ryanair pevně stanovený paušální poplatek za každého cestujícího,

| — | zproštění povinnosti placení poplatků za pozemní manipulaci nebo jejich snížení. |
| --- | --- |

—

zproštění povinnosti placení poplatků za pozemní manipulaci nebo jejich snížení.

| — | Stěžovatel je toho názoru, že postupem Aarhus Airport Ltd. vznikla ztráta, která odpovídá finanční podpoře poskytované Ryanair. |
| --- | --- |

—

Stěžovatel je toho názoru, že postupem Aarhus Airport Ltd. vznikla ztráta, která odpovídá finanční podpoře poskytované Ryanair.

POSOUZENÍ OPATŘENÍ

Na základě poskytnutých informací má Komise v současné době pochybnosti ohledně:

| — | provozní a rozhodovací nezávislosti společnosti Aarhus Airport Ltd. na jejích akcionářích – pěti orgánech veřejné správy, |
| --- | --- |

—

provozní a rozhodovací nezávislosti společnosti Aarhus Airport Ltd. na jejích akcionářích – pěti orgánech veřejné správy,

| — | preferenčního zacházení, kterému se dostává společnosti Ryanair na letišti Aarhus v důsledku snížení letištních poplatků za cestující, vzletových a přistávacích poplatků a poplatků za pozemní manipulaci, |
| --- | --- |

—

preferenčního zacházení, kterému se dostává společnosti Ryanair na letišti Aarhus v důsledku snížení letištních poplatků za cestující, vzletových a přistávacích poplatků a poplatků za pozemní manipulaci,

| — | výše letištních poplatků na letišti Aarhus a možných výhod pro jiné letecké společnosti, když stanovená výše letištních poplatků letišti neumožňuje ziskový provoz. |
| --- | --- |

—

výše letištních poplatků na letišti Aarhus a možných výhod pro jiné letecké společnosti, když stanovená výše letištních poplatků letišti neumožňuje ziskový provoz.

Pokud jde o výhody poskytované operacím Ryanair a případně i jiným leteckým společnostem na letišti Aarhus ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, Komise pochybuje, že taková pomoc může být na základě výjimek podle čl. 87 odst. 3 Smlouvy v souladu se společným trhem.

Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno navrácení všech protiprávních podpor.

ZNĚNÍ DOPISU

| „1. | Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

„1.

Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

I.   SAGSFORLØB

| 2. | I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair. |
| --- | --- |

2.

I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair.

| 3. | Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006.

| 4. | Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005.

| 5. | Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S.

II.   SAMMENFATNING

2.1.   Aarhus Lufthavn og Aarhus Lufthavn A/S

| 6. | Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn. |
| --- | --- |

6.

Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn.

| 7. | Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

7.

Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn.

| 8. | Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:







  — | Århus Kommune | 64,60 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Randers Kommune | 16,70 % |
| — | Grenå Kommune | 4,80 % |
| — | Ebeltoft Kommune | 3,00 % |
| — | Århus Amt | 10,90 % |

8.

Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:

—

Århus Kommune

64,60 %

—

Randers Kommune

16,70 %

—

Grenå Kommune

4,80 %

—

Ebeltoft Kommune

3,00 %

—

Århus Amt

10,90 %

| 9. | Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet. |
| --- | --- |

9.

Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet.

| 10. | Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair. |
| --- | --- |

10.

Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair.

| 11. | Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR). |
| --- | --- |

11.

Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR).

| 12. | I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver. |
| --- | --- |

12.

I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver.

2.2.   Gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn

| 13. | I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1). |
| --- | --- |

13.

I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1).

| 14. | I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):






  — | Passagerafgifter:
  Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)
  Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR) |
| --- | --- | --- |

14.

I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):

—

Passagerafgifter:

Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)

Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR)

| — | Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR) |
| --- | --- |

—

Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR)

| — | Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:
  Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK
  Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK
  Omdirigeringer — 500 DKK |
| --- | --- |

—

Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:

Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK

Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK

Omdirigeringer — 500 DKK

2.2.1.   Forskellige lufthavnsafgifter for indenrigsflyvninger og udenrigsflyvninger

| 15. | Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser. |
| --- | --- |

15.

Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser.

| 16. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter. |
| --- | --- |

16.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter.

| 17. | I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3). |
| --- | --- |

17.

I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3).

2.2.2.   Lufthavnsafgifter for Ryanair

| 18. | Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift. |
| --- | --- |

18.

Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift.

| 19. | Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter. |
| --- | --- |

19.

Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter.

| 20. | Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift. |
| --- | --- |

20.

Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift.

| 21. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:






  — | Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året. |
| --- | --- | --- |

21.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:

—

Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året.

| — | Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året. |
| --- | --- |

—

Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året.

| 22. | Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead. |
| --- | --- |

22.

Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead.

| 23. | De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6). |
| --- | --- |

23.

De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6).

| 24. | I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år. |
| --- | --- |

24.

I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år.

| 25. | De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen. |
| --- | --- |

25.

De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen.

2.3.   Foranstaltning, der skal vurderes

| 26. | Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

26.

Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn.

III.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER FORELIGGER STATSSTØTTE

| 27. | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

27.

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 28. | Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:






  — | ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler |
| --- | --- | --- |

28.

Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:

—

ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler

| — | medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og |
| --- | --- |

—

medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og

| — | påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet.

| 29. | Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8). |
| --- | --- |

29.

Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8).

3.1.   Overførsel af statsmidler

| 30. | Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler.

| 31. | Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

31.

Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten.

a)   Direkte eller indirekte overførsel af statsmidler

| 32. | Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

32.

Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler.

| 33. | Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11). |
| --- | --- |

33.

Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

»Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11).

| 34. | Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

34.

Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet.

b)   Tilregning af foranstaltningen til staten

| 35. | Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14). |
| --- | --- |

35.

Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

»Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14).

| 36. | I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16). |
| --- | --- |

36.

I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16).

| 37. | Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer. |
| --- | --- |

37.

Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer.

| 38. | Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet. |
| --- | --- |

38.

Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet.

| 39. | Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner.

3.2.   Anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 40. | En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295. |
| --- | --- |

40.

En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295.

| 41. | Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19). |
| --- | --- |

41.

Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19).

| 42. | Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt. |
| --- | --- |

42.

Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt.

| 43. | De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen. |
| --- | --- |

43.

De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen.

| 44. | For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004). |
| --- | --- |

44.

For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004).

3.3.   Selektiv fordel

| 45. | I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

45.

I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter.

| 46. | Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair. |
| --- | --- |

46.

Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair.

| 47. | Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift. |
| --- | --- |

47.

Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift.

3.4.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

| 48. | Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager: |
| --- | --- |

48.

Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager:

| 49. | Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater.

| 50. | Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked. |
| --- | --- |

50.

Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked.

3.5.   Konklusioner

| 51. | Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

51.

Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

IV.   FORELØBIG VURDERING AF STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| 52. | Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

52.

Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet.

| 53. | I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

53.

I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

| 54. | Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

54.

Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet.

| 55. | På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt. |
| --- | --- |

55.

På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt.

| 56. | Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:






  — | på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og |
| --- | --- | --- |

56.

Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:

—

på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og

| — | på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag. |
| --- | --- |

—

på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag.

| 57. | I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne. |
| --- | --- |

57.

I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne.

| 58. | Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

  »I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«. |
| --- | --- |

58.

Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

»I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«.

| 59. | Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser. |
| --- | --- |

59.

Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser.

| 60. | Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:






  — | den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel |
| --- | --- | --- |

60.

Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:

—

den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel

| — | den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt |
| --- | --- |

—

den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt

| — | den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis |
| --- | --- |

—

den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| — | der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser |
| --- | --- |

—

der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser

| — | den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet.

i)   Bidrag til opfyldelse af en målsætning af fælles interesse (nye og rentable flyruter)

| 61. | Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger.

| 62. | Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn. |
| --- | --- |

62.

Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn.

| 63. | På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse. |
| --- | --- |

63.

På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse.

ii)   Nødvendighed, proportionalitet og tilskyndelseseffekt

| 64. | Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt. |
| --- | --- |

64.

Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt.

| 65. | Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester. |
| --- | --- |

65.

Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester.

| 66. | Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt. |
| --- | --- |

66.

Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt.

| 67. | Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej.

| 68. | Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

| 69. | Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt.

iii)   Støtten skal tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| 70. | I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

70.

I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

iv)   Ordningen skal omfatte en sanktionsmekanisme

| 71. | Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt. |
| --- | --- |

71.

Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt.

v)   Konkurrencevilkårene må ikke fordrejes i strid med den fælles interesse

| 72. | Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

72.

Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber.

| 73. | Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

74.

På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet.

BESLUTNING

| 75. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.
  Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen. |
| --- | --- |

75.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.

Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen.

| 76. | Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

| 77. | Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

77.

Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  Aarhus Lufthavn A/S' informationsside:

1

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 under overskriften »Tariff Regulation UK download-pdf«.

(2)  Oplysningerne fra den klagende part er de eneste oplysninger, som Kommissionen p.t. har om afgifterne i 2005, da Aarhus Lufthavns internetside:

2

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 kun giver oplysninger om det nugældende takstregulativ.

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Ifølge oplysninger fra den klagende part i 2005.

4

(5)  Antal årlige bevægelser (700) gange den gennemsnitlige startmasse for B 373/800.

5

(6)  Skønt Aarhus Lufthavn A/S indsendte sine bemærkninger den 27. april 2005 som respons på Kommissionens brev af 2. marts 2005 til de danske myndigheder, var aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair ikke vedlagt svarskrivelsen.

6

(7)  Sag T-128/98, Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 II, s. 3929, stadfæstet ved dom i sag C-82/01, Sml. 2002 I, s. 9297, præmis 75-79.

7

Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

(8)  Sag C-159/91 og C-160/91, Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava, Sml. 1993 I, s. 637.

8

Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava

(9)  Jf. dom af 22. marts 1977 i sag 78/76, Steinike & Weinlig, Sml. 1977, s. 595, præmis 21, dom af 30. januar 1985 i sag 290/83, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1983, s. 439, præmis 14, dom af 2. februar 1988 i sag 67/85, 68/85 og 70/85, Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 219, præmis 35, og dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13.

9

Steinike & Weinlig

Kommissionen mod Frankrig

Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen

Italien mod Kommissionen

(10)  Se dom af 16. maj 2002 i sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

10

Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine)

(11)  Se præmis 37, 38 og 39 i den i fodnote 10 nævnte dom.

11

(12)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2007, s. 17). Direktivet udgør en kodifikation af Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (EFT L 195 af 29.7.1980, s. 5) som ændret ved Kommissionens direktiver 85/413/EØF (EFT L 229 af 28.8.1985, s. 20), 93/84/EØF (EFT L 254 af 12.10.1993, s. 16), 2000/52/EF (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75) og 2005/81/EF (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 47).

12

(13)  Se artikel 2, litra b), i det i fodnote 12 nævnte direktiv.

13

(14)  Se præmis 52 i den i fodnote 10 nævnte dom.

14

(15)  Jf. præmis 53 og 54 i dommen.

15

(16)  Jf. præmis 52 ff. i den i fodnote 10 nævnte dom.

16

(17)  Kommissionens meddelelse angående anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser i virksomheder, De Europæiske Fællesskabers Bulletin nr. 9-1984. EF-Domstolens dom i de forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, præmis 17. Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5), punkt 25 og 26.

17

Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen

(18)  Jf. Stardust Marine-sagen. Se også generaladvokat Geelhoeds forslag til afgørelse i fodnote 18.

18

Stardust Marine

(19)  Domstolens dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 20.

19

Italien mod Kommissionen

(20)  EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Kommissionens beslutning 2004/393/EF af 12. februar 2004 om de fordele, som regionen Vallonien og Brussels South Charleroi Airport har indrømmet luftfartsselskabet Ryanair ved selskabets etablering i Charleroi (EUT L 137 af 30.4.2004, s. 1).

22

---

JINÉ AKTY

Rada

| 30.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/23

---

Upozornění určené osobám a subjektům přidaným do seznamu stanoveného v článcích 7, 11 a 15 nařízení Rady (ES) č. 194/2008, kterým se obnovují a zpřísňují omezující opatření vůči Barmě/Myanmaru a zrušuje nařízení (ES) č. 817/2006 na základě nařízení Komise (ES) č. 385/2008

(2008/C 109/08)

Ve společném postoji 2008/349/SZBP se Rada Evropské unie rozhodla změnit přílohy společného postoje 2006/318/SZBP (1), přičemž stanovila, že:

| 1) | Osobami a subjekty uvedenými v příloze II společného postoje 2006/318/SZBP jsou:






  a) | jednotliví členové vlády Barmy/Myanmaru, |
| --- | --- | --- |

1)

Osobami a subjekty uvedenými v příloze II společného postoje 2006/318/SZBP jsou:

a)

jednotliví členové vlády Barmy/Myanmaru,

| b) | fyzické či právnické osoby, subjekty či orgány s nimi spojené uvedené v čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 1 společného postoje 2006/318/SZBP. |
| --- | --- |

b)

fyzické či právnické osoby, subjekty či orgány s nimi spojené uvedené v čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 1 společného postoje 2006/318/SZBP.

| 2) | Osobami a subjekty uvedenými v příloze III společného postoje 2006/318/SZBP jsou:






  a) | podniky vlastněné nebo ovládané vládou Barmy/Myanmaru nebo veřejné orgány, společnosti, včetně soukromoprávních společností, v nichž mají státní orgány většinový podíl, a agentury daného státu; |
| --- | --- | --- |

2)

Osobami a subjekty uvedenými v příloze III společného postoje 2006/318/SZBP jsou:

a)

podniky vlastněné nebo ovládané vládou Barmy/Myanmaru nebo veřejné orgány, společnosti, včetně soukromoprávních společností, v nichž mají státní orgány většinový podíl, a agentury daného státu;

| b) | podniky vlastněné nebo ovládané jednotlivými členy vlády Barmy/Myanmaru nebo fyzickými či právnickými osobami, subjekty či orgány s nimi spojenými; nebo |
| --- | --- |

b)

podniky vlastněné nebo ovládané jednotlivými členy vlády Barmy/Myanmaru nebo fyzickými či právnickými osobami, subjekty či orgány s nimi spojenými; nebo

| c) | právnické osoby, subjekty a orgány vlastněné nebo ovládané podnikem, případně jednající za podnik nebo jménem podniku uvedeného v bodě a) nebo b). |
| --- | --- |

c)

právnické osoby, subjekty a orgány vlastněné nebo ovládané podnikem, případně jednající za podnik nebo jménem podniku uvedeného v bodě a) nebo b).

Proto Komise na základě zmocnění podle čl. 18 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 194/2008 (2) přijala nařízení (ES) č. 385/2008 (3), kterým se mění přílohy VI a VII nařízení (ES) č. 194/2008.

Nařízení (ES) č. 194/2008 stanoví,

| 1) | že všechny finanční prostředky a finanční a hospodářské zdroje patřící osobám, skupinám a subjektům uvedeným v příloze VI se zmrazují a že žádné finanční prostředky ani jiné finanční a hospodářské zdroje jim nesmějí být přímo ani nepřímo zpřístupněny; a |
| --- | --- |

1)

že všechny finanční prostředky a finanční a hospodářské zdroje patřící osobám, skupinám a subjektům uvedeným v příloze VI se zmrazují a že žádné finanční prostředky ani jiné finanční a hospodářské zdroje jim nesmějí být přímo ani nepřímo zpřístupněny; a

| 2) | že se zakazuje nově investovat do podniků, právnických osob, subjektů nebo orgánů uvedených v příloze VII. |
| --- | --- |

2)

že se zakazuje nově investovat do podniků, právnických osob, subjektů nebo orgánů uvedených v příloze VII.

Osoby a subjekty uvedené v příloze VI se upozorňují na to, že mají možnost požádat příslušné orgány daného členského státu (členských států) uvedené na internetových stránkách, jejichž seznam je v příloze IV nařízení (ES) č. 194/2008, aby jim vydaly povolení použít zmrazené finanční prostředky na základní potřeby nebo konkrétní platby v souladu s článkem 13 daného nařízení.

Dotčené osoby a subjekty mohou Radě kdykoliv předložit žádost o přezkoumání rozhodnutí o jejich zařazení a ponechání na výše uvedených seznamech, spolu s případnými podklady, a to na adresu:

| Rada Evropské unie |
| --- |
| rue de la Loi, 175 |
| B-1048 Brusel |

Rada Evropské unie

rue de la Loi, 175

B-1048 Brusel

Tyto žádosti budou po obdržení posouzeny. V této souvislosti se osoby a subjekty upozorňují na skutečnost, že Rada neustále přezkoumává daný seznam v souladu s článkem 9 společného postoje 2006/318/SZBP.

Dotčené osoby a subjekty se rovněž upozorňují na to, že mají možnost vznést námitky proti nařízení (ES) č. 385/2008 u Soudu prvního stupně Evropských společenství v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 230 odst. 4 a 5 Smlouvy o založení Evropského společenství.

---

(1)  Úř. věst. L 116, 29.4.2006, s. 77. Společný postoj naposledy pozměněný společným postojem 2008/349/SZBP (Úř. věst. L 116, 30.4.2008).

(2)  Úř. věst. L 66, 10.3.2008, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 116, 30.4.2008, s. 5.

---

| 30.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/25

---

Upozornění určené osobám, skupinám a subjektům uvedeným na seznamu stanoveném v čl. 2 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu

(2008/C 109/09)

Skupina Hofstadgroep uvedená na seznamu v rozhodnutí 2007/868/ES ze dne 20. prosince 2007 se upozorňuje na tyto skutečnosti.

Rada Evropské unie rozhodla, že důvody pro uvedení výše zmíněné skupiny na výše zmíněném seznamu osob, skupin a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření stanovená podle nařízení Rady (ES) č. 2580/2001 ze dne 27. prosince 2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu, jsou stále platné. Rada proto zamýšlí tuto skupinu na seznamu ponechat.

Dotčená skupina se upozorňuje na skutečnost, že od přijetí rozhodnutí Rady 2007/868/ES ze dne 20. prosince 2007 obdržela Rada nové informace související s uvedením této skupiny na seznamu. Po posouzení těchto nových informací však Rada hodlá dotčenou skupinu na výše uvedeném seznamu ponechat, a příslušným způsobem proto upravila odůvodnění.

Dotčená skupina může požádat Radu o revidované odůvodnění, které se týká jejího uvedení a ponechání na výše zmíněných seznamech, na této adrese:

| Council of the European Union (Rada Evropské unie) |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brussels |

Council of the European Union (Rada Evropské unie)

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi 175

B-1048 Brussels

Dotčená skupina může Radě na adrese uvedené výše předložit spolu s případnými podklady žádost, aby rozhodnutí o jejím uvedení a ponechání na seznamu znovu zvážila. Tato žádost bude posouzena pod obdržení. V této souvislosti se dotčená skupina upozorňuje na to, že Rada v souladu s čl. 1 odst. 6 společného postoje 2001/931/SZBP seznam pravidelně přezkoumává. Aby bylo možné žádost posoudit při příštím přezkumu, měla by být předložena do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto upozornění.

Závěrem se dotčená skupina upozorňuje na to, že může požádat příslušné orgány daného členského státu (členských států) uvedené na seznamu v příloze nařízení, aby jí vydaly povolení použít zmrazené finanční prostředky pro základní potřeby nebo konkrétní platby v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení. Aktualizovaný seznam příslušných orgánů je dostupný na internetu na této adrese:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

---

30.4.2008

| 30.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/s3

---

OZNÁMENÍ

Dne 30. dubna 2008 bude v Úředním věstníku Evropské unie C 109 A zveřejněn „Společný katalog odrůd druhů zeleniny – Čtvrtý dodatek k 26. úplnému vydání“ a „Společný katalog odrůd druhů zemědělských rostlin – Čtvrtý dodatek k 26. úplnému vydání“.

Předplatitelé Úředního věstníku mohou bezplatně získat stejný počet výtisků a jazykových znění tohoto Úředního věstníku, jaký si předplatili. Je třeba, aby vrátili přiloženou objednávku, řádně vyplněnou a s uvedením jejich registračního čísla předplatitele (kód uváděný na levé straně každého štítku a začínající písmenem: O/...). Tento Úřední věstník bude bezplatně k dispozici po dobu jednoho roku od data vydání.

Ostatní zájemci si mohou objednat tento Úřední věstník za poplatek na některém z našich prodejních míst (viz http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).

Tento Úřední věstník – stejně jako všechny Úřední věstníky (řady L, C, CA, CE) – je možné najít bezplatně na internetové stránce http://eur-lex.europa.eu

Image

---