# Uradni list C 120/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 120 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5116. maj 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 120

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5116. maj 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR |
| | 440. plenarno zasedanje 12. in 13. decembra 2007 |
| 2008/C 120/01 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o | 1 |
| 2008/C 120/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merske enote COM(2007) 510 konč. – 2007/0187 (COD) | 14 |
| 2008/C 120/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ravni hrupa, ki ga zaznajo vozniki kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica) COM(2007) 588 konč. – 2007/0205 (COD) | 15 |
| 2008/C 120/04 | Mnenje strokovne skupine za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje o zeleni knjigi o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik COM(2007) 140 konč. – SEK(2007) 388 | 15 |
| 2008/C 120/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o čezmejnem zaposlovanju v kmetijstvu | 19 |
| 2008/C 120/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o položaju na področju zaposlovanja v kmetijstvu | 25 |
| 2008/C 120/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vlogi nacionalnih svetov za trajnostni razvoj | 29 |
| 2008/C 120/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi o boljšem razstavljanju ladij COM(2007) 269 konč. | 33 |
| 2008/C 120/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi – možnosti za ukrepanje EU COM(2007) 354 konč. | 38 |
| 2008/C 120/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o skupni ureditvi trga za vino in spremembi nekaterih uredb COM(2007) 372 konč. – 2007/0138 (CNS) | 42 |
| 2008/C 120/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o perspektivah za prihodnost kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (gorske, otoške in obrobne regije) | 47 |
| 2008/C 120/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 998/2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali glede podaljšanja prehodnega obdobja COM(2007) 572 konč. – 2007/0202 (COD) | 49 |
| 2008/C 120/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o | 50 |
| 2008/C 120/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vplivu teritorialnosti davčnih zakonodaj na spremembe v industriji | 51 |
| 2008/C 120/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vplivu evropskih okoljskih predpisov na spremembe v industriji | 57 |
| 2008/C 120/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – spodbujati solidarnost med generacijami COM(2007) 244 konč. | 66 |
| 2008/C 120/17 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Četrtem poročilu o gospodarski in socialni koheziji COM(2007) 273 konč. | 73 |
| 2008/C 120/18 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o migraciji in razvoju: priložnosti in izzivi | 82 |
| 2008/C 120/19 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o odnosih EU-Moldavija in vlogi civilne družbe | 89 |
| 2008/C 120/20 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o izvajanju lizbonske strategije: stanje in obeti | 96 |
| 2008/C 120/21 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta glede strukture in stopnje trošarine, ki velja za predelani tobak (kodificirana različica) COM(2007) 587 konč. | 100 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

440. plenarno zasedanje 12. in 13. decembra 2007

2008/C 120/01

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o

1

2008/C 120/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merske enote COM(2007) 510 konč. – 2007/0187 (COD)

COM(2007) 510 konč. – 2007/0187 (COD)

14

2008/C 120/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ravni hrupa, ki ga zaznajo vozniki kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica) COM(2007) 588 konč. – 2007/0205 (COD)

COM(2007) 588 konč. – 2007/0205 (COD)

15

2008/C 120/04

Mnenje strokovne skupine za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje o zeleni knjigi o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik COM(2007) 140 konč. – SEK(2007) 388

COM(2007) 140 konč. – SEK(2007) 388

15

2008/C 120/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o čezmejnem zaposlovanju v kmetijstvu

19

2008/C 120/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o položaju na področju zaposlovanja v kmetijstvu

25

2008/C 120/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vlogi nacionalnih svetov za trajnostni razvoj

29

2008/C 120/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi o boljšem razstavljanju ladij COM(2007) 269 konč.

COM(2007) 269 konč.

33

2008/C 120/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi – možnosti za ukrepanje EU COM(2007) 354 konč.

COM(2007) 354 konč.

38

2008/C 120/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o skupni ureditvi trga za vino in spremembi nekaterih uredb COM(2007) 372 konč. – 2007/0138 (CNS)

COM(2007) 372 konč. – 2007/0138 (CNS)

42

2008/C 120/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o perspektivah za prihodnost kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (gorske, otoške in obrobne regije)

47

2008/C 120/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 998/2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali glede podaljšanja prehodnega obdobja COM(2007) 572 konč. – 2007/0202 (COD)

COM(2007) 572 konč. – 2007/0202 (COD)

49

2008/C 120/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o

50

2008/C 120/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vplivu teritorialnosti davčnih zakonodaj na spremembe v industriji

51

2008/C 120/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vplivu evropskih okoljskih predpisov na spremembe v industriji

57

2008/C 120/16

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – spodbujati solidarnost med generacijami COM(2007) 244 konč.

COM(2007) 244 konč.

66

2008/C 120/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Četrtem poročilu o gospodarski in socialni koheziji COM(2007) 273 konč.

COM(2007) 273 konč.

73

2008/C 120/18

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o migraciji in razvoju: priložnosti in izzivi

82

2008/C 120/19

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o odnosih EU-Moldavija in vlogi civilne družbe

89

2008/C 120/20

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o izvajanju lizbonske strategije: stanje in obeti

96

2008/C 120/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta glede strukture in stopnje trošarine, ki velja za predelani tobak (kodificirana različica) COM(2007) 587 konč.

COM(2007) 587 konč.

100

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

440. plenarno zasedanje 12. in 13. decembra 2007

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/1

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o

| — | „Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov“ |
| --- | --- |

—

„Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov“

| — | in „Predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem okviru za trženje proizvodov“ |
| --- | --- |

—

in „Predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem okviru za trženje proizvodov“

| — | in „Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe 3052/95/ES“ |
| --- | --- |

—

in „Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe 3052/95/ES“

COM(2007) 37 konč. – 2007/0029 (COD)

COM(2007) 53 konč. – 2007/0030 (COD)

COM(2007) 36 konč. – 2007/0028 (COD)

(2008/C 120/01)

Svet je 14. marca 2007 sklenil, da v skladu s členoma 95 in 133(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjih dokumentih:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov.

in Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem okviru za trženje proizvodov.

Svet je 2. aprila 2007 sklenil, da v skladu s členoma 37 in 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe 3052/95/ES.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 21. novembra 2007. Poročevalec je bil g. PEZZINI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 13. decembra 2007) z 68 glasovi za, 2 glasovoma proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO je trdno prepričan o pomembnosti zagotavljanja polnega izvajanja načela prostega pretoka blaga, ki je opredeljeno v Pogodbi in ga je potrdilo več sodb Sodišča Evropskih skupnosti, da se lahko izdelki, ki se zakonito tržijo v eni državi članici, neovirano tržijo tudi po vsej EU. |
| --- | --- |

1.1

EESO je trdno prepričan o pomembnosti zagotavljanja polnega izvajanja načela prostega pretoka blaga, ki je opredeljeno v Pogodbi in ga je potrdilo več sodb Sodišča Evropskih skupnosti, da se lahko izdelki, ki se zakonito tržijo v eni državi članici, neovirano tržijo tudi po vsej EU.

| 1.2 | EESO meni, da je treba prednostno zagotoviti varnost, preglednost in učinkovitost trgovine, pri čemer je treba odpraviti podvajanje pregledov in preskušanja ter zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov, državljanov in podjetij; prednostno je treba tudi uskladiti in okrepiti dejavnosti nadzora trga za zagotovitev dejavnega in enotnega izvajanja zahtev Skupnosti za varnost izdelkov. |
| --- | --- |

1.2

EESO meni, da je treba prednostno zagotoviti varnost, preglednost in učinkovitost trgovine, pri čemer je treba odpraviti podvajanje pregledov in preskušanja ter zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov, državljanov in podjetij; prednostno je treba tudi uskladiti in okrepiti dejavnosti nadzora trga za zagotovitev dejavnega in enotnega izvajanja zahtev Skupnosti za varnost izdelkov.

| 1.3 | EESO poudarja, da je prosti pretok blaga ena glavnih gonilnih sil za konkurenčnost ter gospodarsko rast in socialni razvoj evropskega enotnega trga ter da sta krepitev in posodabljanje pogojev trženja varnih, visokokakovostnih izdelkov ključna dejavnika za potrošnike, podjetja in evropske državljane. |
| --- | --- |

1.3

EESO poudarja, da je prosti pretok blaga ena glavnih gonilnih sil za konkurenčnost ter gospodarsko rast in socialni razvoj evropskega enotnega trga ter da sta krepitev in posodabljanje pogojev trženja varnih, visokokakovostnih izdelkov ključna dejavnika za potrošnike, podjetja in evropske državljane.

| 1.4 | EESO meni, da posodabljanja in poenostavitve zakonodaje EU o blagu ni mogoče odlagati zaradi:






  — | težav pri uporabi in izvajanju določb Pogodbe; |
| --- | --- | --- |

1.4

EESO meni, da posodabljanja in poenostavitve zakonodaje EU o blagu ni mogoče odlagati zaradi:

—

težav pri uporabi in izvajanju določb Pogodbe;

| — | pomanjkanja koherentnega pristopa k nadzoru trga v državah članicah; |
| --- | --- |

—

pomanjkanja koherentnega pristopa k nadzoru trga v državah članicah;

| — | pomanjkljivosti v zvezi z organi za ugotavljanje skladnosti in pravnim varstvom znaka CE; |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v zvezi z organi za ugotavljanje skladnosti in pravnim varstvom znaka CE;

| — | vrzeli v seznanjenosti podjetij, uprav in državljanov z njihovimi pravicami in obveznostmi. |
| --- | --- |

—

vrzeli v seznanjenosti podjetij, uprav in državljanov z njihovimi pravicami in obveznostmi.

| 1.5 | EESO podpira pobudo Komisije za pripravo zakonodajnega paketa o tej zadevi, pod pogojem, da se v polni meri uresniči:






  — | učinkovito in enotno izvajanje načela vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- | --- |

1.5

EESO podpira pobudo Komisije za pripravo zakonodajnega paketa o tej zadevi, pod pogojem, da se v polni meri uresniči:

—

učinkovito in enotno izvajanje načela vzajemnega priznavanja;

| — | boljši nadzor trga; |
| --- | --- |

—

boljši nadzor trga;

| — | skupen evropski akreditacijski sistem, zasnovan kot javna storitev splošnega pomena; |
| --- | --- |

—

skupen evropski akreditacijski sistem, zasnovan kot javna storitev splošnega pomena;

| — | skupne ravni pristojnosti za akreditirane certifikacijske organe; |
| --- | --- |

—

skupne ravni pristojnosti za akreditirane certifikacijske organe;

| — | strožja izbirna merila in usklajene izbirne postopke za ugotavljanje skladnosti; |
| --- | --- |

—

strožja izbirna merila in usklajene izbirne postopke za ugotavljanje skladnosti;

| — | več sistematičnega in stalnega sodelovanja med nacionalnimi organi oblasti; |
| --- | --- |

—

več sistematičnega in stalnega sodelovanja med nacionalnimi organi oblasti;

| — | močnejše pravno varstvo znaka CE, pri čemer je treba preprečiti zmedo, ki jo povzroča obstoj preštevilnih znakov; |
| --- | --- |

—

močnejše pravno varstvo znaka CE, pri čemer je treba preprečiti zmedo, ki jo povzroča obstoj preštevilnih znakov;

| — | popolno določitev in opredelitev odgovornosti za vse, ki tržijo izdelke; |
| --- | --- |

—

popolno določitev in opredelitev odgovornosti za vse, ki tržijo izdelke;

| — | enotnejši pravni okvir z večjo skladnostjo med obstoječimi besedili, visokimi ravnmi skladnosti in minimalnimi ravnmi administrativnih obremenitev; |
| --- | --- |

—

enotnejši pravni okvir z večjo skladnostjo med obstoječimi besedili, visokimi ravnmi skladnosti in minimalnimi ravnmi administrativnih obremenitev;

| — | jamstvo za sledljivost vsakega izdelka, ki se trži; |
| --- | --- |

—

jamstvo za sledljivost vsakega izdelka, ki se trži;

| — | polno uporabo načela sorazmernosti certifikacijskih odgovornosti in stroškov, posebno glede manjših podjetij in neserijskih izdelkov ali izdelkov, ki se proizvajajo v majhnih količinah; |
| --- | --- |

—

polno uporabo načela sorazmernosti certifikacijskih odgovornosti in stroškov, posebno glede manjših podjetij in neserijskih izdelkov ali izdelkov, ki se proizvajajo v majhnih količinah;

| — | polno vključitev vseh tržnih akterjev in še posebej potrošnikov; |
| --- | --- |

—

polno vključitev vseh tržnih akterjev in še posebej potrošnikov;

| — | izrecna zagotovitev mehanizmov izvensodnega reševanja sporov, z najkrajšimi možnimi roki in najnižjimi stroški. |
| --- | --- |

—

izrecna zagotovitev mehanizmov izvensodnega reševanja sporov, z najkrajšimi možnimi roki in najnižjimi stroški.

| 1.6 | EESO meni, da je treba zagotoviti visoko raven preglednosti in gotovosti pri izvajanju skupnih postopkov na področju vzajemnega priznavanja z:






  — | obrnjenim dokaznim bremenom in možnostjo vložitve pritožbe pri nacionalnih sodiščih; |
| --- | --- | --- |

1.6

EESO meni, da je treba zagotoviti visoko raven preglednosti in gotovosti pri izvajanju skupnih postopkov na področju vzajemnega priznavanja z:

—

obrnjenim dokaznim bremenom in možnostjo vložitve pritožbe pri nacionalnih sodiščih;

| — | možnostjo izvensodnega reševanja sporov pri kontaktnih točkah za izdelke, tudi prek spleta; |
| --- | --- |

—

možnostjo izvensodnega reševanja sporov pri kontaktnih točkah za izdelke, tudi prek spleta;

| — | krajšimi roki za sodne in izvensodne postopke; |
| --- | --- |

—

krajšimi roki za sodne in izvensodne postopke;

| — | zagotovitvijo zmogljivih in usposobljenih nacionalnih tehničnih struktur, ki lahko hitro zagotovijo vsak potreben dokaz – po potrebi z nujnimi postopki; |
| --- | --- |

—

zagotovitvijo zmogljivih in usposobljenih nacionalnih tehničnih struktur, ki lahko hitro zagotovijo vsak potreben dokaz – po potrebi z nujnimi postopki;

| — | dejavno vlogo regulativnih organov pri pripravi telematskega priročnika za iskanje obstoječe veljavne zakonodaje na celotnem območju EU. |
| --- | --- |

—

dejavno vlogo regulativnih organov pri pripravi telematskega priročnika za iskanje obstoječe veljavne zakonodaje na celotnem območju EU.

| 1.7 | EESO podpira osnovna načela predlogov, ki temeljijo na združevanju pozitivnih izkušenj „novega pristopa“ z„globalnim pristopom“ na področju ugotavljanja skladnosti. Uporabljati bi jih bilo treba na splošno v sedanji in prihodnji zakonodaji Skupnosti, pri čemer morajo zajemati vse vidike izdelkov, ki se tržijo, zlasti v zvezi z varnostjo, zdravjem in varstvom okolja. |
| --- | --- |

1.7

EESO podpira osnovna načela predlogov, ki temeljijo na združevanju pozitivnih izkušenj „novega pristopa“ z„globalnim pristopom“ na področju ugotavljanja skladnosti. Uporabljati bi jih bilo treba na splošno v sedanji in prihodnji zakonodaji Skupnosti, pri čemer morajo zajemati vse vidike izdelkov, ki se tržijo, zlasti v zvezi z varnostjo, zdravjem in varstvom okolja.

| 1.8 | Bistveno je, da vsi gospodarski subjekti v dobavni in distribucijski verigi – ne glede na to, ali so proizvajalci, pooblaščeni zastopniki ali uvozniki – sprejmejo potrebne ukrepe in enako odgovornost za zagotovitev, da se tržijo le izdelki, ki izpolnjujejo zakonske zahteve. |
| --- | --- |

1.8

Bistveno je, da vsi gospodarski subjekti v dobavni in distribucijski verigi – ne glede na to, ali so proizvajalci, pooblaščeni zastopniki ali uvozniki – sprejmejo potrebne ukrepe in enako odgovornost za zagotovitev, da se tržijo le izdelki, ki izpolnjujejo zakonske zahteve.

| 1.9 | Sledljivost izdelkov, ki zagotavlja ugotavljanje odgovornosti gospodarskih subjektov, ki dajejo blago na trg, mora omogočiti jasno identifikacijo teh subjektov, da se lahko ustrezno izvajajo predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

1.9

Sledljivost izdelkov, ki zagotavlja ugotavljanje odgovornosti gospodarskih subjektov, ki dajejo blago na trg, mora omogočiti jasno identifikacijo teh subjektov, da se lahko ustrezno izvajajo predpisi Skupnosti.

| 1.10 | Po mnenju EESO bi bilo treba obravnavati tudi probleme v zvezi z izdelki, ki se tržijo prek interneta, saj trg spletne prodaje še ni v celoti reguliran. |
| --- | --- |

1.10

Po mnenju EESO bi bilo treba obravnavati tudi probleme v zvezi z izdelki, ki se tržijo prek interneta, saj trg spletne prodaje še ni v celoti reguliran.

| 1.11 | EESO meni, da so nujne jasnejše opredelitve za izboljšanje sedanjega okvira „novega pristopa“, in sicer v zvezi z:






  — | obveznostmi gospodarskih subjektov, ki morajo biti upravičene in sorazmerne ter ne povzročajo velikih birokratskih in upravnih stroškov; |
| --- | --- | --- |

1.11

EESO meni, da so nujne jasnejše opredelitve za izboljšanje sedanjega okvira „novega pristopa“, in sicer v zvezi z:

—

obveznostmi gospodarskih subjektov, ki morajo biti upravičene in sorazmerne ter ne povzročajo velikih birokratskih in upravnih stroškov;

| — | učinkovitejšim nadzorom trga in enotnejšimi ravnmi pristojnosti priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti, da se zagotovijo kar največja nepristranskost in učinkovitost v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru ter enaki konkurenčni pogoji za vse proizvajalce. |
| --- | --- |

—

učinkovitejšim nadzorom trga in enotnejšimi ravnmi pristojnosti priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti, da se zagotovijo kar največja nepristranskost in učinkovitost v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru ter enaki konkurenčni pogoji za vse proizvajalce.

| 1.12 | EESO se strinja, da je treba izboljšati položaj in pomen znaka CE ter mu zagotoviti večje pravno varstvo tako, da se registrira kot kolektivna znamka, ki bo organom oblasti omogočala hitro ukrepanje in preprečevanje zlorab. |
| --- | --- |

1.12

EESO se strinja, da je treba izboljšati položaj in pomen znaka CE ter mu zagotoviti večje pravno varstvo tako, da se registrira kot kolektivna znamka, ki bo organom oblasti omogočala hitro ukrepanje in preprečevanje zlorab.

| 1.13 | EESO poudarja, da ima tehnična standardizacija na tem področju ključno vlogo, ker novi pristop temelji zlasti na tesni povezavi bistvenih pravnih zahtev in evropskih tehničnih standardov, ki jih je treba podpreti in uveljavljati. |
| --- | --- |

1.13

EESO poudarja, da ima tehnična standardizacija na tem področju ključno vlogo, ker novi pristop temelji zlasti na tesni povezavi bistvenih pravnih zahtev in evropskih tehničnih standardov, ki jih je treba podpreti in uveljavljati.

| 1.14 | Evropski akreditacijski sistem – zasnovan kot javna storitev splošnega pomena – mora zagotavljati splošno sprejemanje rezultatov ugotavljanja skladnosti in preprečevati nepotrebno podvajanje ugotavljanja skladnosti ter temeljiti na mednarodno priznanih standardih in jasnih opredelitvah. |
| --- | --- |

1.14

Evropski akreditacijski sistem – zasnovan kot javna storitev splošnega pomena – mora zagotavljati splošno sprejemanje rezultatov ugotavljanja skladnosti in preprečevati nepotrebno podvajanje ugotavljanja skladnosti ter temeljiti na mednarodno priznanih standardih in jasnih opredelitvah.

| 1.15 | Določbe uredbe, ki so povezane z evropskim akreditacijskim sistemom, morajo veljati za vse akreditacijske organe in storitve, ki jih zagotavljajo ti organi v Evropskem gospodarskem prostoru, ne glede na vrsto storitev ugotavljanja skladnosti, ki jih zagotavljajo svojim strankam. |
| --- | --- |

1.15

Določbe uredbe, ki so povezane z evropskim akreditacijskim sistemom, morajo veljati za vse akreditacijske organe in storitve, ki jih zagotavljajo ti organi v Evropskem gospodarskem prostoru, ne glede na vrsto storitev ugotavljanja skladnosti, ki jih zagotavljajo svojim strankam.

| 1.16 | Te določbe morajo zagotavljati:






  — | skladen niz jasnih in preglednih skupnih opredelitev, ki so usklajene z mednarodnimi standardi ter namenjene uporabi v vseh direktivah „novega pristopa“ in direktivah o posameznih izdelkih (1), vključno z direktivami o ugotavljanju skladnosti in organih za ugotavljanje skladnosti; |
| --- | --- | --- |

1.16

Te določbe morajo zagotavljati:

—

skladen niz jasnih in preglednih skupnih opredelitev, ki so usklajene z mednarodnimi standardi ter namenjene uporabi v vseh direktivah „novega pristopa“ in direktivah o posameznih izdelkih (1), vključno z direktivami o ugotavljanju skladnosti in organih za ugotavljanje skladnosti;

| — | dobro delovanje akreditacijskega sistema v pristojnosti organov oblasti, ki ni izpostavljen trgovinski konkurenci; |
| --- | --- |

—

dobro delovanje akreditacijskega sistema v pristojnosti organov oblasti, ki ni izpostavljen trgovinski konkurenci;

| — | splošno vključitev vse ustrezne zakonodaje Skupnosti brez izjem na področju varnosti in zdravja ali varstva okolja; |
| --- | --- |

—

splošno vključitev vse ustrezne zakonodaje Skupnosti brez izjem na področju varnosti in zdravja ali varstva okolja;

| — | uporabo za vse dejavnosti, za katere je treba pridobiti splošno akreditacijo, vključno z umerjanjem, ne glede na to, ali je namen akreditacije izpolnitev zakonskih zahtev o ugotavljanju skladnosti ali skladnost z zasebnimi pogodbami; |
| --- | --- |

—

uporabo za vse dejavnosti, za katere je treba pridobiti splošno akreditacijo, vključno z umerjanjem, ne glede na to, ali je namen akreditacije izpolnitev zakonskih zahtev o ugotavljanju skladnosti ali skladnost z zasebnimi pogodbami;

| — | da nacionalni akreditacijski organi izpolnjujejo standarde v zvezi z usposobljenostjo in nepristranskostjo, tako da se udeležujejo medsebojnega strokovnega ocenjevanja (peer evaluation), ki poteka pod nadzorom vseh strani, vključenih v postopek akreditacije. |
| --- | --- |

—

da nacionalni akreditacijski organi izpolnjujejo standarde v zvezi z usposobljenostjo in nepristranskostjo, tako da se udeležujejo medsebojnega strokovnega ocenjevanja (peer evaluation), ki poteka pod nadzorom vseh strani, vključenih v postopek akreditacije.

| 1.17 | EESO meni, da je treba vzpostaviti jasno pravno podlago za Evropsko združenje za akreditacijo (European cooperation for Accreditation, EA), katerega vlogo je treba okrepiti in bolje opredeliti: vsi nacionalni akreditacijski organi morajo biti člani Evropskega združenja za akreditacijo, da se zagotovi enakovrednost, preglednost, zanesljivost in učinkovitost; poleg tega morajo mrežo Evropskega združenja za akreditacijo podpirati države članice. |
| --- | --- |

1.17

EESO meni, da je treba vzpostaviti jasno pravno podlago za Evropsko združenje za akreditacijo (European cooperation for Accreditation, EA), katerega vlogo je treba okrepiti in bolje opredeliti: vsi nacionalni akreditacijski organi morajo biti člani Evropskega združenja za akreditacijo, da se zagotovi enakovrednost, preglednost, zanesljivost in učinkovitost; poleg tega morajo mrežo Evropskega združenja za akreditacijo podpirati države članice.

| 1.18 | EESO meni, da morajo akreditacijski organi – ker morajo pokazati, da je zaupanje vanje utemeljeno – dokazati, da uspešno sodelujejo pri medsebojnih strokovnih pregledih (peer review). |
| --- | --- |

1.18

EESO meni, da morajo akreditacijski organi – ker morajo pokazati, da je zaupanje vanje utemeljeno – dokazati, da uspešno sodelujejo pri medsebojnih strokovnih pregledih (peer review).

| 1.19 | Poleg tega EESO meni, da je pomembno sodelovanje vseh vpletenih strani; zastopane morajo biti v akreditacijskih organih, ta določba pa mora biti tudi sestavni del nove uredbe. |
| --- | --- |

1.19

Poleg tega EESO meni, da je pomembno sodelovanje vseh vpletenih strani; zastopane morajo biti v akreditacijskih organih, ta določba pa mora biti tudi sestavni del nove uredbe.

| 1.20 | EESO glede tega meni, da je treba pravice potrošnikov na notranjem trgu bolje poznati in priznavati ter da je treba za to predvideti primerno pobudo. |
| --- | --- |

1.20

EESO glede tega meni, da je treba pravice potrošnikov na notranjem trgu bolje poznati in priznavati ter da je treba za to predvideti primerno pobudo.

| 1.21 | Dejavnost nadzora trga se mora nanašati tudi na izdelke, ki jih zajema direktiva o splošni varnosti proizvodov, ker se številni izdelki prodajajo tako za profesionalno rabo kot za uporabo končnega potrošnika. EESO meni, da je sedanji sistem hitre izmenjave informacij RAPEX, ki lahko učinkovito pomaga pri nadzoru trga, v celoti utemeljen. |
| --- | --- |

1.21

Dejavnost nadzora trga se mora nanašati tudi na izdelke, ki jih zajema direktiva o splošni varnosti proizvodov, ker se številni izdelki prodajajo tako za profesionalno rabo kot za uporabo končnega potrošnika. EESO meni, da je sedanji sistem hitre izmenjave informacij RAPEX, ki lahko učinkovito pomaga pri nadzoru trga, v celoti utemeljen.

| 1.22 | Carinski organi morajo v evropski mreži sodelovati z organi nadzora trga, da se zagotovijo učinkoviti pregledi izdelkov, preden pridejo na evropski notranji trg, kjer lahko prosto krožijo. |
| --- | --- |

1.22

Carinski organi morajo v evropski mreži sodelovati z organi nadzora trga, da se zagotovijo učinkoviti pregledi izdelkov, preden pridejo na evropski notranji trg, kjer lahko prosto krožijo.

| 1.23 | Zaradi tega in iz drugih razlogov morajo imeti carinski organi na voljo usposobljeno osebje, dovolj finančnih sredstev in pooblastil za učinkovito izvajanje dodeljenih nalog ter instrumente za hitro obravnavo sezonskih izdelkov ali izdelkov, ki se prodajajo v omejenih časovnih obdobjih. |
| --- | --- |

1.23

Zaradi tega in iz drugih razlogov morajo imeti carinski organi na voljo usposobljeno osebje, dovolj finančnih sredstev in pooblastil za učinkovito izvajanje dodeljenih nalog ter instrumente za hitro obravnavo sezonskih izdelkov ali izdelkov, ki se prodajajo v omejenih časovnih obdobjih.

| 1.24 | Končno EESO meni, da mora uredba določiti, da je treba tudi pri ukrepih, sprejetih na podlagi dokazanega pomanjkanja skladnosti, upoštevati načelo sorazmernosti. |
| --- | --- |

1.24

Končno EESO meni, da mora uredba določiti, da je treba tudi pri ukrepih, sprejetih na podlagi dokazanega pomanjkanja skladnosti, upoštevati načelo sorazmernosti.

2.   Uvod

| 2.1 | Notranji trg za blago ni le gonilna sila za rast v Skupnosti; ima tudi precejšen vpliv na zmožnost Evropske unije, da je konkurenčna na mednarodnem trgu. Kot je EESO že večkrat poudaril, je „dejavnik, ki je pridobil pomen, [...] globalizacija, ki predstavlja izziv in hkrati priložnost. S tem izzivom se je mogoče soočiti le, če se izkoristi ves potencial enotnega trga“ (2). |
| --- | --- |

2.1

Notranji trg za blago ni le gonilna sila za rast v Skupnosti; ima tudi precejšen vpliv na zmožnost Evropske unije, da je konkurenčna na mednarodnem trgu. Kot je EESO že večkrat poudaril, je „dejavnik, ki je pridobil pomen, [...] globalizacija, ki predstavlja izziv in hkrati priložnost. S tem izzivom se je mogoče soočiti le, če se izkoristi ves potencial enotnega trga“ (2).

| 2.2 | Osnovni steber enotnega trga je prosti pretok blaga: z uporabo členov 28–30 (3) Pogodbe je bil dosežen bistven napredek pri usklajevanju tehničnih določb na ravni EU za odpravo tehničnih ovir za trgovino, zlasti z direktivami „novega pristopa“ (znanimi tudi kot direktive o „znaku CE“). |
| --- | --- |

2.2

Osnovni steber enotnega trga je prosti pretok blaga: z uporabo členov 28–30 (3) Pogodbe je bil dosežen bistven napredek pri usklajevanju tehničnih določb na ravni EU za odpravo tehničnih ovir za trgovino, zlasti z direktivami „novega pristopa“ (znanimi tudi kot direktive o „znaku CE“).

| 2.3 | Vendar so se pojavile vrzeli pri uporabi in izvajanju določb Pogodbe, zlasti na področju neusklajenih izdelkov, zaradi uvedbe nacionalnih tehničnih pravil; ta so povzročila velike ovire za prosto trgovino, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ker je zakonodajni okvir še vedno preveč razdrobljen in ker v državah članicah ni usklajenega pristopa k nadzoru trga. |
| --- | --- |

2.3

Vendar so se pojavile vrzeli pri uporabi in izvajanju določb Pogodbe, zlasti na področju neusklajenih izdelkov, zaradi uvedbe nacionalnih tehničnih pravil; ta so povzročila velike ovire za prosto trgovino, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ker je zakonodajni okvir še vedno preveč razdrobljen in ker v državah članicah ni usklajenega pristopa k nadzoru trga.

| 2.4 | EESO je poudaril, da „imajo države članice veliko odgovornost pri zagotavljanju ustreznega prenosa ukrepov EU v nacionalno zakonodajo in njihovega izvajanja“ ter da je pomembno, „da je tako oblikovan zakonodajni okvir na nacionalni ravni vsebinsko čimbolj uravnotežen in obenem čim enostavnejši za podjetja, delojemalce, potrošnike in vse akterje civilne družbe“ (4). |
| --- | --- |

2.4

EESO je poudaril, da „imajo države članice veliko odgovornost pri zagotavljanju ustreznega prenosa ukrepov EU v nacionalno zakonodajo in njihovega izvajanja“ ter da je pomembno, „da je tako oblikovan zakonodajni okvir na nacionalni ravni vsebinsko čimbolj uravnotežen in obenem čim enostavnejši za podjetja, delojemalce, potrošnike in vse akterje civilne družbe“ (4).

| 2.5 | EESO odločno podpira cilje o preglednejših in učinkovitejših predpisih ter izboljšanih in posodobljenih pogojih trženja varnih, kakovostnih izdelkov, da se






  — | potrošnikom zagotovi visoka raven varnosti in kakovosti ter večja svoboda izbire na podlagi verodostojnega ugotavljanja skladnosti tako domačih kot uvoženih izdelkov; |
| --- | --- | --- |

2.5

EESO odločno podpira cilje o preglednejših in učinkovitejših predpisih ter izboljšanih in posodobljenih pogojih trženja varnih, kakovostnih izdelkov, da se

—

potrošnikom zagotovi visoka raven varnosti in kakovosti ter večja svoboda izbire na podlagi verodostojnega ugotavljanja skladnosti tako domačih kot uvoženih izdelkov;

| — | proizvajalcem zagotovi gotovost ter jasna, koherentna zakonodaja s skupnim okvirom za industrijske izdelke; prožnost, potrebna za prilagajanje tehnološkemu razvoju; dejanska prosta trgovina brez neupravičenih tehničnih ovir, upravnega nadzora in dodatnih, obremenjujočih preskusov za dostop do posameznih nacionalnih trgov; |
| --- | --- |

—

proizvajalcem zagotovi gotovost ter jasna, koherentna zakonodaja s skupnim okvirom za industrijske izdelke; prožnost, potrebna za prilagajanje tehnološkemu razvoju; dejanska prosta trgovina brez neupravičenih tehničnih ovir, upravnega nadzora in dodatnih, obremenjujočih preskusov za dostop do posameznih nacionalnih trgov;

| — | državljanom zagotovi varstvo zdravja in okolja, odpravo obremenjujoče in nepotrebne birokracije ter praktična izkušnja otipljive „Evrope rezultatov“, ki je blizu državljanom in temelji na parametrih kakovosti kot ključnem delu evropskega državljanstva. |
| --- | --- |

—

državljanom zagotovi varstvo zdravja in okolja, odpravo obremenjujoče in nepotrebne birokracije ter praktična izkušnja otipljive „Evrope rezultatov“, ki je blizu državljanom in temelji na parametrih kakovosti kot ključnem delu evropskega državljanstva.

| 2.6 | EESO je v svojem mnenju Strategija notranjega trga: prednostne naloge za obdobje 2003–2006
   (5), poudaril, da „se trgovina s tretjimi državami razvija hitreje kot trgovina med državami članicami“ ter da je „neuspešno vzajemno priznavanje, ki naj bi potrošnikom vlilo zaupanje v izdelke, proizvedene v drugi državi, eden od razlogov za to. Države članice bi morale zaupati sistemom drugih držav članic. Dober pravni sistem, visoki standardi kakovosti ter pobude v zvezi z izobraževanjem potrošnikov zagotavljajo najboljše pogoje za krepitev trgovine z blagom med državami članicami“. |
| --- | --- |

2.6

EESO je v svojem mnenju Strategija notranjega trga: prednostne naloge za obdobje 2003–2006
   (5), poudaril, da „se trgovina s tretjimi državami razvija hitreje kot trgovina med državami članicami“ ter da je „neuspešno vzajemno priznavanje, ki naj bi potrošnikom vlilo zaupanje v izdelke, proizvedene v drugi državi, eden od razlogov za to. Države članice bi morale zaupati sistemom drugih držav članic. Dober pravni sistem, visoki standardi kakovosti ter pobude v zvezi z izobraževanjem potrošnikov zagotavljajo najboljše pogoje za krepitev trgovine z blagom med državami članicami“.

| 2.7 | EESO je poudaril tudi, da poznavanje pravic potrošnikov na notranjem trgu ni zadostno, in že večkrat opozoril (6) – posebno ko gre za države na obrobju in nove članice EU – na te pomanjkljivosti ter način, kako nacionalne in lokalne oblasti pogosto izkoriščajo to nepoznavanje. |
| --- | --- |

2.7

EESO je poudaril tudi, da poznavanje pravic potrošnikov na notranjem trgu ni zadostno, in že večkrat opozoril (6) – posebno ko gre za države na obrobju in nove članice EU – na te pomanjkljivosti ter način, kako nacionalne in lokalne oblasti pogosto izkoriščajo to nepoznavanje.

| 2.8 | Poleg tega EESO poudarja naslednje štiri glavne ovire za dobro delovanje notranjega trga, ki jih je ugotovila opazovalna skupina za enotni trg leta 2007:






  — | negotovost gospodarskih subjektov in nacionalnih uprav v zvezi s pravicami in obveznostmi, povezanimi z uporabo načela vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- | --- |

2.8

Poleg tega EESO poudarja naslednje štiri glavne ovire za dobro delovanje notranjega trga, ki jih je ugotovila opazovalna skupina za enotni trg leta 2007:

—

negotovost gospodarskih subjektov in nacionalnih uprav v zvezi s pravicami in obveznostmi, povezanimi z uporabo načela vzajemnega priznavanja;

| — | nezadostno zaupanje, preglednost in sodelovanje med državami članicami za olajšanje vzajemnega priznavanja in sprejemanja certifikacij ter prostega pretoka blaga, ob zagotavljanju jasnejšega okvira v zvezi z ugotavljanjem skladnosti, akreditacijo in sistemi nadzora trga, preglednosti in zaščite „znaka CE“; |
| --- | --- |

—

nezadostno zaupanje, preglednost in sodelovanje med državami članicami za olajšanje vzajemnega priznavanja in sprejemanja certifikacij ter prostega pretoka blaga, ob zagotavljanju jasnejšega okvira v zvezi z ugotavljanjem skladnosti, akreditacijo in sistemi nadzora trga, preglednosti in zaščite „znaka CE“;

| — | pomanjkanje usklajenih ukrepov za zagotavljanje visoke ravni varnosti izdelkov, namenjenih trgu, visoke ravni njihove neškodljivosti za zdravje in čim boljših splošnih zahtev, povezanih s tem. |
| --- | --- |

—

pomanjkanje usklajenih ukrepov za zagotavljanje visoke ravni varnosti izdelkov, namenjenih trgu, visoke ravni njihove neškodljivosti za zdravje in čim boljših splošnih zahtev, povezanih s tem.

| 2.9 | Odbor je že z obžalovanjem ugotovil, da „je mogoče opaziti, da po mnogih letih evropskega povezovanja številne države članice v oblikovanje notranjih politik na področjih, na katerih so se zavezale skupnim politikam in izvajanju odločitev, ki so rezultat skupnih postopkov odločanja, še niso dovolj vključile zakonodaje in politike EU kot politične in upravne ravni“ (7). |
| --- | --- |

2.9

Odbor je že z obžalovanjem ugotovil, da „je mogoče opaziti, da po mnogih letih evropskega povezovanja številne države članice v oblikovanje notranjih politik na področjih, na katerih so se zavezale skupnim politikam in izvajanju odločitev, ki so rezultat skupnih postopkov odločanja, še niso dovolj vključile zakonodaje in politike EU kot politične in upravne ravni“ (7).

| 2.10 | Poleg tega je EESO poudaril: „Evropske zadeve je treba na državni ravni nujno obravnavati na učinkovit in pregleden način, ker mora 25 držav članic, vsaka z lastno upravno kulturo in tradicijo ter vodenjem postopkov, spoštovati isti pravni red, ki ima podobne zahteve glede oblikovanja, prenosa, izvajanja in uveljavljanja zakonodaje EU“ (8). |
| --- | --- |

2.10

Poleg tega je EESO poudaril: „Evropske zadeve je treba na državni ravni nujno obravnavati na učinkovit in pregleden način, ker mora 25 držav članic, vsaka z lastno upravno kulturo in tradicijo ter vodenjem postopkov, spoštovati isti pravni red, ki ima podobne zahteve glede oblikovanja, prenosa, izvajanja in uveljavljanja zakonodaje EU“ (8).

| 2.11 | „Kokovo poročilo“ (9) je pokazalo, da „prosti pretok blaga v EU še naprej ovirajo številni lokalni predpisi, ki se pogosto uporabljajo samovoljno in v nasprotju z načelom vzajemnega priznavanja“ (10). |
| --- | --- |

2.11

„Kokovo poročilo“ (9) je pokazalo, da „prosti pretok blaga v EU še naprej ovirajo številni lokalni predpisi, ki se pogosto uporabljajo samovoljno in v nasprotju z načelom vzajemnega priznavanja“ (10).

| 2.12 | Ob upoštevanju navedenega EESO meni, da je za zagotovitev prihodnosti evropskega povezovanja, varstvo potrošnikov in državljanov ter razvoj evropskih podjetij nujno potrebno naslednje:






  — | zagotovitev polnega izvajanja načela prostega pretoka blaga, ki je opredeljeno v Pogodbi in ga je potrdilo več sodb Sodišča Evropskih skupnosti, da se lahko izdelki, ki se zakonito tržijo v eni državi članici, neovirano tržijo tudi po vsej EU; |
| --- | --- | --- |

2.12

Ob upoštevanju navedenega EESO meni, da je za zagotovitev prihodnosti evropskega povezovanja, varstvo potrošnikov in državljanov ter razvoj evropskih podjetij nujno potrebno naslednje:

—

zagotovitev polnega izvajanja načela prostega pretoka blaga, ki je opredeljeno v Pogodbi in ga je potrdilo več sodb Sodišča Evropskih skupnosti, da se lahko izdelki, ki se zakonito tržijo v eni državi članici, neovirano tržijo tudi po vsej EU;

| — | zagotovitev varnosti, preglednosti in učinkovitosti trgovine, pri čemer je treba odpraviti podvajanje pregledov in preskušanj ter zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov, državljanov in podjetij; |
| --- | --- |

—

zagotovitev varnosti, preglednosti in učinkovitosti trgovine, pri čemer je treba odpraviti podvajanje pregledov in preskušanj ter zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov, državljanov in podjetij;

| — | odprava negotovosti, večplastne zakonodaje, neskladnosti v zakonih in nepotrebne zapletenosti pri ugotavljanju skladnosti izdelkov; ugotavljanje skladnosti mora biti primerno, verodostojno, neodvisno in nepristransko ter v skladu s skupnim pravnim okvirom za industrijske izdelke; |
| --- | --- |

—

odprava negotovosti, večplastne zakonodaje, neskladnosti v zakonih in nepotrebne zapletenosti pri ugotavljanju skladnosti izdelkov; ugotavljanje skladnosti mora biti primerno, verodostojno, neodvisno in nepristransko ter v skladu s skupnim pravnim okvirom za industrijske izdelke;

| — | uskladitev in okrepitev dejavnosti nadzora trga za zagotovitev dejavne, enotne uporabe predpisov Skupnosti glede varnosti izdelkov; |
| --- | --- |

—

uskladitev in okrepitev dejavnosti nadzora trga za zagotovitev dejavne, enotne uporabe predpisov Skupnosti glede varnosti izdelkov;

| — | učinkovitejše uveljavljanje, krepitev in zaščita znaka CE; ta znak mora biti dejansko „potrdilo o skladnosti“, ki omogoča prosto kroženje v vsej EU, ob ustreznem upoštevanju ravni varnosti in kakovosti, ki jih določa zakonodaja Skupnosti. |
| --- | --- |

—

učinkovitejše uveljavljanje, krepitev in zaščita znaka CE; ta znak mora biti dejansko „potrdilo o skladnosti“, ki omogoča prosto kroženje v vsej EU, ob ustreznem upoštevanju ravni varnosti in kakovosti, ki jih določa zakonodaja Skupnosti.

3.   Predlogi Komisije

| 3.1 | Komisija izhaja iz ugotovitve, da notranji trg še ni dokončno oblikovan:






  — | nacionalni tehnični predpisi so še vedno velika ovira za trgovino v EU. V neki raziskavi je bilo ugotovljeno (11), da je imela več kot tretjina podjetij težave zaradi tehničnih predpisov v drugi državi članici, približno polovica podjetij pa se je odločila, da bo svoje izdelke prilagodila tem predpisom; |
| --- | --- | --- |

3.1

Komisija izhaja iz ugotovitve, da notranji trg še ni dokončno oblikovan:

—

nacionalni tehnični predpisi so še vedno velika ovira za trgovino v EU. V neki raziskavi je bilo ugotovljeno (11), da je imela več kot tretjina podjetij težave zaradi tehničnih predpisov v drugi državi članici, približno polovica podjetij pa se je odločila, da bo svoje izdelke prilagodila tem predpisom;

| — | preveč predpisov Skupnosti je neusklajenih in preveč zapletenih: uporaba različnih opredelitev za isti izdelek, prekrivanje postopkov ugotavljanja skladnosti, različni organi za ugotavljanje skladnosti, razdrobljen regulativni okvir z množico različnih pravil in postopkov; |
| --- | --- |

—

preveč predpisov Skupnosti je neusklajenih in preveč zapletenih: uporaba različnih opredelitev za isti izdelek, prekrivanje postopkov ugotavljanja skladnosti, različni organi za ugotavljanje skladnosti, razdrobljen regulativni okvir z množico različnih pravil in postopkov;

| — | potrošniki, državljani ter mala in srednje velika podjetja še vedno v veliki meri niso obveščeni o svojih pravicah na področju notranjega trga ali se teh pravic ne zavedajo, medtem ko se pri uveljavljanju teh pravic postopoma pojavljajo nove ovire in birokracija. |
| --- | --- |

—

potrošniki, državljani ter mala in srednje velika podjetja še vedno v veliki meri niso obveščeni o svojih pravicah na področju notranjega trga ali se teh pravic ne zavedajo, medtem ko se pri uveljavljanju teh pravic postopoma pojavljajo nove ovire in birokracija.

| 3.2 | Komisija za obravnavo teh vprašanj predlaga:






  — | Uredbo (COM(2007) 36 konč.) o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe 3052/95/ES; |
| --- | --- | --- |

3.2

Komisija za obravnavo teh vprašanj predlaga:

—

Uredbo (COM(2007) 36 konč.) o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe 3052/95/ES;

| — | Sklep (COM(2007) 53 konč.) o skupnem okviru za trženje proizvodov; hkrati želi Komisija s predlogom registrirati znak CE kot kolektivno znamko, da se zagotovi njegovo pravno varstvo; |
| --- | --- |

—

Sklep (COM(2007) 53 konč.) o skupnem okviru za trženje proizvodov; hkrati želi Komisija s predlogom registrirati znak CE kot kolektivno znamko, da se zagotovi njegovo pravno varstvo;

| — | Uredbo (COM(2007) 37 konč.) o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov. |
| --- | --- |

—

Uredbo (COM(2007) 37 konč.) o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov.

| 3.3 | Prva uredba (COM(2007) 36 konč.) predlaga razveljavitev sedanjega postopka vzajemne izmenjave informacij in obravnava nekaj vidikov neusklajenega področja:






  — | nov postopek, po katerem morajo nacionalni organi ravnati, ko nameravajo uveljaviti nacionalni tehnični predpis in kadar menijo, da vzajemnega priznavanja ni mogoče uporabiti; |
| --- | --- | --- |

3.3

Prva uredba (COM(2007) 36 konč.) predlaga razveljavitev sedanjega postopka vzajemne izmenjave informacij in obravnava nekaj vidikov neusklajenega področja:

—

nov postopek, po katerem morajo nacionalni organi ravnati, ko nameravajo uveljaviti nacionalni tehnični predpis in kadar menijo, da vzajemnega priznavanja ni mogoče uporabiti;

| — | opredelitev, na ravni EU, pravic in obveznosti nacionalnih organov ter podjetij, ki želijo v eni državi članici prodajati izdelke, ki se že zakonito tržijo v drugi državi članici; |
| --- | --- |

—

opredelitev, na ravni EU, pravic in obveznosti nacionalnih organov ter podjetij, ki želijo v eni državi članici prodajati izdelke, ki se že zakonito tržijo v drugi državi članici;

| — | vzpostavitev ene ali več „kontaktnih točk za izdelke“ v vsaki državi članici, z nalogo, da posredujejo informacije o tehničnih predpisih za izdelke in določajo pristojne organe oziroma organizacije, na katere se je treba obrniti; predvidena je tudi možnost vzpostavitve telematskega omrežja, ki bi povezovalo te kontaktne točke za izdelke, za izmenjavo informacij v skladu z interoperabilnim sistemom IDABC. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev ene ali več „kontaktnih točk za izdelke“ v vsaki državi članici, z nalogo, da posredujejo informacije o tehničnih predpisih za izdelke in določajo pristojne organe oziroma organizacije, na katere se je treba obrniti; predvidena je tudi možnost vzpostavitve telematskega omrežja, ki bi povezovalo te kontaktne točke za izdelke, za izmenjavo informacij v skladu z interoperabilnim sistemom IDABC.

| 3.4 | Predlog sklepa (COM(2007) 53 konč.) določa splošni okvir za prihodnjo sektorsko zakonodajo z:






  — | usklajenimi opredelitvami, skupnimi obveznostmi za gospodarske subjekte, izbirnimi merili za organe za ugotavljanje skladnosti, merili za nacionalne priglasitvene organe in pravili za priglasitveni postopek; |
| --- | --- | --- |

3.4

Predlog sklepa (COM(2007) 53 konč.) določa splošni okvir za prihodnjo sektorsko zakonodajo z:

—

usklajenimi opredelitvami, skupnimi obveznostmi za gospodarske subjekte, izbirnimi merili za organe za ugotavljanje skladnosti, merili za nacionalne priglasitvene organe in pravili za priglasitveni postopek;

| — | pravili za izbor postopkov za ugotavljanje skladnosti in usklajenim nizom postopkov, da se prepreči obremenjujoče prekrivanje; |
| --- | --- |

—

pravili za izbor postopkov za ugotavljanje skladnosti in usklajenim nizom postopkov, da se prepreči obremenjujoče prekrivanje;

| — | enotno opredelitvijo znaka CE (z ustreznimi odgovornostmi in zaščito) kot kolektivno znamko Skupnosti za tiste direktive, ki že določajo takšno označevanje; |
| --- | --- |

—

enotno opredelitvijo znaka CE (z ustreznimi odgovornostmi in zaščito) kot kolektivno znamko Skupnosti za tiste direktive, ki že določajo takšno označevanje;

| — | postopkom za informiranje in nadzor trga kot podaljškom sistema iz direktive o splošni varnosti proizvodov; |
| --- | --- |

—

postopkom za informiranje in nadzor trga kot podaljškom sistema iz direktive o splošni varnosti proizvodov;

| — | usklajenimi določbami za prihodnje varnostne mehanizme, ki dopolnjujejo določbe za nadzor trga. |
| --- | --- |

—

usklajenimi določbami za prihodnje varnostne mehanizme, ki dopolnjujejo določbe za nadzor trga.

| 3.5 | Druga uredba (COM(2007) 37 konč.) določa poostritev zahtev za akreditacijo in nadzor trga, da bo mogoče neskladne izdelke brez težav odkriti in umakniti s trga. Glavni cilj predloga je zagotoviti prosti pretok blaga na usklajenem področju z:






  — | okrepitvijo evropskega sodelovanja, da se lahko z akreditacijo resnično zagotovi zadnja stopnja nadzora pri pravilnem delovanju zakonodaje EU; |
| --- | --- | --- |

3.5

Druga uredba (COM(2007) 37 konč.) določa poostritev zahtev za akreditacijo in nadzor trga, da bo mogoče neskladne izdelke brez težav odkriti in umakniti s trga. Glavni cilj predloga je zagotoviti prosti pretok blaga na usklajenem področju z:

—

okrepitvijo evropskega sodelovanja, da se lahko z akreditacijo resnično zagotovi zadnja stopnja nadzora pri pravilnem delovanju zakonodaje EU;

| — | vzpostavitvijo okvira za priznavanje obstoječe organizacije Evropskega združenja za akreditacijo, da se pri nacionalnih akreditacijskih organih zagotovi pravilno delovanje strogega strokovnega vrednotenja (12); |
| --- | --- |

—

vzpostavitvijo okvira za priznavanje obstoječe organizacije Evropskega združenja za akreditacijo, da se pri nacionalnih akreditacijskih organih zagotovi pravilno delovanje strogega strokovnega vrednotenja (12);

| — | vzpostavitvijo okvira Skupnosti za nadzor trga in preverjanje izdelkov, ki vstopajo na trg EU, s tesnejšim sodelovanjem med notranjimi in carinskimi organi, izmenjavo informacij med nacionalnimi organi ter njihovim medsebojnim sodelovanjem v primeru izdelkov na trgih več kot ene države članice; |
| --- | --- |

—

vzpostavitvijo okvira Skupnosti za nadzor trga in preverjanje izdelkov, ki vstopajo na trg EU, s tesnejšim sodelovanjem med notranjimi in carinskimi organi, izmenjavo informacij med nacionalnimi organi ter njihovim medsebojnim sodelovanjem v primeru izdelkov na trgih več kot ene države članice;

| — | uporabo jasnih, standardiziranih pravil v vseh sektorjih, pravno stabilnostjo in usklajenostjo ukrepov ter zmanjšanjem bremen pri predtržnih zahtevah in ugotavljanju skladnosti; |
| --- | --- |

—

uporabo jasnih, standardiziranih pravil v vseh sektorjih, pravno stabilnostjo in usklajenostjo ukrepov ter zmanjšanjem bremen pri predtržnih zahtevah in ugotavljanju skladnosti;

| — | zagotavljanjem sredstev Skupnosti za programe sektorske akreditacije, dejavnosti osrednjega sekretariata Evropskega združenja za akreditacijo, oblikovanje in usklajevanje projektov nadzora trga, programe usposabljanja in izmenjavo državnih uradnikov, vključno s carinskimi organi. |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem sredstev Skupnosti za programe sektorske akreditacije, dejavnosti osrednjega sekretariata Evropskega združenja za akreditacijo, oblikovanje in usklajevanje projektov nadzora trga, programe usposabljanja in izmenjavo državnih uradnikov, vključno s carinskimi organi.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO je trdno prepričan, da je prosti pretok blaga ena glavnih gonilnih sil za konkurenčnost ter gospodarsko rast in socialni razvoj evropskega enotnega trga ter da sta krepitev in posodabljanje pogojev trženja varnih, kakovostnih izdelkov ključna dejavnika za potrošnike, podjetja in evropske državljane. |
| --- | --- |

4.1

EESO je trdno prepričan, da je prosti pretok blaga ena glavnih gonilnih sil za konkurenčnost ter gospodarsko rast in socialni razvoj evropskega enotnega trga ter da sta krepitev in posodabljanje pogojev trženja varnih, kakovostnih izdelkov ključna dejavnika za potrošnike, podjetja in evropske državljane.

| 4.2 | V zadnjih petdesetih letih je enotni trg za blago prispeval k vedno tesnejšemu povezovanju evropskih gospodarstev: trgovina med državami članicami EU-27 zdaj predstavlja dve tretjini vse trgovine EU. |
| --- | --- |

4.2

V zadnjih petdesetih letih je enotni trg za blago prispeval k vedno tesnejšemu povezovanju evropskih gospodarstev: trgovina med državami članicami EU-27 zdaj predstavlja dve tretjini vse trgovine EU.

| 4.3 | Izvajanje določb iz členov 28 in 30 (13) Pogodbe ES, usklajevanje tehničnih predpisov starega in novega pristopa ter ustrezno izvajanje načela vzajemnega priznavanja so osrednji stebri razvoja trgovine znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

4.3

Izvajanje določb iz členov 28 in 30 (13) Pogodbe ES, usklajevanje tehničnih predpisov starega in novega pristopa ter ustrezno izvajanje načela vzajemnega priznavanja so osrednji stebri razvoja trgovine znotraj Skupnosti.

| 4.4 | Razlogov, zaradi katerih posodabljanja in prilagoditve zakonodaje EU o blagu ni mogoče odlagati, je več: težave pri uporabi in izvajanju določb Pogodbe; pomanjkanje usklajenega pristopa k nadzoru trga v državah članicah; pomanjkljivosti v zvezi z organi za ugotavljanje skladnosti in pravnim varstvom znaka CE; neusklajenost in zapletenost evropske zakonodaje, ki je pogosto večplastna in se prekriva ter vključuje množico različnih postopkov; vrzeli v seznanjenosti podjetij, uprav in državljanov z njihovimi pravicami in obveznostmi. |
| --- | --- |

4.4

Razlogov, zaradi katerih posodabljanja in prilagoditve zakonodaje EU o blagu ni mogoče odlagati, je več: težave pri uporabi in izvajanju določb Pogodbe; pomanjkanje usklajenega pristopa k nadzoru trga v državah članicah; pomanjkljivosti v zvezi z organi za ugotavljanje skladnosti in pravnim varstvom znaka CE; neusklajenost in zapletenost evropske zakonodaje, ki je pogosto večplastna in se prekriva ter vključuje množico različnih postopkov; vrzeli v seznanjenosti podjetij, uprav in državljanov z njihovimi pravicami in obveznostmi.

| 4.5 | EESO pobudo Komisije podpira, kot je sicer že večkrat poudaril in zahteval v svojih mnenjih o enotnem trgu (14); dane predloge podpira, v kolikor odražajo stališča v tem mnenju. |
| --- | --- |

4.5

EESO pobudo Komisije podpira, kot je sicer že večkrat poudaril in zahteval v svojih mnenjih o enotnem trgu (14); dane predloge podpira, v kolikor odražajo stališča v tem mnenju.

| 4.6 | EESO meni, da je treba pri oceni predlaganih ukrepov uporabiti štiri ključna merila, da se zagotovi vključitev teh ukrepov v sedanji okvir Skupnosti:






  — | raven preglednosti, poenostavitve, zanesljivosti, pravne gotovosti in dostopnosti za uporabnike v Skupnosti, ne glede na to, ali so potrošniki, podjetja, javna uprava ali posamezniki; |
| --- | --- | --- |

4.6

EESO meni, da je treba pri oceni predlaganih ukrepov uporabiti štiri ključna merila, da se zagotovi vključitev teh ukrepov v sedanji okvir Skupnosti:

—

raven preglednosti, poenostavitve, zanesljivosti, pravne gotovosti in dostopnosti za uporabnike v Skupnosti, ne glede na to, ali so potrošniki, podjetja, javna uprava ali posamezniki;

| — | raven skladnosti z drugimi cilji in s politikami EU; |
| --- | --- |

—

raven skladnosti z drugimi cilji in s politikami EU;

| — | raven obveščanja in izmenjave informacij o pravicah in obveznostih med različnimi akterji Skupnosti; |
| --- | --- |

—

raven obveščanja in izmenjave informacij o pravicah in obveznostih med različnimi akterji Skupnosti;

| — | obseg nepotrebne birokracije in s tem povezanih obremenitev, zlasti za manjše akterje, kot so potrošniki, mala in srednje velika podjetja ter posamezniki. |
| --- | --- |

—

obseg nepotrebne birokracije in s tem povezanih obremenitev, zlasti za manjše akterje, kot so potrošniki, mala in srednje velika podjetja ter posamezniki.

| 4.7 | EESO meni, da predlogi Komisije omogočajo velik napredek, ker predvidevajo:






  — | določbe za močnejši nadzor trga; |
| --- | --- | --- |

4.7

EESO meni, da predlogi Komisije omogočajo velik napredek, ker predvidevajo:

—

določbe za močnejši nadzor trga;

| — | skupni akreditacijski sistem; |
| --- | --- |

—

skupni akreditacijski sistem;

| — | skupne ravni pristojnosti za akreditirane certifikacijske organe; |
| --- | --- |

—

skupne ravni pristojnosti za akreditirane certifikacijske organe;

| — | strožja izbirna merila in usklajene izbirne postopke za ugotavljanje skladnosti; |
| --- | --- |

—

strožja izbirna merila in usklajene izbirne postopke za ugotavljanje skladnosti;

| — | več sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi organi; |
| --- | --- |

—

več sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi organi;

| — | večje pravno varstvo za znak CE kot kolektivno znamko Skupnosti. |
| --- | --- |

—

večje pravno varstvo za znak CE kot kolektivno znamko Skupnosti.

| 4.8 | EESO se v celoti strinja, da je treba izboljšati kakovost sistema za akreditacijo priglašenih organov ter vzpostaviti strožja merila za izbiro, upravljanje in nadziranje teh organov na podlagi pravnega okvira, ki zagotavlja koherentnost, primerljivost in usklajevanje v decentraliziranem sistemu, da se zagotovi zanesljivost in okrepi vzajemno zaupanje. |
| --- | --- |

4.8

EESO se v celoti strinja, da je treba izboljšati kakovost sistema za akreditacijo priglašenih organov ter vzpostaviti strožja merila za izbiro, upravljanje in nadziranje teh organov na podlagi pravnega okvira, ki zagotavlja koherentnost, primerljivost in usklajevanje v decentraliziranem sistemu, da se zagotovi zanesljivost in okrepi vzajemno zaupanje.

| 4.9 | Zlasti zaradi vse večje globalizacije mora sistem nadzora trga zagotoviti skupni zakonodajni okvir, ki zagotavlja učinkovito in koherentno izvajanje zakonodaje v vsej EU. |
| --- | --- |

4.9

Zlasti zaradi vse večje globalizacije mora sistem nadzora trga zagotoviti skupni zakonodajni okvir, ki zagotavlja učinkovito in koherentno izvajanje zakonodaje v vsej EU.

| 4.10 | Kot je bilo poudarjeno v letnem poročilu sistema hitrega obveščanja za neživilske potrošniške izdelke (RAPEX) za leto 2006 o nevarnih potrošniških izdelkih (15), je treba preprečiti, da bi na trg prišli neskladni in potencialno nevarni izdelki. |
| --- | --- |

4.10

Kot je bilo poudarjeno v letnem poročilu sistema hitrega obveščanja za neživilske potrošniške izdelke (RAPEX) za leto 2006 o nevarnih potrošniških izdelkih (15), je treba preprečiti, da bi na trg prišli neskladni in potencialno nevarni izdelki.

| 4.11 | EESO v zvezi z znakom CE – zasnovanim kot znakom skladnosti in ne kot znakom kakovosti – meni, da je bistveno povrniti zaupanje v znake skladnosti. Znak CE mora ponovno dobiti svoj pomen z izboljšanjem možnosti za pregon v primeru kršitev in pravnim varstvom za ta element, ki predstavlja zakonodajni sistem, na katerem temeljijo vse direktive „novega pristopa“, ki zdaj zajemajo 20 sektorjev proizvodnje. |
| --- | --- |

4.11

EESO v zvezi z znakom CE – zasnovanim kot znakom skladnosti in ne kot znakom kakovosti – meni, da je bistveno povrniti zaupanje v znake skladnosti. Znak CE mora ponovno dobiti svoj pomen z izboljšanjem možnosti za pregon v primeru kršitev in pravnim varstvom za ta element, ki predstavlja zakonodajni sistem, na katerem temeljijo vse direktive „novega pristopa“, ki zdaj zajemajo 20 sektorjev proizvodnje.

| 4.12 | EESO v zvezi z veljavnim zakonodajnim okvirom meni, da so neskladja, podvajanje pravil in pravne negotovosti morda najočitnejša slabost celotnega sistema in da resno škodijo potrošnikom, podjetjem, državljanom in civilni družbi kot celoti. |
| --- | --- |

4.12

EESO v zvezi z veljavnim zakonodajnim okvirom meni, da so neskladja, podvajanje pravil in pravne negotovosti morda najočitnejša slabost celotnega sistema in da resno škodijo potrošnikom, podjetjem, državljanom in civilni družbi kot celoti.

| 4.13 | Večplastna zakonodaja in neupoštevanje potrebe po skladnosti pobud, povezanih z drugimi cilji, s politikami EU, sta povzročila nepotrebno birokracijo in znatno časovno obremenitev, povezano z dejanskim začetkom izvajanja različnih postopkov. To je imelo zelo negativen vpliv, zlasti na potrošnike, mala in srednje velika podjetja ter posameznike. |
| --- | --- |

4.13

Večplastna zakonodaja in neupoštevanje potrebe po skladnosti pobud, povezanih z drugimi cilji, s politikami EU, sta povzročila nepotrebno birokracijo in znatno časovno obremenitev, povezano z dejanskim začetkom izvajanja različnih postopkov. To je imelo zelo negativen vpliv, zlasti na potrošnike, mala in srednje velika podjetja ter posameznike.

| 4.14 | EESO zato v celoti podpira predlog o skupnem referenčnem okviru za trženje izdelkov (16). Ta okvir bi moral vključevati skupne elemente, postopke in opredelitve za prihodnje preoblikovanje in prilagoditev posameznih direktiv, da se odpravijo nepotrebna birokracija in pomanjkljivosti veljavnega zakonodajnega okvira. |
| --- | --- |

4.14

EESO zato v celoti podpira predlog o skupnem referenčnem okviru za trženje izdelkov (16). Ta okvir bi moral vključevati skupne elemente, postopke in opredelitve za prihodnje preoblikovanje in prilagoditev posameznih direktiv, da se odpravijo nepotrebna birokracija in pomanjkljivosti veljavnega zakonodajnega okvira.

| 4.15 | EESO meni, da je kot ključni element notranjega trga treba pripraviti praktičen telematski priročnik za trženje izdelkov na evropskem enotnem trgu
   (17), ki bi zagotavljal uporabnikom prijazen pregled vse zakonodaje in postopkov, razčlenjenih po glavnih sektorjih, vključno s pravicami in obveznostmi, pogoji dostopa, časovnimi okviri in začetnimi stroški. |
| --- | --- |

4.15

EESO meni, da je kot ključni element notranjega trga treba pripraviti praktičen telematski priročnik za trženje izdelkov na evropskem enotnem trgu
   (17), ki bi zagotavljal uporabnikom prijazen pregled vse zakonodaje in postopkov, razčlenjenih po glavnih sektorjih, vključno s pravicami in obveznostmi, pogoji dostopa, časovnimi okviri in začetnimi stroški.

5.   Posebne ugotovitve

5.1   Predlog uredbe o „načelu vzajemnega priznavanja“ in „kontaktnih točkah za izdelke“ – (COM(2007) 36 konč.)

| 5.1.1 | Načelo vzajemnega priznavanja iz členov 28 in 30 Pogodbe je eden od temeljev prostega pretoka blaga in storitev na notranjem trgu. Petdeset let pozneje, ko se je EU postopoma razširila in so trgi postali vedno bolj globalizirani, Odbor meni, da je treba vlogo tega načela okrepiti in zaščititi, s čimer se zagotovi večja pravna gotovost in enotno izvajanje, ter izkoristiti vse možnosti za gospodarske subjekte, evropska podjetja in nacionalne organe. |
| --- | --- |

5.1.1

Načelo vzajemnega priznavanja iz členov 28 in 30 Pogodbe je eden od temeljev prostega pretoka blaga in storitev na notranjem trgu. Petdeset let pozneje, ko se je EU postopoma razširila in so trgi postali vedno bolj globalizirani, Odbor meni, da je treba vlogo tega načela okrepiti in zaščititi, s čimer se zagotovi večja pravna gotovost in enotno izvajanje, ter izkoristiti vse možnosti za gospodarske subjekte, evropska podjetja in nacionalne organe.

| 5.1.2 | Predlog Komisije pomeni korak naprej v tej smeri, ker:






  — | določa postopek za uvajanje izjem, za katere splošno načelo ne velja; |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Predlog Komisije pomeni korak naprej v tej smeri, ker:

—

določa postopek za uvajanje izjem, za katere splošno načelo ne velja;

| — | določa skupni okvir pravic in obveznosti nacionalnih organov in podjetij; |
| --- | --- |

—

določa skupni okvir pravic in obveznosti nacionalnih organov in podjetij;

| — | predlaga sistem za obveščanje in upravno sodelovanje v zvezi z nacionalnimi predpisi. |
| --- | --- |

—

predlaga sistem za obveščanje in upravno sodelovanje v zvezi z nacionalnimi predpisi.

| 5.1.3 | Vendar EESO meni, da bi moral predlog podrobneje obravnavati več težavnih vprašanj:






  — | izvajanje načela vzajemnega priznavanja ni mogoče ločiti od medsebojnega zaupanja med državami članicami v zvezi z zanesljivostjo mehanizmov nadzora trga, ki imajo ključno vlogo pri odobritvi dostopa izdelka na evropski notranji trg, učinkovitostjo postopkov za ugotavljanje skladnosti, vlogo preskusnih laboratorijev ter usposobljenostjo certifikacijskih organov in organov za standardizacijo; |
| --- | --- | --- |

5.1.3

Vendar EESO meni, da bi moral predlog podrobneje obravnavati več težavnih vprašanj:

—

izvajanje načela vzajemnega priznavanja ni mogoče ločiti od medsebojnega zaupanja med državami članicami v zvezi z zanesljivostjo mehanizmov nadzora trga, ki imajo ključno vlogo pri odobritvi dostopa izdelka na evropski notranji trg, učinkovitostjo postopkov za ugotavljanje skladnosti, vlogo preskusnih laboratorijev ter usposobljenostjo certifikacijskih organov in organov za standardizacijo;

| — | v predlogu uredbe je vloga Komisije bolj omejena v primerjavi z Odločbo 3052/95/ES; |
| --- | --- |

—

v predlogu uredbe je vloga Komisije bolj omejena v primerjavi z Odločbo 3052/95/ES;

| — | mehanizmi upravnega sodelovanja so omejeni na vertikalno sodelovanje med nacionalnimi podjetji in organi, čeprav se zdi pomembno razvijati horizontalno sodelovanje med upravnimi organi in med različnimi kontaktnimi točkami za izdelke; |
| --- | --- |

—

mehanizmi upravnega sodelovanja so omejeni na vertikalno sodelovanje med nacionalnimi podjetji in organi, čeprav se zdi pomembno razvijati horizontalno sodelovanje med upravnimi organi in med različnimi kontaktnimi točkami za izdelke;

| — | ni sklicevanja na mehanizme reševanja sporov, kot je SOLVIT (18), ki bi omogočali podjetjem, da neposredno zahtevajo hitre, preverjene in preskušene postopke; |
| --- | --- |

—

ni sklicevanja na mehanizme reševanja sporov, kot je SOLVIT (18), ki bi omogočali podjetjem, da neposredno zahtevajo hitre, preverjene in preskušene postopke;

| — | obrnjeno dokazno breme, vključno za izdelke iz tretjih držav, ki jih v Skupnosti tržijo evropski uvozniki; |
| --- | --- |

—

obrnjeno dokazno breme, vključno za izdelke iz tretjih držav, ki jih v Skupnosti tržijo evropski uvozniki;

| — | vključitev pozitivnega seznama izdelkov, ki bi lahko bila posebno težavna, ker načelo vzajemnega priznavanja velja za vse izdelke, ki niso zajeti v usklajeni zakonodaji. |
| --- | --- |

—

vključitev pozitivnega seznama izdelkov, ki bi lahko bila posebno težavna, ker načelo vzajemnega priznavanja velja za vse izdelke, ki niso zajeti v usklajeni zakonodaji.

| 5.1.4 | EESO meni, da bi bilo primerno izrecno sklicevanje besedila na pravno podlago Pogodbe, ki vzpostavlja načelo vzajemnega priznavanja, s čimer se poudari, da je lahko zaščita domnevnih nacionalnih zahtev le izjema. |
| --- | --- |

5.1.4

EESO meni, da bi bilo primerno izrecno sklicevanje besedila na pravno podlago Pogodbe, ki vzpostavlja načelo vzajemnega priznavanja, s čimer se poudari, da je lahko zaščita domnevnih nacionalnih zahtev le izjema.

| 5.1.5 | EESO meni, da je treba zagotoviti visoko raven preglednosti, pravne gotovosti in poenostavitve pri uporabi in izvajanju načela vzajemnega priznavanja:






  — | prenos dokaznega bremena na nacionalne organe, ki želijo odstopati od tega načela, z uporabo preprostih postopkov in določenih časovnih okvirov za hitrejše in preglednejše reševanje spornih zadev; |
| --- | --- | --- |

5.1.5

EESO meni, da je treba zagotoviti visoko raven preglednosti, pravne gotovosti in poenostavitve pri uporabi in izvajanju načela vzajemnega priznavanja:

—

prenos dokaznega bremena na nacionalne organe, ki želijo odstopati od tega načela, z uporabo preprostih postopkov in določenih časovnih okvirov za hitrejše in preglednejše reševanje spornih zadev;

| — | možnost vložitve pritožbe pri nacionalnih sodiščih brez dodatnih in čezmernih zahtev v zvezi s stroški, porabo časa in energije; |
| --- | --- |

—

možnost vložitve pritožbe pri nacionalnih sodiščih brez dodatnih in čezmernih zahtev v zvezi s stroški, porabo časa in energije;

| — | možnost izvensodnega reševanja sporov z uporabo preverjenih in preskušenih postopkov EU; |
| --- | --- |

—

možnost izvensodnega reševanja sporov z uporabo preverjenih in preskušenih postopkov EU;

| — | svobodnejši in učinkovitejši pretok blaga in storitev z uporabo skupnih kampanj za obveščanje in usposabljanje, namenjenih podjetjem, potrošnikom in upravam; |
| --- | --- |

—

svobodnejši in učinkovitejši pretok blaga in storitev z uporabo skupnih kampanj za obveščanje in usposabljanje, namenjenih podjetjem, potrošnikom in upravam;

| — | krajši procesni roki; potem ko podjetje prejme od nacionalnega organa utemeljeno pisno obvestilo, mora imeti možnost, da v 20 dneh predloži trditve o nasprotnem, in če zadeva ni rešena v določenem roku, se je mogoče obrniti na nacionalno sodišče države potencialnega trga; |
| --- | --- |

—

krajši procesni roki; potem ko podjetje prejme od nacionalnega organa utemeljeno pisno obvestilo, mora imeti možnost, da v 20 dneh predloži trditve o nasprotnem, in če zadeva ni rešena v določenem roku, se je mogoče obrniti na nacionalno sodišče države potencialnega trga;

| — | vzpostavitev evropske mreže kontaktnih točk za izdelke, ki so predvidene v vsaki državi članici, ter njihova vključitev na spletno stran EU, da se zagotovi ustrezne ravni komuniciranja in obveščanja o pravicah in obveznostih. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev evropske mreže kontaktnih točk za izdelke, ki so predvidene v vsaki državi članici, ter njihova vključitev na spletno stran EU, da se zagotovi ustrezne ravni komuniciranja in obveščanja o pravicah in obveznostih.

| 5.1.6 | EESO meni, da je treba omejiti roke za obravnavo pritožb, da se lahko spor reši na sodišču prve stopnje. |
| --- | --- |

5.1.6

EESO meni, da je treba omejiti roke za obravnavo pritožb, da se lahko spor reši na sodišču prve stopnje.

| 5.1.7 | Države članice se morajo opremiti z zmogljivimi in strokovno usposobljenimi tehničnimi strukturami (vključno z določitvijo nujnega postopka), da bodo lahko hitro predložile morebitne dokaze o odstopanju od načela vzajemnega priznavanja v skladu s členom 30 Pogodbe, ki „omogoča državam članicam, da sprejmejo ukrepe, ki imajo enak učinek kot količinske omejitve, kadar so te utemeljene na podlagi splošnih, negospodarskih razlogov (javne morale, javnega reda ali javne varnosti, varovanja zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin, varstva nacionalne kulturne dediščine ter varstva industrijske in poslovne lastnine)“ (19). |
| --- | --- |

5.1.7

Države članice se morajo opremiti z zmogljivimi in strokovno usposobljenimi tehničnimi strukturami (vključno z določitvijo nujnega postopka), da bodo lahko hitro predložile morebitne dokaze o odstopanju od načela vzajemnega priznavanja v skladu s členom 30 Pogodbe, ki „omogoča državam članicam, da sprejmejo ukrepe, ki imajo enak učinek kot količinske omejitve, kadar so te utemeljene na podlagi splošnih, negospodarskih razlogov (javne morale, javnega reda ali javne varnosti, varovanja zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin, varstva nacionalne kulturne dediščine ter varstva industrijske in poslovne lastnine)“ (19).

| 5.1.8 | Kontaktne točke za izdelke bi morale uporabiti metode SOLVIT v prvem poskusu rešitve spora in da omogočijo podjetjem, katerih izdelki so bili zaustavljeni na mejah, dostop do tega izvensodnega postopka za upravno sodelovanje med državami članicami, pri čemer je treba odgovore predložiti v 10 tednih (20). |
| --- | --- |

5.1.8

Kontaktne točke za izdelke bi morale uporabiti metode SOLVIT v prvem poskusu rešitve spora in da omogočijo podjetjem, katerih izdelki so bili zaustavljeni na mejah, dostop do tega izvensodnega postopka za upravno sodelovanje med državami članicami, pri čemer je treba odgovore predložiti v 10 tednih (20).

| 5.1.9 | Po mnenju EESO je pomembno, da imajo kontaktne točke za izdelke proaktiven pristop in da pripravljajo praktične postopkovne smernice ter nacionalne spletne strani, povezane v evropsko mrežo in s spletno stranjo EU, na kateri bi bile objavljene sprejete odločitve o že rešenih zadevah, seznam izdelkov, za katere velja pristop vzajemnega priznavanja, in baza podatkov, ki bi bila na voljo potencialnim uporabnikom in povezana s telematskim omrežjem za izmenjavo podatkov med kontaktnimi točkami za izdelke v skladu z interoperabilnim sistemom IDABC (21). |
| --- | --- |

5.1.9

Po mnenju EESO je pomembno, da imajo kontaktne točke za izdelke proaktiven pristop in da pripravljajo praktične postopkovne smernice ter nacionalne spletne strani, povezane v evropsko mrežo in s spletno stranjo EU, na kateri bi bile objavljene sprejete odločitve o že rešenih zadevah, seznam izdelkov, za katere velja pristop vzajemnega priznavanja, in baza podatkov, ki bi bila na voljo potencialnim uporabnikom in povezana s telematskim omrežjem za izmenjavo podatkov med kontaktnimi točkami za izdelke v skladu z interoperabilnim sistemom IDABC (21).

| 5.1.10 | Priprava in izvajanje teh instrumentov ne moreta biti izbirna; biti morata obvezna in kot takšna določena v predlogu. Kontaktne točke za izdelke bi morale skupaj s Komisijo izvajati redne skupne seminarje za obveščanje in usposabljanje gospodarskih subjektov, upravnih in carinskih uradnikov ter potrošnikov, da se zagotovi ustrezno razumevanje pravic in obveznosti iz Pogodbe ter njihovo razširjanje. |
| --- | --- |

5.1.10

Priprava in izvajanje teh instrumentov ne moreta biti izbirna; biti morata obvezna in kot takšna določena v predlogu. Kontaktne točke za izdelke bi morale skupaj s Komisijo izvajati redne skupne seminarje za obveščanje in usposabljanje gospodarskih subjektov, upravnih in carinskih uradnikov ter potrošnikov, da se zagotovi ustrezno razumevanje pravic in obveznosti iz Pogodbe ter njihovo razširjanje.

| 5.1.11 | Pripraviti bi bilo treba tudi telematski priročnik, ki bi v vsej EU zagotavljal uporabnikom prijazen pregled veljavne zakonodaje, razčlenjene horizontalno in po glavnih sektorjih. |
| --- | --- |

5.1.11

Pripraviti bi bilo treba tudi telematski priročnik, ki bi v vsej EU zagotavljal uporabnikom prijazen pregled veljavne zakonodaje, razčlenjene horizontalno in po glavnih sektorjih.

| 5.1.12 | Zdi se, da ni treba pripraviti pozitivnega seznama izdelkov, ki bi bili zajeti v uredbi, neprimerno pa bi bilo tudi izključiti nujni postopek iz direktive o splošni varnosti proizvodov. |
| --- | --- |

5.1.12

Zdi se, da ni treba pripraviti pozitivnega seznama izdelkov, ki bi bili zajeti v uredbi, neprimerno pa bi bilo tudi izključiti nujni postopek iz direktive o splošni varnosti proizvodov.

| 5.1.13 | Komisija mora neposredno spremljati delovanje mehanizmov priglasitve: države članice morajo zato predložiti kopijo vsake priglasitve in pripraviti letno poročilo o sprejetih ukrepih v skladu z uredbo, da lahko Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – opazovalni skupini za enotni trg. |
| --- | --- |

5.1.13

Komisija mora neposredno spremljati delovanje mehanizmov priglasitve: države članice morajo zato predložiti kopijo vsake priglasitve in pripraviti letno poročilo o sprejetih ukrepih v skladu z uredbo, da lahko Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – opazovalni skupini za enotni trg.

5.2   Predlog Sklepa o skupnem okviru za trženje proizvodov (COM(2007) 53 konč.)

| 5.2.1 | EESO odobrava načela predloga, ki temelji na pozitivnih izkušnjah novega pristopa, združenega z globalnim pristopom (22) na področju ugotavljanja skladnosti. Ta načela bi morali uporabljati splošno v sedanji in prihodnji zakonodaji Skupnosti, pri čemer bi morali biti zajeti vsi vidiki izdelkov, ki se tržijo, zlasti v zvezi z varnostjo, zdravjem in varstvom okolja. Ključno načelo notranjega trga, tj. nediskriminacija gospodarskih subjektov, je treba v celoti upoštevati v zakonodaji in ga morajo države članice v celoti izvajati. |
| --- | --- |

5.2.1

EESO odobrava načela predloga, ki temelji na pozitivnih izkušnjah novega pristopa, združenega z globalnim pristopom (22) na področju ugotavljanja skladnosti. Ta načela bi morali uporabljati splošno v sedanji in prihodnji zakonodaji Skupnosti, pri čemer bi morali biti zajeti vsi vidiki izdelkov, ki se tržijo, zlasti v zvezi z varnostjo, zdravjem in varstvom okolja. Ključno načelo notranjega trga, tj. nediskriminacija gospodarskih subjektov, je treba v celoti upoštevati v zakonodaji in ga morajo države članice v celoti izvajati.

| 5.2.2 | Odbor poudarja, da bi morali „vsi gospodarski subjekti, ki sodelujejo v dobavni in distribucijski verigi, [...] sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da na trg dajejo samo tiste izdelke, ki so v skladu z veljavno zakonodajo“ (23), ne glede na to, ali so proizvajalci, pooblaščeni zastopniki ali uvozniki (24). |
| --- | --- |

5.2.2

Odbor poudarja, da bi morali „vsi gospodarski subjekti, ki sodelujejo v dobavni in distribucijski verigi, [...] sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da na trg dajejo samo tiste izdelke, ki so v skladu z veljavno zakonodajo“ (23), ne glede na to, ali so proizvajalci, pooblaščeni zastopniki ali uvozniki (24).

| 5.2.3 | Sledljivost izdelka je bistvena za ugotovitev odgovornosti gospodarskih subjektov, ki dajejo blago na evropski trg, in za zagotovitev, da se izvajajo vse ustrezne zahteve Skupnosti in ne samo obveznosti v zvezi s skladnostjo, ki „se omejijo na določene nadzorne ukrepe“, kot predlaga Komisija (25). |
| --- | --- |

5.2.3

Sledljivost izdelka je bistvena za ugotovitev odgovornosti gospodarskih subjektov, ki dajejo blago na evropski trg, in za zagotovitev, da se izvajajo vse ustrezne zahteve Skupnosti in ne samo obveznosti v zvezi s skladnostjo, ki „se omejijo na določene nadzorne ukrepe“, kot predlaga Komisija (25).

| 5.2.4 | Odbor glede vsebine in področja uporabe sklepa meni, da se je treba izogniti izjemam v tem sklepu in da se mora skupni okvir za trženje izdelkov uporabljati brez izjem – v skladu s predlogi iz točke 5.3.3 v zvezi z uredbo o evropskem akreditacijskem sistemu in mehanizmi nadzora trga – v celotni zakonodaji Skupnosti na tem področju, ne glede na to, ali gre za zdravje in varnost ali varstvo okolja. Novi okvir se mora uporabljati za celotno zakonodajo na tem področju, brez čakanja na možen splošen pregled posamezne direktive ali uredbe. |
| --- | --- |

5.2.4

Odbor glede vsebine in področja uporabe sklepa meni, da se je treba izogniti izjemam v tem sklepu in da se mora skupni okvir za trženje izdelkov uporabljati brez izjem – v skladu s predlogi iz točke 5.3.3 v zvezi z uredbo o evropskem akreditacijskem sistemu in mehanizmi nadzora trga – v celotni zakonodaji Skupnosti na tem področju, ne glede na to, ali gre za zdravje in varnost ali varstvo okolja. Novi okvir se mora uporabljati za celotno zakonodajo na tem področju, brez čakanja na možen splošen pregled posamezne direktive ali uredbe.

| 5.2.5 | Skupne opredelitve iz poglavja 1 predloga so ključne za gospodarske subjekte, ker preveč direktiv uporablja različne opredelitve za iste izdelke. |
| --- | --- |

5.2.5

Skupne opredelitve iz poglavja 1 predloga so ključne za gospodarske subjekte, ker preveč direktiv uporablja različne opredelitve za iste izdelke.

| 5.2.6 | Odbor meni, da je bistveno naslednje:






  — | jasnejši opis obveznosti gospodarskih subjektov, da se izboljša sedanji okvir novega pristopa; |
| --- | --- | --- |

5.2.6

Odbor meni, da je bistveno naslednje:

—

jasnejši opis obveznosti gospodarskih subjektov, da se izboljša sedanji okvir novega pristopa;

| — | boljši nadzor trga; |
| --- | --- |

—

boljši nadzor trga;

| — | enotnejše ravni pristojnosti priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti. |
| --- | --- |

—

enotnejše ravni pristojnosti priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti.

| 5.2.7 | Obveznosti gospodarskih subjektov v zvezi s pregledovanjem vzorcev trženih izdelkov in knjigo pritožb (drugi odstavek člena 7(4)) ter v zvezi z obveznostjo poročanja, ki bi morala biti omejena na nevarne izdelke iz direktive o splošni varnosti proizvodov, morajo biti utemeljene, sorazmerne in ne smejo biti povezane v visokimi stroški zaradi birokracije in upravnih bremen. |
| --- | --- |

5.2.7

Obveznosti gospodarskih subjektov v zvezi s pregledovanjem vzorcev trženih izdelkov in knjigo pritožb (drugi odstavek člena 7(4)) ter v zvezi z obveznostjo poročanja, ki bi morala biti omejena na nevarne izdelke iz direktive o splošni varnosti proizvodov, morajo biti utemeljene, sorazmerne in ne smejo biti povezane v visokimi stroški zaradi birokracije in upravnih bremen.

| 5.2.7.1 | V evropskem akreditacijskem sistemu morajo biti sredstva, ki jih uporabljajo organi za ugotavljanje skladnosti, sorazmerna; ti organi morajo uporabljati metode, primerne za majhna in srednje velika podjetja in za neserijske izdelke ali izdelke, ki se proizvajajo v majhnih količinah. |
| --- | --- |

5.2.7.1

V evropskem akreditacijskem sistemu morajo biti sredstva, ki jih uporabljajo organi za ugotavljanje skladnosti, sorazmerna; ti organi morajo uporabljati metode, primerne za majhna in srednje velika podjetja in za neserijske izdelke ali izdelke, ki se proizvajajo v majhnih količinah.

| 5.2.8 | Odbor želi v zvezi s priglašenimi organi ponoviti, da morajo ti organi zagotavljati strokovno usposobljenost, nepristranskost in učinkovitost v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru. Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za vse proizvajalce ter v skladu z obveznostjo akreditacije iz člena 3 in naslednjih členov mora ocenjevanje za akreditacijo izvesti nacionalni akreditacijski organ in ga potrditi priglašeni organ, da se prepreči nesmiselno in drago podvajanje. |
| --- | --- |

5.2.8

Odbor želi v zvezi s priglašenimi organi ponoviti, da morajo ti organi zagotavljati strokovno usposobljenost, nepristranskost in učinkovitost v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru. Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za vse proizvajalce ter v skladu z obveznostjo akreditacije iz člena 3 in naslednjih členov mora ocenjevanje za akreditacijo izvesti nacionalni akreditacijski organ in ga potrditi priglašeni organ, da se prepreči nesmiselno in drago podvajanje.

| 5.2.9 | Modul A za notranji nadzor mora biti prednostni postopek za ugotavljanje skladnosti, saj najbolj upošteva dejstvo, da je v vsakem primeru za izdelek v celoti odgovoren proizvajalec ali uvoznik v Evropski gospodarski prostor. Treba je tudi zagotoviti več možnosti izbire med poenostavljenimi moduli, posebej za mala in srednje velika podjetja in za izdelke, ki se proizvajajo v majhnih količinah. |
| --- | --- |

5.2.9

Modul A za notranji nadzor mora biti prednostni postopek za ugotavljanje skladnosti, saj najbolj upošteva dejstvo, da je v vsakem primeru za izdelek v celoti odgovoren proizvajalec ali uvoznik v Evropski gospodarski prostor. Treba je tudi zagotoviti več možnosti izbire med poenostavljenimi moduli, posebej za mala in srednje velika podjetja in za izdelke, ki se proizvajajo v majhnih količinah.

| 5.2.10 | Ključni del določb je sistem znaka CE, katerega namen je potrjevanje skladnosti izdelka z veljavnimi predpisi in ki ga morajo države članice bolj učinkovito zaščititi z odzivanjem na neustrezno uporabo s primernimi in sorazmernimi sankcijami, vključno s kazenskimi. Nove določbe, tako kot stare, določajo, da skladnost izdelka, ki jo potrjuje znak CE, proizvajalca ne odvezuje obveznosti, da povrne morebitno škodo, ki jo povzroči izdelek, za katerega se pozneje izkaže, da ni brezhiben. |
| --- | --- |

5.2.10

Ključni del določb je sistem znaka CE, katerega namen je potrjevanje skladnosti izdelka z veljavnimi predpisi in ki ga morajo države članice bolj učinkovito zaščititi z odzivanjem na neustrezno uporabo s primernimi in sorazmernimi sankcijami, vključno s kazenskimi. Nove določbe, tako kot stare, določajo, da skladnost izdelka, ki jo potrjuje znak CE, proizvajalca ne odvezuje obveznosti, da povrne morebitno škodo, ki jo povzroči izdelek, za katerega se pozneje izkaže, da ni brezhiben.

| 5.2.11 | Odbor se v celoti strinja, da pomanjkanje verodostojnosti znaka CE povzroča „pomanjkanje zaupanja v celotni sistem: organe za nadzor trga, proizvajalce, laboratorije in certifikacijske organe ter nazadnje v primernost zakonodaje novega pristopa“ (26). |
| --- | --- |

5.2.11

Odbor se v celoti strinja, da pomanjkanje verodostojnosti znaka CE povzroča „pomanjkanje zaupanja v celotni sistem: organe za nadzor trga, proizvajalce, laboratorije in certifikacijske organe ter nazadnje v primernost zakonodaje novega pristopa“ (26).

| 5.2.12 | Najboljši način za okrepitev položaja in pomena znaka CE, kot je opredeljen v Sklepu Sveta 93/465 (27), bi bilo temeljito preoblikovanje znaka samega, kar bi vključevalo:






  — | pojasnitev, da se ne sme uporabljati ali obravnavati kot sistem označevanja za namen potrošnje (28), in tudi ne kot jamstvo za kakovost, certifikacijo ali odobritev s strani neodvisnih tretjih strani, temveč zgolj kot izjava o skladnosti z zahtevami za izdelek in tehnično dokumentacijo, ki jo mora pripraviti proizvajalec ali uvoznik za organe in potrošnike, za kar je v polni meri odgovoren; |
| --- | --- | --- |

5.2.12

Najboljši način za okrepitev položaja in pomena znaka CE, kot je opredeljen v Sklepu Sveta 93/465 (27), bi bilo temeljito preoblikovanje znaka samega, kar bi vključevalo:

—

pojasnitev, da se ne sme uporabljati ali obravnavati kot sistem označevanja za namen potrošnje (28), in tudi ne kot jamstvo za kakovost, certifikacijo ali odobritev s strani neodvisnih tretjih strani, temveč zgolj kot izjava o skladnosti z zahtevami za izdelek in tehnično dokumentacijo, ki jo mora pripraviti proizvajalec ali uvoznik za organe in potrošnike, za kar je v polni meri odgovoren;

| — | poenostavitev raznih postopkov za ugotavljanje skladnosti; |
| --- | --- |

—

poenostavitev raznih postopkov za ugotavljanje skladnosti;

| — | krepitev pravnega varstva znaka CE z njegovo registracijo kot kolektivno znamko, kar pomeni, da lahko oblasti hitro ukrepajo in zatrejo zlorabe, hkrati pa se ohranja možnost za oblikovanje dodatnih nacionalnih znakov; |
| --- | --- |

—

krepitev pravnega varstva znaka CE z njegovo registracijo kot kolektivno znamko, kar pomeni, da lahko oblasti hitro ukrepajo in zatrejo zlorabe, hkrati pa se ohranja možnost za oblikovanje dodatnih nacionalnih znakov;

| — | krepitev mehanizmov za nadzor trga in carinskih kontrol na mejah; |
| --- | --- |

—

krepitev mehanizmov za nadzor trga in carinskih kontrol na mejah;

| — | začetek študije proizvajalcev in potrošnikov o pozitivnih in negativnih vidikih morebitnega prostovoljnega kodeksa ravnanja v zvezi z učinkovitostjo velikega števila evropskih in nacionalnih znakov in oznak kakovosti – prostovoljnih ali obveznih – in njihov odnos do znaka CE. |
| --- | --- |

—

začetek študije proizvajalcev in potrošnikov o pozitivnih in negativnih vidikih morebitnega prostovoljnega kodeksa ravnanja v zvezi z učinkovitostjo velikega števila evropskih in nacionalnih znakov in oznak kakovosti – prostovoljnih ali obveznih – in njihov odnos do znaka CE.

| 5.2.13 | Mehanizmi nadzora trga so obravnavani v točki 5.3.13 in naslednjih točkah, Odbor pa želi na tem mestu poudariti pomen sodelovanja Komisije, ne le v primeru vseh izdelkov, ki so sicer skladni, vendar pomenijo tveganje za zdravje in varnost, ampak tudi v primeru formalne neskladnosti iz člena 38 predloga sklepa. |
| --- | --- |

5.2.13

Mehanizmi nadzora trga so obravnavani v točki 5.3.13 in naslednjih točkah, Odbor pa želi na tem mestu poudariti pomen sodelovanja Komisije, ne le v primeru vseh izdelkov, ki so sicer skladni, vendar pomenijo tveganje za zdravje in varnost, ampak tudi v primeru formalne neskladnosti iz člena 38 predloga sklepa.

| 5.2.14 | Odbor poudarja ključno vlogo, ki jo ima postopek tehnične standardizacije v vseh vidikih te zadeve, ker novi pristop temelji prav na tesni povezavi minimalnih zakonskih zahtev in evropskih tehničnih standardov, ki jih je treba podpirati in uveljavljati. Ustrezni organ za standardizacijo mora biti zato takoj obveščen o uradnem nasprotovanju usklajenim standardom (29), da lahko to ustrezno upošteva pri pripravi standardov. |
| --- | --- |

5.2.14

Odbor poudarja ključno vlogo, ki jo ima postopek tehnične standardizacije v vseh vidikih te zadeve, ker novi pristop temelji prav na tesni povezavi minimalnih zakonskih zahtev in evropskih tehničnih standardov, ki jih je treba podpirati in uveljavljati. Ustrezni organ za standardizacijo mora biti zato takoj obveščen o uradnem nasprotovanju usklajenim standardom (29), da lahko to ustrezno upošteva pri pripravi standardov.

5.3   Uredba o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (COM(2007) 37 konč.)

| 5.3.1 | Odbor podpira predloge o vzpostavitvi evropskega akreditacijskega sistema, ki temelji na vzajemnem zaupanju in sodelovanju, če se s tem vzpostavijo zavezujoča pravila za gospodarske subjekte in organe oblasti, pri čemer se zagotovi, da vsi izdelki na trgu izpolnjujejo visoko raven varnosti in varovanja zdravja. Sistem mora s preprostejšimi in poenostavljenimi postopki zagotoviti enako raven uporabe in pravil za vse evropske potrošnike in gospodarske subjekte. |
| --- | --- |

5.3.1

Odbor podpira predloge o vzpostavitvi evropskega akreditacijskega sistema, ki temelji na vzajemnem zaupanju in sodelovanju, če se s tem vzpostavijo zavezujoča pravila za gospodarske subjekte in organe oblasti, pri čemer se zagotovi, da vsi izdelki na trgu izpolnjujejo visoko raven varnosti in varovanja zdravja. Sistem mora s preprostejšimi in poenostavljenimi postopki zagotoviti enako raven uporabe in pravil za vse evropske potrošnike in gospodarske subjekte.

| 5.3.2 | Evropski akreditacijski sistem mora zagotavljati mednarodno sprejemljivost rezultatov ugotavljanja skladnosti in preprečevati nepotrebna podvajanja. Za zagotovitev mednarodne sprejemljivosti sistema mora usposobljenost organov za ugotavljanje skladnosti temeljiti na mednarodno priznanih standardih, opredelitve „ugotavljanja skladnosti“, „organov za ugotavljanje skladnosti“, „določitve organa“ in „priglasitve“ pa morajo biti v uredbi izrecno navedene. |
| --- | --- |

5.3.2

Evropski akreditacijski sistem mora zagotavljati mednarodno sprejemljivost rezultatov ugotavljanja skladnosti in preprečevati nepotrebna podvajanja. Za zagotovitev mednarodne sprejemljivosti sistema mora usposobljenost organov za ugotavljanje skladnosti temeljiti na mednarodno priznanih standardih, opredelitve „ugotavljanja skladnosti“, „organov za ugotavljanje skladnosti“, „določitve organa“ in „priglasitve“ pa morajo biti v uredbi izrecno navedene.

| 5.3.3 | Določbe uredbe morajo veljati za vse akreditacijske organe in storitve, ki jih zagotavljajo ti organi v Evropskem gospodarskem prostoru, ne glede na vrsto storitev ugotavljanja skladnosti, poleg tega pa morajo zagotavljati:






  — | skladen niz skupnih, jasnih, preglednih opredelitev, usklajenih z mednarodnimi standardi, ki se mora uporabljati v vseh direktivah „novega pristopa“ in direktivah o posameznih izdelkih, vključno z direktivami o ugotavljanju skladnosti in organih za ugotavljanje skladnosti; |
| --- | --- | --- |

5.3.3

Določbe uredbe morajo veljati za vse akreditacijske organe in storitve, ki jih zagotavljajo ti organi v Evropskem gospodarskem prostoru, ne glede na vrsto storitev ugotavljanja skladnosti, poleg tega pa morajo zagotavljati:

—

skladen niz skupnih, jasnih, preglednih opredelitev, usklajenih z mednarodnimi standardi, ki se mora uporabljati v vseh direktivah „novega pristopa“ in direktivah o posameznih izdelkih, vključno z direktivami o ugotavljanju skladnosti in organih za ugotavljanje skladnosti;

| — | dobro delovanje akreditacijskega sistema v pristojnosti organov oblasti, ki ne sme biti izpostavljen trgovinski konkurenci; |
| --- | --- |

—

dobro delovanje akreditacijskega sistema v pristojnosti organov oblasti, ki ne sme biti izpostavljen trgovinski konkurenci;

| — | splošno zajetje vse ustrezne zakonodaje Skupnosti brez izjem na področju varnosti in zdravja ali varstva okolja; vedno bolj zapleteno zakonodajo Skupnosti na tem področju je treba preoblikovati v enoten skladen okvir za proizvajalce iz EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

—

splošno zajetje vse ustrezne zakonodaje Skupnosti brez izjem na področju varnosti in zdravja ali varstva okolja; vedno bolj zapleteno zakonodajo Skupnosti na tem področju je treba preoblikovati v enoten skladen okvir za proizvajalce iz EU in zunaj nje;

| — | uporabo za vse dejavnosti, za katere je treba pridobiti splošno akreditacijo, vključno z umerjanjem, ne glede na to, ali je namen akreditacije izpolnitev zakonskih zahtev o ugotavljanju skladnosti ali skladnost z zasebnimi pogodbami; |
| --- | --- |

—

uporabo za vse dejavnosti, za katere je treba pridobiti splošno akreditacijo, vključno z umerjanjem, ne glede na to, ali je namen akreditacije izpolnitev zakonskih zahtev o ugotavljanju skladnosti ali skladnost z zasebnimi pogodbami;

| — | da nacionalni akreditacijski organi izpolnjujejo standarde v zvezi z usposobljenostjo in nepristranskostjo, tako da se redno udeležujejo medsebojnega strokovnega ocenjevanja (peer evaluation), ki poteka pod nadzorom vseh strani, vključenih v postopek akreditacije; |
| --- | --- |

—

da nacionalni akreditacijski organi izpolnjujejo standarde v zvezi z usposobljenostjo in nepristranskostjo, tako da se redno udeležujejo medsebojnega strokovnega ocenjevanja (peer evaluation), ki poteka pod nadzorom vseh strani, vključenih v postopek akreditacije;

| — | stroškovno učinkovitost, sorazmernost, zanesljivost in vzajemno zaupanje v skupni akreditacijski sistem za urejena in neurejena področja. |
| --- | --- |

—

stroškovno učinkovitost, sorazmernost, zanesljivost in vzajemno zaupanje v skupni akreditacijski sistem za urejena in neurejena področja.

| 5.3.4 | Opredelitev akreditacije bi bilo treba spremeniti in vanjo vključiti umerjanje, preskušanje, certifikacijo, preglede in druge dejavnosti ugotavljanja skladnosti. |
| --- | --- |

5.3.4

Opredelitev akreditacije bi bilo treba spremeniti in vanjo vključiti umerjanje, preskušanje, certifikacijo, preglede in druge dejavnosti ugotavljanja skladnosti.

| 5.3.5 | Poleg tega za zagotovitev enotnih pravil, ki zajemajo vse postopke ugotavljanja skladnosti, vključno s tistimi za zagotavljanje kakovosti, umerjanje in preskuse ISO 43, ne sme biti nobenih izjem: uredba mora zajemati vse akreditacijske organe in vse storitve, ki jih ti organi zagotavljajo v Evropskem gospodarskem prostoru, ne glede na vrsto storitev ugotavljanja skladnosti, ki jih zagotavljajo svojim strankam. |
| --- | --- |

5.3.5

Poleg tega za zagotovitev enotnih pravil, ki zajemajo vse postopke ugotavljanja skladnosti, vključno s tistimi za zagotavljanje kakovosti, umerjanje in preskuse ISO 43, ne sme biti nobenih izjem: uredba mora zajemati vse akreditacijske organe in vse storitve, ki jih ti organi zagotavljajo v Evropskem gospodarskem prostoru, ne glede na vrsto storitev ugotavljanja skladnosti, ki jih zagotavljajo svojim strankam.

| 5.3.6 | Nacionalni akreditacijski organi bi morali delovati na nepridobitni osnovi, kot določa člen 4(6). Vendar lahko sedanje besedilo ovira zbiranje začetnega kapitala, potrebnega za zagotovitev dobre finančne osnove za opravljanje kakovostnih storitev. Odbor meni, da bi morali nacionalni akreditacijski organi delovati kot nepridobitni organi v smislu, da ne smejo razdeljevati dobička, kot je mednarodno določeno v standardu ISO/IEC 17011 (30). |
| --- | --- |

5.3.6

Nacionalni akreditacijski organi bi morali delovati na nepridobitni osnovi, kot določa člen 4(6). Vendar lahko sedanje besedilo ovira zbiranje začetnega kapitala, potrebnega za zagotovitev dobre finančne osnove za opravljanje kakovostnih storitev. Odbor meni, da bi morali nacionalni akreditacijski organi delovati kot nepridobitni organi v smislu, da ne smejo razdeljevati dobička, kot je mednarodno določeno v standardu ISO/IEC 17011 (30).

| 5.3.7 | Evropski akreditacijski sistem je treba obravnavati kot najvišjo raven akreditacije in zato kot javno storitev splošnega pomena, ki ne sme imeti konkurence. Odbor podpira pravilo, ki zavezuje države članice, da morajo imeti samo en nacionalni akreditacijski organ, katerega usposobljenost, objektivnost in nepristranskost morajo biti predmet medsebojnega strokovnega pregleda (peer review), pri čemer v nekaterih okoliščinah (31) obstaja nekaj izjem za ozemeljsko manjše države, če želijo te države uporabiti nacionalne akreditacijske organe sosednje države članice. |
| --- | --- |

5.3.7

Evropski akreditacijski sistem je treba obravnavati kot najvišjo raven akreditacije in zato kot javno storitev splošnega pomena, ki ne sme imeti konkurence. Odbor podpira pravilo, ki zavezuje države članice, da morajo imeti samo en nacionalni akreditacijski organ, katerega usposobljenost, objektivnost in nepristranskost morajo biti predmet medsebojnega strokovnega pregleda (peer review), pri čemer v nekaterih okoliščinah (31) obstaja nekaj izjem za ozemeljsko manjše države, če želijo te države uporabiti nacionalne akreditacijske organe sosednje države članice.

| 5.3.8 | EESO meni, da je treba vzpostaviti jasno pravno podlago za Evropsko združenje za akreditacijo, katerega vloga mora biti okrepljena in bolje opredeljena: vsi nacionalni akreditacijski organi morajo biti člani Evropskega združenja za akreditacijo, da se zagotovi enakovrednost, preglednost, zanesljivost in učinkovitost; poleg tega morajo mrežo Evropskega združenja za akreditacijo podpirati države članice. |
| --- | --- |

5.3.8

EESO meni, da je treba vzpostaviti jasno pravno podlago za Evropsko združenje za akreditacijo, katerega vloga mora biti okrepljena in bolje opredeljena: vsi nacionalni akreditacijski organi morajo biti člani Evropskega združenja za akreditacijo, da se zagotovi enakovrednost, preglednost, zanesljivost in učinkovitost; poleg tega morajo mrežo Evropskega združenja za akreditacijo podpirati države članice.

| 5.3.9 | Odbor meni, da morajo akreditacijski organi podpisati večstranske sporazume, ki jih upravlja Evropsko združenje za akreditacijo, da se zagotovi nadaljnja krepitev Evropskega združenja za akreditacijo. Poleg tega finančni mehanizmi iz uredbe ne bi smeli zajemati le Evropskega združenja za akreditacijo, ampak bi jih bilo treba razširiti na kampanje v podporo dejavnostim nadzora trga in skupnega usposabljanja raznih nacionalnih uprav, ki pri tem sodelujejo. |
| --- | --- |

5.3.9

Odbor meni, da morajo akreditacijski organi podpisati večstranske sporazume, ki jih upravlja Evropsko združenje za akreditacijo, da se zagotovi nadaljnja krepitev Evropskega združenja za akreditacijo. Poleg tega finančni mehanizmi iz uredbe ne bi smeli zajemati le Evropskega združenja za akreditacijo, ampak bi jih bilo treba razširiti na kampanje v podporo dejavnostim nadzora trga in skupnega usposabljanja raznih nacionalnih uprav, ki pri tem sodelujejo.

| 5.3.10 | Medsebojni strokovni pregled (peer review) iz člena 9(1), katerega namen je olajšati in izboljšati delovanje notranjega trga s povečanjem njegove zanesljivosti, mora biti organiziran v evropskem akreditacijskem sistemu in se izvajati v skladu z usklajenimi pravili, opredeljenimi v okviru Evropskega združenja za akreditacijo. Rezultati strokovnega pregleda morajo biti objavljeni ter predstavljeni vsem državam članicam in Komisiji. |
| --- | --- |

5.3.10

Medsebojni strokovni pregled (peer review) iz člena 9(1), katerega namen je olajšati in izboljšati delovanje notranjega trga s povečanjem njegove zanesljivosti, mora biti organiziran v evropskem akreditacijskem sistemu in se izvajati v skladu z usklajenimi pravili, opredeljenimi v okviru Evropskega združenja za akreditacijo. Rezultati strokovnega pregleda morajo biti objavljeni ter predstavljeni vsem državam članicam in Komisiji.

| 5.3.11 | Ker morajo akreditacijski organi dejavno pokazati, da je zaupanje vanje utemeljeno, Odbor meni, da morajo dokazati, da uspešno sodelujejo pri medsebojnih strokovnih pregledih. |
| --- | --- |

5.3.11

Ker morajo akreditacijski organi dejavno pokazati, da je zaupanje vanje utemeljeno, Odbor meni, da morajo dokazati, da uspešno sodelujejo pri medsebojnih strokovnih pregledih.

| 5.3.12 | EESO meni tudi, da je pomembno sodelovanje zadevnih strani: zastopane bi morale biti v akreditacijskih organih, določba v zvezi s tem pa mora biti sestavni del nove uredbe. |
| --- | --- |

5.3.12

EESO meni tudi, da je pomembno sodelovanje zadevnih strani: zastopane bi morale biti v akreditacijskih organih, določba v zvezi s tem pa mora biti sestavni del nove uredbe.

| 5.3.13 | Odbor poudarja pomen enakovrednih, skladnejših in učinkovitejših mehanizmov nadzora trga, ki jih oblikujejo države članice, pri usklajevanju zakonodaje Skupnosti, ki vključuje krepitev čezmejnega sodelovanja: preoblikovati je treba določbe o splošni varnosti izdelkov – direktivo o splošni varnosti proizvodov 2001/95/ES – in druge direktive s tega področja, da se zagotovi polno izvajanje načela „boljše priprave zakonodaje“ pri delovanju enotnega trga. Dejavnosti nadzora trga se morajo uporabljati tudi za izdelke, ki jih zajema direktiva o splošni varnosti proizvodov, ker se številni izdelki prodajajo tako za profesionalno rabo kot za uporabo končnega potrošnika. Odbor zato meni, da je neupravičeno izključiti direktivo o splošni varnosti proizvodov iz določb člena 13(2), ker bi to povzročilo več zmede in zapletov za gospodarske subjekte, ne pa večje povezanosti dejavnosti nadzora enotnega trga. |
| --- | --- |

5.3.13

Odbor poudarja pomen enakovrednih, skladnejših in učinkovitejših mehanizmov nadzora trga, ki jih oblikujejo države članice, pri usklajevanju zakonodaje Skupnosti, ki vključuje krepitev čezmejnega sodelovanja: preoblikovati je treba določbe o splošni varnosti izdelkov – direktivo o splošni varnosti proizvodov 2001/95/ES – in druge direktive s tega področja, da se zagotovi polno izvajanje načela „boljše priprave zakonodaje“ pri delovanju enotnega trga. Dejavnosti nadzora trga se morajo uporabljati tudi za izdelke, ki jih zajema direktiva o splošni varnosti proizvodov, ker se številni izdelki prodajajo tako za profesionalno rabo kot za uporabo končnega potrošnika. Odbor zato meni, da je neupravičeno izključiti direktivo o splošni varnosti proizvodov iz določb člena 13(2), ker bi to povzročilo več zmede in zapletov za gospodarske subjekte, ne pa večje povezanosti dejavnosti nadzora enotnega trga.

| 5.3.14 | EESO meni, da je sedanji sistem hitre izmenjave informacij RAPEX (32), ki lahko učinkovito pomaga pri nadzoru trga, v celoti utemeljen, vendar ga morajo države članice ter carinski in upravni organi uporabljati bolj enotno in usklajeno. |
| --- | --- |

5.3.14

EESO meni, da je sedanji sistem hitre izmenjave informacij RAPEX (32), ki lahko učinkovito pomaga pri nadzoru trga, v celoti utemeljen, vendar ga morajo države članice ter carinski in upravni organi uporabljati bolj enotno in usklajeno.

| 5.3.15 | Carinski organi morajo sodelovati z organi za nadzor trga v evropski mreži, da se zagotovijo učinkoviti pregledi izdelkov, preden so ti izdelki dani na enotni evropski trg, carinski organi pa morajo imeti na voljo usposobljeno osebje, finančna sredstva in ustrezna pooblastila, da lahko učinkovito opravljajo naloge, ki so jim zaupane. |
| --- | --- |

5.3.15

Carinski organi morajo sodelovati z organi za nadzor trga v evropski mreži, da se zagotovijo učinkoviti pregledi izdelkov, preden so ti izdelki dani na enotni evropski trg, carinski organi pa morajo imeti na voljo usposobljeno osebje, finančna sredstva in ustrezna pooblastila, da lahko učinkovito opravljajo naloge, ki so jim zaupane.

| 5.3.16 | Mehanizmi za nadzor trga in carinske kontrole morajo imeti na voljo predvsem instrumente za hitro obravnavo sezonskih izdelkov ali izdelkov, ki se prodajajo le omejeno obdobje kot posebna ponudba, pogosto pod kratkotrajnimi izmišljenimi imeni. Organi morajo imeti pooblastila in sredstva za hitro ukrepanje, uvoznik v Skupnost pa mora biti v celoti odgovoren za zagotavljanje, da ti izdelki izpolnjujejo bistvene zahteve EU, zlasti v zvezi z varnostjo in varstvom okolja. |
| --- | --- |

5.3.16

Mehanizmi za nadzor trga in carinske kontrole morajo imeti na voljo predvsem instrumente za hitro obravnavo sezonskih izdelkov ali izdelkov, ki se prodajajo le omejeno obdobje kot posebna ponudba, pogosto pod kratkotrajnimi izmišljenimi imeni. Organi morajo imeti pooblastila in sredstva za hitro ukrepanje, uvoznik v Skupnost pa mora biti v celoti odgovoren za zagotavljanje, da ti izdelki izpolnjujejo bistvene zahteve EU, zlasti v zvezi z varnostjo in varstvom okolja.

| 5.3.17 | Odbor meni, da mora uredba jasno določiti, da morajo ukrepi, sprejeti na podlagi dokazanega pomanjkanja skladnosti, upoštevati načelo sorazmernosti, ne glede na smernice iz člena 19(1). Odbor meni, da je treba v skladu s tem spremeniti člen 17. |
| --- | --- |

5.3.17

Odbor meni, da mora uredba jasno določiti, da morajo ukrepi, sprejeti na podlagi dokazanega pomanjkanja skladnosti, upoštevati načelo sorazmernosti, ne glede na smernice iz člena 19(1). Odbor meni, da je treba v skladu s tem spremeniti člen 17.

V Bruslju, 13. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  V zakonodaji EU zakoni za različne izdelke uporabljajo različne opredelitve za obravnavo istih pojmov, ki zajemajo vidike, kot so okolju prijazno oblikovanje izdelkov, varnost izdelkov, odgovornost za izdelke, odstranjevanje odpadkov, energetska učinkovitost itd. To je povzročilo zmedo pri neposredno vpletenih akterjih, zlasti kadar različne direktive veljajo za iste izdelke.

1

(2)  UL C 93, 27.4.2007, Pregled enotnega trga, poročevalec g. CASSIDY.

2

Pregled enotnega trga

(3)  Glej tudi člena 94 in 95 Pogodbe o EU.

3

(4)  UL C 309, 16.12.2006, Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti: Strategija za poenostavitev zakonodajnega okolja, poročevalec g. CASSIDY.

4

Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti: Strategija za poenostavitev zakonodajnega okolja

(5)  UL C 234, 30.9.2003, poročevalec g. CASSIDY.

5

(6)  UL C 208, 3.9.2003, poročevalec g. PEZZINI.

6

(7)  UL C 325, 30.12.2006, poročevalec: g. VAN IERSEL.

7

(8)  Glej opombo 5.

8

(9)  Soočenje z izzivom, poročilo skupine na visoki ravni pod predsedstvom Wima Koka, november 2004, Evropska komisija.

9

Soočenje z izzivom

(10)  SEC(2007) 113, 14.2.2007.

10

(11)  Drugo dvoletno poročilo o uporabi načela medsebojnega priznavanja na enotnem trgu – COM(2002) 419 konč.

11

(12)  Zdaj je v EU približno 1 700 priglašenih organov.

12

(13)  Glej tudi člena 94 in 95 Pogodbe o EU.

13

(14)  Seznam nedavnih mnenj EESO o poenostavitvi, boljši pripravi zakonodaje in prednostnih nalogah enotnega trga:

14

| 1) | UL C 93, 27.4.2007, Pregled enotnega trga, poročevalec: g. CASSIDY. |
| --- | --- |

1)

UL C 93, 27.4.2007, Pregled enotnega trga, poročevalec: g. CASSIDY.

Pregled enotnega trga

| 2) | Mnenje o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: strategija za poenostavitev zakonodajnega okolja, COM(2005) 535 konč., poročevalec g. CASSIDY, UL C 309, 16.12.2006. |
| --- | --- |

2)

Mnenje o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: strategija za poenostavitev zakonodajnega okolja, COM(2005) 535 konč., poročevalec g. CASSIDY, UL C 309, 16.12.2006.

sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: strategija za poenostavitev zakonodajnega okolja

| 3) | Raziskovalno mnenje na zaprosilo britanskega predsedstva o boljši pripravi zakonodaje, poročevalec g. RETUREAU, sprejeto 28.9.2005, UL C 24, 31.1.2006. |
| --- | --- |

3)

Raziskovalno mnenje na zaprosilo britanskega predsedstva o boljši pripravi zakonodaje, poročevalec g. RETUREAU, sprejeto 28.9.2005, UL C 24, 31.1.2006.

boljši pripravi zakonodaje

| 4) | Mnenje na lastno pobudo Kako izboljšati izvajanje in uveljavljanje zakonodaje EU, poročevalec g. VAN IERSEL, sprejeto 28.9.2005, UL C 24, 31.1.2006. |
| --- | --- |

4)

Mnenje na lastno pobudo Kako izboljšati izvajanje in uveljavljanje zakonodaje EU, poročevalec g. VAN IERSEL, sprejeto 28.9.2005, UL C 24, 31.1.2006.

Kako izboljšati izvajanje in uveljavljanje zakonodaje EU

| 5) | Mnenje o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Posodobitev in poenostavitev pravnega reda Skupnosti, COM(2003) 71 konč., poročevalec g. RETUREAU, sprejeto 31.3.2004, UL C 112, 30.4.2004. |
| --- | --- |

5)

Mnenje o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Posodobitev in poenostavitev pravnega reda Skupnosti, COM(2003) 71 konč., poročevalec g. RETUREAU, sprejeto 31.3.2004, UL C 112, 30.4.2004.

sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Posodobitev in poenostavitev pravnega reda Skupnosti

| 6) | Mnenje na lastno pobudo o poenostavitvi s posebnim poudarkom na evropskem upravljanju: boljša priprava zakonodaje, poročevalec g. SIMPSON, sprejeto 26.3.2003, UL C 133, 6.6.2003 (ni na voljo v slovenščini). |
| --- | --- |

6)

Mnenje na lastno pobudo o poenostavitvi s posebnim poudarkom na evropskem upravljanju: boljša priprava zakonodaje, poročevalec g. SIMPSON, sprejeto 26.3.2003, UL C 133, 6.6.2003 (ni na voljo v slovenščini).

poenostavitvi s posebnim poudarkom na evropskem upravljanju: boljša priprava zakonodaje

| 7) | Raziskovalno mnenje o sporočilu Komisije – poenostavitev in izboljšanje regulativnega okolja, COM(2001) 726 konč., poročevalec g. WALKER, sprejeto 21.3.2002, UL C 125, 27.5.2002 (ni na voljo v slovenščini). |
| --- | --- |

7)

Raziskovalno mnenje o sporočilu Komisije – poenostavitev in izboljšanje regulativnega okolja, COM(2001) 726 konč., poročevalec g. WALKER, sprejeto 21.3.2002, UL C 125, 27.5.2002 (ni na voljo v slovenščini).

sporočilu Komisije – poenostavitev in izboljšanje regulativnega okolja

| 8) | Mnenje na lastno pobudo o poenostavitvi, poročevalec g. WALKER, sprejeto 29.11.2001, UL C 48, 21.2.2002 (ni na voljo v slovenščini). |
| --- | --- |

8)

Mnenje na lastno pobudo o poenostavitvi, poročevalec g. WALKER, sprejeto 29.11.2001, UL C 48, 21.2.2002 (ni na voljo v slovenščini).

poenostavitvi

| 9) | Mnenje na lastno pobudo o poenostavitvi predpisov na enotnem trgu, poročevalec g. VEVER, sprejeto 19.10.2000, UL C 14, 16.1.2001 (ni na voljo v slovenščini). |
| --- | --- |

9)

Mnenje na lastno pobudo o poenostavitvi predpisov na enotnem trgu, poročevalec g. VEVER, sprejeto 19.10.2000, UL C 14, 16.1.2001 (ni na voljo v slovenščini).

poenostavitvi predpisov na enotnem trgu

| 10) | Mnenje na lastno pobudo o prednostnih nalogah enotnega trga 2005–2010, poročevalec g. CASSIDY, sprejeto 7.4.2005, UL C 255, 14.10.2005. |
| --- | --- |

10)

Mnenje na lastno pobudo o prednostnih nalogah enotnega trga 2005–2010, poročevalec g. CASSIDY, sprejeto 7.4.2005, UL C 255, 14.10.2005.

prednostnih nalogah enotnega trga 2005–2010

| 11) | Mnenje o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija notranjega trga: prednostne naloge 2003–2006, poročevalec g. CASSIDY, sprejeto 16.7.2003, UL C 234, 30.9.2003 (ni na voljo v slovenščini). |
| --- | --- |

11)

Mnenje o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija notranjega trga: prednostne naloge 2003–2006, poročevalec g. CASSIDY, sprejeto 16.7.2003, UL C 234, 30.9.2003 (ni na voljo v slovenščini).

sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija notranjega trga: prednostne naloge 2003–2006

| 12) | Informativno poročilo o poenostavitvi. |
| --- | --- |

12)

Informativno poročilo o poenostavitvi.

poenostavitvi.

| 13) | Informativno poročilo o stanju koregulative in samoregulative na enotnem trgu, poročevalec g. VEVER, sprejeto 11.1.2005, CESE 1182/2004 fin. |
| --- | --- |

13)

Informativno poročilo o stanju koregulative in samoregulative na enotnem trgu, poročevalec g. VEVER, sprejeto 11.1.2005, CESE 1182/2004 fin.

stanju koregulative in samoregulative na enotnem trgu

(15)  Poročilo sistema RAPEX Evropske komisije za leto 2006, http://ec.europa.eu/rapex Poročilo, objavljeno 19. aprila 2007, ugotavlja stalno naraščanje števila prijav v zadnjih letih. Število prijav neživilskih potrošniških izdelkov, ki ogrožajo varnost, se je v Evropi od leta 2004 do leta 2006 več kot podvojilo, saj se je povečalo s 388 na 924, medtem ko se je to število leta 2006 v primerjavi z letom 2005 povečalo za 32 %. Prijave so bile večinoma povezane z igračami, električnimi napravami, motornimi vozili, svetili in kozmetiko, ki lahko povzročijo telesne poškodbe, električni udar, požar in opekline, zadavljenje in zadušitev ter so lahko kemično nevarni.

15

(16)  Skupni okvir bi moral upoštevati tudi storitve. Te so vedno bolj povezane s trženjem izdelkov.

16

(17)  Glej točko 5.1.11.

17

(18)  http://ec.europa.eu/solvit/.

18

(19)  Brošure Evropskega parlamenta: 3.2.1 Prosti pretok blaga. Nazadnje posodobljena 22. oktobra 2001.

19

3.2.1 Prosti pretok blaga

http://www.europe-infor.de/facts/en/3_2_1.htm.

(20)  SEC(2007) 585. Delovni dokument osebja Komisije, poročilo SOLVIT za leto 2006 z naslovom Razvoj in delovanje mreže Solvit v letu 2006, 30.4.2007.

20

Razvoj in delovanje mreže Solvit v letu 2006

Vse države članice EU ter Norveška, Islandija in Lihtenštajn so ustanovile centre SOLVIT, v večini primerov v okviru ministrstva za zunanje zadeve ali ministrstva za gospodarstvo.

Ti centri sodelujejo neposredno prek spletne baze podatkov, da hitro in pragmatično rešujejo težave, o katerih poročajo državljani in podjetja. Pravila o sodelovanju v mreži Solvit so vključena v priporočilo Komisije iz leta 2001, ki je bilo potrjeno s sklepi Sveta. Solvit deluje od julija 2002. Poleg priporočila so centri Solvit decembra 2004 sprejeli niz skupnih standardov o kakovosti, da bi zagotovili visoko kakovost storitev v celotni mreži.

(21)  UL C 80, 30.3.2004, poročevalec g. PEZZINI.

21

(22)  Globalni pristop je uvedel modularni pristop. S tem se je ugotavljanje skladnosti razdelilo na več korakov ali „modulov“, ki se med seboj razlikujejo glede na razvojno fazo izdelka (npr. načrtovanje, prototip, polna proizvodnja), vrsto opravljenega ugotavljanja (preverjanje dokumentacije, odobritve tipa, zagotavljanje kakovosti) in odgovornost za ugotavljanje (proizvajalec ali tretja oseba).

22

Globalni pristop je bil opredeljen s Sklepom Sveta 90/683/EGS, ki je bil razveljavljen in posodobljen s Sklepom Sveta 93/465/EGS: oba sklepa določata splošne smernice in podrobne postopke za ugotavljanje skladnosti za uporabo v direktivah novega pristopa.

(23)  Uvodna izjava 14, COM(2007) 53 konč.

23

(24)  Vključno z uvozniki „izdelkov brez imena“ iz tretjih držav, ki se tržijo kratek čas in imajo pogosto izmišljena imena v skladu z načelom „prodaj in zbeži“.

24

(25)  Uvodna izjava 17, COM(2007) 53 konč.

25

(26)  Vloga in pomen znaka CE – osnutek certif. dok. Evropske komisije 2005 – 11, 30.8.2005.

26

Vloga in pomen znaka CE

(27)  Sklep Sveta 93/465/EGS – sklep o modulih: „CE-označevanje simbolizira skladnost z vsemi obveznostmi, ki jih ima proizvajalec za proizvod na podlagi direktiv Skupnosti in ki jih tako pritrjevanje zahteva“.

27

(28)  Dokument BEUC 298/2007, 5.6.2007, o temi Internal Market package for goods (Paket o notranjem trgu za blago). Jim Murray, obravnava EP, 5.6.2007.

28

Internal Market package for goods (Paket o notranjem trgu za blago)

(29)  Člen 14 predloga Sklepa COM(2007) 53 konč.

29

(30)  ISO/IEC 17011 „Akreditacijski organ ima finančna sredstva, ki se dokažejo z evidenco in/ali dokumenti, potrebnimi za izvajanje dejavnosti“ („The accreditation body shall have the financial resources, demonstrated by records and/or documents, required for the operation of its activities“).

30

(31)  Člen 6(1) predloga Uredbe COM(2007) 37 konč.

31

(32)  Poleg sistema RAPEX obstajajo še sistem hitrega opozarjanja za živila in krmo RASFF, sistem EWRS za človeške bolezni in sistem ADNS za živalske bolezni. Primerjaj Odločbo 2004/478/ES in Uredbo 2230/2004/ES.

32

---

PRILOGA

k mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Naslednji amandmaji, za katere je glasovala najmanj četrtina članov, so bili med razpravo zavrnjeni:

Točka 5.2.12

Za prvo alinejo se doda naslednji stavek:

| „— | pojasnitev, da se ne sme uporabljati ali obravnavati kot sistem označevanja za namen potrošnje, in tudi ne kot jamstvo za kakovost, certifikacijo ali odobritev s strani neodvisnih tretjih strani, temveč zgolj kot izjava o skladnosti z zahtevami za izdelek in tehnično dokumentacijo, ki jo mora pripraviti proizvajalec ali uvoznik za organe in potrošnike, za kar je v polni meri odgovoren. Ker znak CE ni jamstvo za kakovost ali certifikacijo ali odobritev s strani neodvisnih tretjih strani, zadošča, da je odtisnjen na spremljajoči dokumentaciji in ne na samem izdelku;
  “ |
| --- | --- |

„—

pojasnitev, da se ne sme uporabljati ali obravnavati kot sistem označevanja za namen potrošnje, in tudi ne kot jamstvo za kakovost, certifikacijo ali odobritev s strani neodvisnih tretjih strani, temveč zgolj kot izjava o skladnosti z zahtevami za izdelek in tehnično dokumentacijo, ki jo mora pripraviti proizvajalec ali uvoznik za organe in potrošnike, za kar je v polni meri odgovoren. Ker znak CE ni jamstvo za kakovost ali certifikacijo ali odobritev s strani neodvisnih tretjih strani, zadošča, da je odtisnjen na spremljajoči dokumentaciji in ne na samem izdelku;
  “

Obrazložitev

V skladu z veljavnimi pravili mora biti na vseh izdelkih določene vrste, na primer na igračah, odtisnjen znak CE. To pomeni, da ne gre za informacijo potrošniku, da je nek izdelek boljši od kakega drugega. Pomeni (samo), da je izdelek v skladu z varnostnimi predpisi kot pogojem, da ga je sploh dovoljeno prodajati. Potrošnik pričakuje, da imajo vsi izdelki v trgovini dovoljenje za prodajo.

Če pa potrošnik išče športno opremo, na primer kotalke in/ali rolke (skateboard), ni potrebno, da bi bil znak CE na izdelku za otroke, težje od 20 kg. Če so ti izdelki skupaj na polici, potrošnik lahko misli, da so tisti, ki so označeni s CE, boljši od drugih.

(skateboard),

Številne raziskave v preteklosti so pokazale, da potrošniki znaka CE ne razumejo oziroma jih ta znak zavaja. Med napačnimi pojmovanji se pojavljajo mnenja, da so ti izdelki do neke mere kakovostni (da torej niso samo varni), da so jih preskusile neodvisne tretje strani, ali pa, da so izdelani v EU.

Razumljivo je, da potrošniki sistema ne razumejo. Ni obveznosti, da bi morala biti vsa živila opremljena s posebnim znakom, vsekakor pa morajo izpolnjevati zahteve uredb in direktiv. Evropski potrošniški organizaciji BEUC in ANEC menita, da za znak CE – kot varnostno dovolilnico za trg – zadošča, da je odtisnjen na spremljajoči dokumentaciji, namenjeni pristojnim nadzornim organom.

Rezultat glasovanja

Za: 24 Proti: 27 Vzdržani: 10

Točka 5.2.12

Doda se nova, 6. alineja:

| „— | spodbuditev Komisije, proizvajalcev in potrošnikov, naj proučijo uvedbo pravega sistema za označevanje kakovosti izdelkov, ki bi temeljil na certificiranju tretje strani in bi zajemal več vidikov kot pa osnovna varnostna pravila v direktivah;“ |
| --- | --- |

„—

spodbuditev Komisije, proizvajalcev in potrošnikov, naj proučijo uvedbo pravega sistema za označevanje kakovosti izdelkov, ki bi temeljil na certificiranju tretje strani in bi zajemal več vidikov kot pa osnovna varnostna pravila v direktivah;“

Obrazložitev

Pri takšni razpravi bi lahko proučili uvedbo standardov, ki ne bi veljali samo za varnost, temveč bi zajemali tudi zahteve glede kakovosti, okolja in etike. Tako bi nekaterim proizvajalcem – če bi to sami želeli – omogočili, da bi bili njihovi izdelki preskušeni glede več zahtev, ne samo glede varnosti.

Če bo ta amandma sprejet, bi bilo treba ustrezno spremeniti poglavje 1 – Sklepi in priporočila (na primer točko 1.5 za 7. alinejo).

Sklepi in priporočila

Rezultat glasovanja

Za: 25 Proti: 29 Vzdržani: 12

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/14

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merske enote

COM(2007) 510 konč. – 2007/0187 (COD)

(2008/C 120/02)

Svet je 26. septembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merske enote.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 21. novembra 2007. Poročevalec je bil g. CASSIDY.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra) s 114 glasovi za in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO se strinja s predlogom in nima pripomb. |
| --- | --- |

1.1

EESO se strinja s predlogom in nima pripomb.

| 1.2 | Direktiva navaja konec leta 2009 kot rok za uporabo „dodatnih navedb“, tj. nemetričnih navedb. Ohranitev tega roka bi za vsa podjetja v EU, ki so vključena v čezatlantsko trgovino, pomenila dodatne stroške. |
| --- | --- |

1.2

Direktiva navaja konec leta 2009 kot rok za uporabo „dodatnih navedb“, tj. nemetričnih navedb. Ohranitev tega roka bi za vsa podjetja v EU, ki so vključena v čezatlantsko trgovino, pomenila dodatne stroške.

| 1.3 | Direktiva tudi zahteva, da Združeno kraljestvo in Irska določita rok za izjeme za pinto, miljo in unčo. |
| --- | --- |

1.3

Direktiva tudi zahteva, da Združeno kraljestvo in Irska določita rok za izjeme za pinto, miljo in unčo.

| 1.4 | Komisija predlaga, da se te roke odpravi in da se jih ne nadomesti z drugimi. |
| --- | --- |

1.4

Komisija predlaga, da se te roke odpravi in da se jih ne nadomesti z drugimi.

| 1.5 | Direktiva določa kot zakonske merske enote v EU metrične enote ali enote SI (Système International), enote globalnega sistema, ki ga je sprejela generalna konferenca za uteži in mere (Conférence générale des poids et mesures) leta 1960. Čeprav Evropska unija sama ni podpisnica, pa so podpisnice vse države članice. Redna posodobitev enot SI zaradi tehničnega napredka je privedla do predloga Komisije za sprejetje katala kot enote SI za katalitično aktivnost. |
| --- | --- |

1.5

Direktiva določa kot zakonske merske enote v EU metrične enote ali enote SI (Système International), enote globalnega sistema, ki ga je sprejela generalna konferenca za uteži in mere (Conférence générale des poids et mesures) leta 1960. Čeprav Evropska unija sama ni podpisnica, pa so podpisnice vse države članice. Redna posodobitev enot SI zaradi tehničnega napredka je privedla do predloga Komisije za sprejetje katala kot enote SI za katalitično aktivnost.

| 1.6 | EESO se strinja s predlogom Komisije v okviru prizadevanj za poenostavitev in izboljšanje zakonodaje ter pozdravlja obzirnost Komisije s priznavanjem pomena „subsidiarnosti“ za Irsko in Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

1.6

EESO se strinja s predlogom Komisije v okviru prizadevanj za poenostavitev in izboljšanje zakonodaje ter pozdravlja obzirnost Komisije s priznavanjem pomena „subsidiarnosti“ za Irsko in Združeno kraljestvo.

V Bruslju, 12. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/15

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ravni hrupa, ki ga zaznajo vozniki kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica)

COM(2007) 588 konč. – 2007/0205 (COD)

(2008/C 120/03)

Svet je 24. oktobra 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ravni hrupa, ki ga zaznajo vozniki kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica).

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra) s 135 glasovi za, nobenim glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.

V Bruslju, 12. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/15

---

Mnenje strokovne skupine za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje o zeleni knjigi o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik

COM(2007) 140 konč. – SEK(2007) 388

(2008/C 120/04)

Evropska komisija je 28. marca 2007 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Zelena knjiga o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 31. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. RIBBE.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 13. decembra) z 48 glasovi za in 1 vzdržanim glasom.

1.   Povzetek

| 1.1 | EESO ugotavlja, da je bila zelena knjiga o tržnih instrumentih za področje varstva okolja objavljena z veliko zamudo. |
| --- | --- |

1.1

EESO ugotavlja, da je bila zelena knjiga o tržnih instrumentih za področje varstva okolja objavljena z veliko zamudo.

| 1.2 | Strinja se s stališči glede raznih fiskalnih in okoljskih učinkov različnih tržnih instrumentov na področju varstva okolja (davki, dajatve, pristojbine, subvencije, pravice/sheme podeljevanja certifikatov ipd.). |
| --- | --- |

1.2

Strinja se s stališči glede raznih fiskalnih in okoljskih učinkov različnih tržnih instrumentov na področju varstva okolja (davki, dajatve, pristojbine, subvencije, pravice/sheme podeljevanja certifikatov ipd.).

| 1.3 | EESO ugotavlja, da so tržni instrumenti že zelo dolgo del političnega ukrepanja, zato ne gre več za vprašanje, ali jih je treba uporabiti, temveč kako naj se jih uporabi. |
| --- | --- |

1.3

EESO ugotavlja, da so tržni instrumenti že zelo dolgo del političnega ukrepanja, zato ne gre več za vprašanje, ali jih je treba uporabiti, temveč kako naj se jih uporabi.

| 1.4 | Kot Komisija pravilno ugotavlja, so tržni instrumenti dobra možnost za stroškovno učinkovite rešitve na področju varstva okolja, vendar ne morejo odpraviti vseh težav. Zato bi morali v okviru politične razprave in zelene knjige obravnavati razmerja med pravili, prepovedmi, zakonodajo in tržnimi instrumenti (kot so davki, dajatve, ciljno naravnane subvencije in sistemi trgovanja z dovoljenji) ter njihovo vzajemno delovanje. EESO obžaluje, da je v zeleni knjigi v zvezi s tem veliko premalo smernic. |
| --- | --- |

1.4

Kot Komisija pravilno ugotavlja, so tržni instrumenti dobra možnost za stroškovno učinkovite rešitve na področju varstva okolja, vendar ne morejo odpraviti vseh težav. Zato bi morali v okviru politične razprave in zelene knjige obravnavati razmerja med pravili, prepovedmi, zakonodajo in tržnimi instrumenti (kot so davki, dajatve, ciljno naravnane subvencije in sistemi trgovanja z dovoljenji) ter njihovo vzajemno delovanje. EESO obžaluje, da je v zeleni knjigi v zvezi s tem veliko premalo smernic.

| 1.5 | Zato Odbor prosi Komisijo, da javno razpravo, ki jo začenja zelena knjiga, izkoristi kot priložnost, da s konkretnimi primeri predstavi možnosti in učinke, pa tudi omejitve različnih instrumentov za varstvo okolja. |
| --- | --- |

1.5

Zato Odbor prosi Komisijo, da javno razpravo, ki jo začenja zelena knjiga, izkoristi kot priložnost, da s konkretnimi primeri predstavi možnosti in učinke, pa tudi omejitve različnih instrumentov za varstvo okolja.

2.   Vsebina zelene knjige

| 2.1 | Komisija je 28. marca 2007 predložila že leta 2004 napovedano zeleno knjigo o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik
   (1), ki jo obravnava to mnenje. |
| --- | --- |

2.1

Komisija je 28. marca 2007 predložila že leta 2004 napovedano zeleno knjigo o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik
   (1), ki jo obravnava to mnenje.

| 2.2 | Z zeleno knjigo želi Komisija začeti razpravo v družbi o spodbuditvi uporabe tržnih instrumentov. |
| --- | --- |

2.2

Z zeleno knjigo želi Komisija začeti razpravo v družbi o spodbuditvi uporabe tržnih instrumentov.

| 2.3 | Komisija v zeleni knjigi opozarja na cilje na področju varstva okolja, ki so bili opredeljeni na evropski ravni, med drugim na novo energetsko in podnebno politiko, ki po njenem mnenju predstavlja „pravo novo industrijsko revolucijo v naslednjih desetih ali petnajstih letih“. |
| --- | --- |

2.3

Komisija v zeleni knjigi opozarja na cilje na področju varstva okolja, ki so bili opredeljeni na evropski ravni, med drugim na novo energetsko in podnebno politiko, ki po njenem mnenju predstavlja „pravo novo industrijsko revolucijo v naslednjih desetih ali petnajstih letih“.

| 2.4 | Komisija jasno navaja, da „brez posega javnosti [...] teh ambicioznih ciljev ni mogoče doseči“. Kot instrument okoljske politike bi morali po mnenju Komisije vedno bolj uporabljati tržne instrumente; ti bi morali biti „pomemben del ukrepov za doseganje resničnih premikov s spreminjanjem spodbud tako za podjetja kot za potrošnike“. |
| --- | --- |

2.4

Komisija jasno navaja, da „brez posega javnosti [...] teh ambicioznih ciljev ni mogoče doseči“. Kot instrument okoljske politike bi morali po mnenju Komisije vedno bolj uporabljati tržne instrumente; ti bi morali biti „pomemben del ukrepov za doseganje resničnih premikov s spreminjanjem spodbud tako za podjetja kot za potrošnike“.

| 2.5 | Kljub temu Komisija dodaja tudi, da „tržni instrumenti ne morejo odpraviti vseh težav“. |
| --- | --- |

2.5

Kljub temu Komisija dodaja tudi, da „tržni instrumenti ne morejo odpraviti vseh težav“.

| 2.6 | „Tržni instrumenti“ so opredeljeni kot davki, dajatve, ciljno naravnane subvencije in sistemi trgovanja s subvencijami. |
| --- | --- |

2.6

„Tržni instrumenti“ so opredeljeni kot davki, dajatve, ciljno naravnane subvencije in sistemi trgovanja s subvencijami.

Tržni instrumenti kot orodja politik

| 2.7 | Po mnenju Komisije je uporaba tržnih instrumentov utemeljena zato, ker ti lahko „stroškovno učinkovito popravijo tržno nepopolnost. Tržna nepopolnost se nanaša na stanje, v katerem na trgu v celoti primanjkuje ‚pravih‘ ali socialnih stroškov gospodarskih dejavnosti (npr. okoljska sredstva v obliki javnih dobrin) ali pa se jih v zadostni meri ne upošteva“. |
| --- | --- |

2.7

Po mnenju Komisije je uporaba tržnih instrumentov utemeljena zato, ker ti lahko „stroškovno učinkovito popravijo tržno nepopolnost. Tržna nepopolnost se nanaša na stanje, v katerem na trgu v celoti primanjkuje ‚pravih‘ ali socialnih stroškov gospodarskih dejavnosti (npr. okoljska sredstva v obliki javnih dobrin) ali pa se jih v zadostni meri ne upošteva“.

| 2.8 | Komisija navaja naslednje prednosti tržnih instrumentov:






  — | upoštevajo razlike med podjetji; |
| --- | --- | --- |

2.8

Komisija navaja naslednje prednosti tržnih instrumentov:

—

upoštevajo razlike med podjetji;

| — | dajejo vrednost zunanjim stroškom in koristim gospodarskih dejavnosti ter tako izboljšujejo cenovne signale; |
| --- | --- |

—

dajejo vrednost zunanjim stroškom in koristim gospodarskih dejavnosti ter tako izboljšujejo cenovne signale;

| — | industriji omogočajo večjo prilagodljivost pri izpolnjevanju ciljev in tako znižujejo stroške usklajevanja; |
| --- | --- |

—

industriji omogočajo večjo prilagodljivost pri izpolnjevanju ciljev in tako znižujejo stroške usklajevanja;

| — | podjetja dolgoročno spodbujajo k tehnološkim inovacijam, da bi še bolj zmanjšala škodljive učinke na okolje („dinamična učinkovitost“); |
| --- | --- |

—

podjetja dolgoročno spodbujajo k tehnološkim inovacijam, da bi še bolj zmanjšala škodljive učinke na okolje („dinamična učinkovitost“);

| — | podpirajo zaposlovanje, kadar se jih uporablja v okviru reforme okoljskega davka ali okoljske fiskalne reforme. |
| --- | --- |

—

podpirajo zaposlovanje, kadar se jih uporablja v okviru reforme okoljskega davka ali okoljske fiskalne reforme.

| 2.9 | Komisija pa hkrati tudi pojasnjuje, da se tržni instrumenti ne uporabljajo le za doseganje ciljev okoljske politike, temveč „jih je EU uporabila predvsem zato, da bi se izognila izkrivljanjem razmer na notranjem trgu zaradi različnih pristopov v posameznih državah članicah, da bi zagotovila podobno obremenitev za enake sektorje po vsej EU in da bi premagala možne škodljive vplive na konkurenčnost znotraj EU“. |
| --- | --- |

2.9

Komisija pa hkrati tudi pojasnjuje, da se tržni instrumenti ne uporabljajo le za doseganje ciljev okoljske politike, temveč „jih je EU uporabila predvsem zato, da bi se izognila izkrivljanjem razmer na notranjem trgu zaradi različnih pristopov v posameznih državah članicah, da bi zagotovila podobno obremenitev za enake sektorje po vsej EU in da bi premagala možne škodljive vplive na konkurenčnost znotraj EU“.

| 2.10 | Poleg tega opozarja, da imajo različni tržni instrumenti različen učinek. Količinski sistemi (na primer sistemi trgovanja z dovoljenji) omogočajo več gotovosti pri izpolnjevanju posebnih ciljev (na primer omejevanje emisij) kot instrumenti, ki v celoti temeljijo na cenah (na primer davki). Vendar pa ti zagotavljajo večjo varnost glede stroškov ali cene cilja politike in jih je ponavadi lažje upravljati. |
| --- | --- |

2.10

Poleg tega opozarja, da imajo različni tržni instrumenti različen učinek. Količinski sistemi (na primer sistemi trgovanja z dovoljenji) omogočajo več gotovosti pri izpolnjevanju posebnih ciljev (na primer omejevanje emisij) kot instrumenti, ki v celoti temeljijo na cenah (na primer davki). Vendar pa ti zagotavljajo večjo varnost glede stroškov ali cene cilja politike in jih je ponavadi lažje upravljati.

| 2.11 | Komisija opozarja tudi na drugo pomembno razliko: davki (in tudi dajatve) se ne uporabljajo le za vpliv na ravnanje, temveč hkrati ustvarjajo tudi javne prihodke; pri sistemih trgovanja z dovoljenji to drži le, če jih „licitirajo javni organi“. |
| --- | --- |

2.11

Komisija opozarja tudi na drugo pomembno razliko: davki (in tudi dajatve) se ne uporabljajo le za vpliv na ravnanje, temveč hkrati ustvarjajo tudi javne prihodke; pri sistemih trgovanja z dovoljenji to drži le, če jih „licitirajo javni organi“.

| 2.12 | Zelena knjiga obravnava tudi rast in delovna mesta ter opisuje argumente za reforme okoljskega davka. Potem ko je Evropski svet na vrhu junija 2006 v okviru nove trajnostne strategije obravnaval možnost novega davčnega sistema, ki bi temeljil na merilih trajnosti, vendar pri tem ni predstavil konkretnih predlogov, Komisija sedaj navaja: „Reforma okoljskega davka, ki davčno obremenitev prenaša z davka, ki je negativen za blaginjo (npr. davek na delo), na davek, ki je pozitiven za blaginjo (npr. davek na okolju škodljive dejavnosti, kot je izraba virov ali onesnaževanje), je lahko možnost za obravnavanje tako okoljskih kot zaposlitvenih vprašanj (2). Vendar pa bo dolgoročen prenos davkov zahteval dokaj redne prihodke iz davčne osnove, povezane z okoljem“. |
| --- | --- |

2.12

Zelena knjiga obravnava tudi rast in delovna mesta ter opisuje argumente za reforme okoljskega davka. Potem ko je Evropski svet na vrhu junija 2006 v okviru nove trajnostne strategije obravnaval možnost novega davčnega sistema, ki bi temeljil na merilih trajnosti, vendar pri tem ni predstavil konkretnih predlogov, Komisija sedaj navaja: „Reforma okoljskega davka, ki davčno obremenitev prenaša z davka, ki je negativen za blaginjo (npr. davek na delo), na davek, ki je pozitiven za blaginjo (npr. davek na okolju škodljive dejavnosti, kot je izraba virov ali onesnaževanje), je lahko možnost za obravnavanje tako okoljskih kot zaposlitvenih vprašanj (2). Vendar pa bo dolgoročen prenos davkov zahteval dokaj redne prihodke iz davčne osnove, povezane z okoljem“.

| 2.13 | Na koncu je v dokumentu navedenih nekaj primerov že uveljavljenih tržnih instrumentov (obdavčitev energije, eurovinjeta, lokalni sistemi dajatev za zmanjšanje prometnih zastojev v mestnih središčih) in več vprašanj – od zelo splošnih do specifičnih, namenjenih javnosti, s čimer želi Komisija začeti razpravo v družbi. |
| --- | --- |

2.13

Na koncu je v dokumentu navedenih nekaj primerov že uveljavljenih tržnih instrumentov (obdavčitev energije, eurovinjeta, lokalni sistemi dajatev za zmanjšanje prometnih zastojev v mestnih središčih) in več vprašanj – od zelo splošnih do specifičnih, namenjenih javnosti, s čimer želi Komisija začeti razpravo v družbi.

| 2.14 | Po mnenju Komisije je tržne instrumente mogoče uporabiti tudi za zaščito biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

2.14

Po mnenju Komisije je tržne instrumente mogoče uporabiti tudi za zaščito biotske raznovrstnosti.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO se je že večkrat zavzel za kar najboljšo možno uporabo širokega niza političnih instrumentov za varstvo okolja, pri čemer imajo lahko tržni instrumenti pomembno vlogo. Glede tega se torej Odbor in Komisija strinjata. |
| --- | --- |

3.1

EESO se je že večkrat zavzel za kar najboljšo možno uporabo širokega niza političnih instrumentov za varstvo okolja, pri čemer imajo lahko tržni instrumenti pomembno vlogo. Glede tega se torej Odbor in Komisija strinjata.

| 3.2 | Čeprav Odbor podpira predstavljene argumente, ki so po njegovem mnenju dobri in pravilni, bi si želel, da bi zelena knjiga, ki je nastajala dolgo časa in katere objava je bila vedno znova prestavljena na poznejši datum, bolje pojasnila prihodnjo načrtovano uporabo tržnih instrumentov. Dolgotrajen proces usklajevanja na Komisiji je bil mogoče res potreben, vendar – vsaj po mnenju EESO – z vidika oblikovanja politike ni bil koristen. |
| --- | --- |

3.2

Čeprav Odbor podpira predstavljene argumente, ki so po njegovem mnenju dobri in pravilni, bi si želel, da bi zelena knjiga, ki je nastajala dolgo časa in katere objava je bila vedno znova prestavljena na poznejši datum, bolje pojasnila prihodnjo načrtovano uporabo tržnih instrumentov. Dolgotrajen proces usklajevanja na Komisiji je bil mogoče res potreben, vendar – vsaj po mnenju EESO – z vidika oblikovanja politike ni bil koristen.

| 3.3 | Namesto tega je nastal vtis, da se politična realnost včasih hitreje spreminja kot notranji proces usklajevanja. |
| --- | --- |

3.3

Namesto tega je nastal vtis, da se politična realnost včasih hitreje spreminja kot notranji proces usklajevanja.

| 3.4 | EESO ugotavlja, da so tržni instrumenti na področju varstva okolja že zdavnaj realnost, čeprav se v posameznih državah članicah uporabljajo zelo različno. Po podatkih Eurostata na primer v povprečju nekaj manj kot 7 % vseh proračunskih prihodkov v državah članicah izhaja iz davkov, povezanih z okoljem. |
| --- | --- |

3.4

EESO ugotavlja, da so tržni instrumenti na področju varstva okolja že zdavnaj realnost, čeprav se v posameznih državah članicah uporabljajo zelo različno. Po podatkih Eurostata na primer v povprečju nekaj manj kot 7 % vseh proračunskih prihodkov v državah članicah izhaja iz davkov, povezanih z okoljem.

| 3.5 | Zato v okviru zelene knjige ali politične razprave ni več mogoče govoriti o možnosti uvedbe tržnih instrumentov na področju varstva okolja; vprašanje ni „ali“, temveč „kako“ je treba ukrepati: v kakšnem obsegu in v kakšnem razmerju s pravili in prepovedmi ter drugimi instrumenti naj bi uporabili tržne instrumente. |
| --- | --- |

3.5

Zato v okviru zelene knjige ali politične razprave ni več mogoče govoriti o možnosti uvedbe tržnih instrumentov na področju varstva okolja; vprašanje ni „ali“, temveč „kako“ je treba ukrepati: v kakšnem obsegu in v kakšnem razmerju s pravili in prepovedmi ter drugimi instrumenti naj bi uporabili tržne instrumente.

| 3.6 | Vendar pa zelena knjiga ne gre dlje od tega, kar podjetja in družba že dolgo poznajo in o čemer razpravljajo. Poleg tega ne obravnava vprašanja, kdo je tisti, ki je v prvi vrsti odgovoren za ukrepanje. Kot vemo, EU ni enako pristojna za vse možne instrumente; pri davčnih zadevah na primer so njene pristojnosti močno omejene. Nadalje ni jasno, kaj naj bi se po objavi te zelene knjige zgodilo na političnem področju, ali bo – kot je običajno – objavljena bela knjiga oziroma kakšni so zaključki, ki sledijo. |
| --- | --- |

3.6

Vendar pa zelena knjiga ne gre dlje od tega, kar podjetja in družba že dolgo poznajo in o čemer razpravljajo. Poleg tega ne obravnava vprašanja, kdo je tisti, ki je v prvi vrsti odgovoren za ukrepanje. Kot vemo, EU ni enako pristojna za vse možne instrumente; pri davčnih zadevah na primer so njene pristojnosti močno omejene. Nadalje ni jasno, kaj naj bi se po objavi te zelene knjige zgodilo na političnem področju, ali bo – kot je običajno – objavljena bela knjiga oziroma kakšni so zaključki, ki sledijo.

| 3.7 | Največja pomanjkljivost je v tem, da ostaja nejasno, kateremu instrumentu je treba dati prednost v določeni politični situaciji. Načrtovana razmejitev ali možna povezava na primer zakonodaje in tržnih instrumentov še vedno nista jasni. |
| --- | --- |

3.7

Največja pomanjkljivost je v tem, da ostaja nejasno, kateremu instrumentu je treba dati prednost v določeni politični situaciji. Načrtovana razmejitev ali možna povezava na primer zakonodaje in tržnih instrumentov še vedno nista jasni.

| 3.8 | Zato EESO sicer odobrava zeleno knjigo, vendar ugotavlja, da bi bilo treba družbeno razpravo o učinkovitejših instrumentih okoljske politike voditi bolj prizadevno in na podlagi čim konkretnejših primerov, da bodo visoko zastavljeni cilji EU, na primer na področju podnebne in energetske politike, res lahko postali realnost. |
| --- | --- |

3.8

Zato EESO sicer odobrava zeleno knjigo, vendar ugotavlja, da bi bilo treba družbeno razpravo o učinkovitejših instrumentih okoljske politike voditi bolj prizadevno in na podlagi čim konkretnejših primerov, da bodo visoko zastavljeni cilji EU, na primer na področju podnebne in energetske politike, res lahko postali realnost.

| 3.9 | EESO pri tem meni, da morajo tržni instrumenti temeljiti na načelu „onesnaževalec plača“ in s tem tistim, ki aktivno varujejo okolje, ponuditi spodbude. |
| --- | --- |

3.9

EESO pri tem meni, da morajo tržni instrumenti temeljiti na načelu „onesnaževalec plača“ in s tem tistim, ki aktivno varujejo okolje, ponuditi spodbude.

4.   Posebne ugotovitve EESO

| 4.1 | EESO je vedno poudarjal pomen internalizacije t. i. „zunanjih stroškov“. Kot Komisija sama navaja, je tukaj vsekakor mogoče uporabiti tržne instrumente. Vendar je najprej potrebna jasna politična odločitev, kako visoki so zunanji stroški, ki jih je treba internalizirati. |
| --- | --- |

4.1

EESO je vedno poudarjal pomen internalizacije t. i. „zunanjih stroškov“. Kot Komisija sama navaja, je tukaj vsekakor mogoče uporabiti tržne instrumente. Vendar je najprej potrebna jasna politična odločitev, kako visoki so zunanji stroški, ki jih je treba internalizirati.

| 4.2 | „Tržni“ instrument eurovinjeta v cestnem prometu, opisan v zeleni knjigi, dobro ponazori problem: instrument, ki velja za primerno orodje za vključevanje zunanjih stroškov, se namreč v praksi uporablja brez prave zavzetosti. Komisija sama navaja, da „lahko povprečne dajatve pokrijejo samo stroške infrastrukture in tako izključujejo zunanje stroške“. Zato so potrebne pobude, ki bi vključile zunanje stroške na primer z uporabo eurovinjete. |
| --- | --- |

4.2

„Tržni“ instrument eurovinjeta v cestnem prometu, opisan v zeleni knjigi, dobro ponazori problem: instrument, ki velja za primerno orodje za vključevanje zunanjih stroškov, se namreč v praksi uporablja brez prave zavzetosti. Komisija sama navaja, da „lahko povprečne dajatve pokrijejo samo stroške infrastrukture in tako izključujejo zunanje stroške“. Zato so potrebne pobude, ki bi vključile zunanje stroške na primer z uporabo eurovinjete.

| 4.3 | EESO prosi Komisijo, Svet in Parlament, da kot instrument za varstvo okolja označijo le tiste tržne instrumente, pri katerih je v ozadju resničen in prepoznaven okoljski cilj. Eurovinjeta le pogojno izpolnjuje ta merila, saj so zunanji stroški izključeni. Pri eurovinjeti gre predvsem za to, da stroške infrastrukture ne pokrivajo zgolj javni proračuni, temveč da so pri tem neposredno udeleženi uporabniki. Seveda ima takšen pristop tudi posredne učinke na okolje, če na primer uporabniki zaradi povečanja stroškov začnejo razmišljati, ali bi potovali z avtom ali raje z vlakom (ali sploh ne bi šli na potovanje). Vendar bi morali eurovinjeto obravnavati kot „okoljski instrument“ šele, ko bodo vključeni (okoljski) stroški, za katere doslej ni bilo „trga“ in niso bili upoštevani. |
| --- | --- |

4.3

EESO prosi Komisijo, Svet in Parlament, da kot instrument za varstvo okolja označijo le tiste tržne instrumente, pri katerih je v ozadju resničen in prepoznaven okoljski cilj. Eurovinjeta le pogojno izpolnjuje ta merila, saj so zunanji stroški izključeni. Pri eurovinjeti gre predvsem za to, da stroške infrastrukture ne pokrivajo zgolj javni proračuni, temveč da so pri tem neposredno udeleženi uporabniki. Seveda ima takšen pristop tudi posredne učinke na okolje, če na primer uporabniki zaradi povečanja stroškov začnejo razmišljati, ali bi potovali z avtom ali raje z vlakom (ali sploh ne bi šli na potovanje). Vendar bi morali eurovinjeto obravnavati kot „okoljski instrument“ šele, ko bodo vključeni (okoljski) stroški, za katere doslej ni bilo „trga“ in niso bili upoštevani.

| 4.4 | Oblikovalci politik morajo torej najprej pojasniti, kaj naj bi z določenim političnim ukrepom sploh dosegli. Razprava o ustreznem instrumentu bi morala slediti šele po opredelitvi cilja. |
| --- | --- |

4.4

Oblikovalci politik morajo torej najprej pojasniti, kaj naj bi z določenim političnim ukrepom sploh dosegli. Razprava o ustreznem instrumentu bi morala slediti šele po opredelitvi cilja.

| 4.5 | Zaradi povečane uporabe tržnih instrumentov se oblikovalci politik ne bodo mogli izogniti nekaterim spornim in zato zelo zahtevnim odločitvam, namreč določitvi jasnih (okoljskih) ciljev, kot je omejevanje emisij. Prav teh odločitev doslej pogosto ni bilo. Tržni instrumenti niso v nobenem primeru nadomestilo zanje, temveč – kot že ime pove – instrumenti za dosego zastavljenih političnih ciljev. |
| --- | --- |

4.5

Zaradi povečane uporabe tržnih instrumentov se oblikovalci politik ne bodo mogli izogniti nekaterim spornim in zato zelo zahtevnim odločitvam, namreč določitvi jasnih (okoljskih) ciljev, kot je omejevanje emisij. Prav teh odločitev doslej pogosto ni bilo. Tržni instrumenti niso v nobenem primeru nadomestilo zanje, temveč – kot že ime pove – instrumenti za dosego zastavljenih političnih ciljev.

| 4.6 | Komisija mora čim prej odpraviti negotovosti v zeleni knjigi. Pojasniti mora, kako načrtuje prihodnjo uporabo različnih političnih instrumentov. EESO zato Komisiji priporoča, da že v okviru načrtovane širše razprave o tej temi na podlagi nekaj praktičnih primerov z različnih političnih področij, npr. s področja energije in prometa, prikaže različne politične možnosti (s tržnimi instrumenti ali brez njih). |
| --- | --- |

4.6

Komisija mora čim prej odpraviti negotovosti v zeleni knjigi. Pojasniti mora, kako načrtuje prihodnjo uporabo različnih političnih instrumentov. EESO zato Komisiji priporoča, da že v okviru načrtovane širše razprave o tej temi na podlagi nekaj praktičnih primerov z različnih političnih področij, npr. s področja energije in prometa, prikaže različne politične možnosti (s tržnimi instrumenti ali brez njih).

| 4.7 | Tako bi lahko npr. zagotovo potrdila, da denimo problema rakotvornih snovi ne namerava reševati z uvajanjem tržnih instrumentov. |
| --- | --- |

4.7

Tako bi lahko npr. zagotovo potrdila, da denimo problema rakotvornih snovi ne namerava reševati z uvajanjem tržnih instrumentov.

| 4.8 | Tržni instrumenti pa bi bili lahko zanimivi na primer pri vprašanju, ki postaja vedno bolj aktualno, namreč kako bi v prihodnje uveljavili termoelektrarne, ki ne proizvajajo emisij CO2, če bo takšna tehnika v kratkem na voljo. Ali bodo takšne elektrarne obvezne (torej določene v zakonodaji) kot „najnovejša tehnologija“ ali bodo za dosego njihove rentabilnosti uporabljeni tržni instrumenti? O teh vprašanjih bi bilo treba v prihodnje več razpravljati. |
| --- | --- |

4.8

Tržni instrumenti pa bi bili lahko zanimivi na primer pri vprašanju, ki postaja vedno bolj aktualno, namreč kako bi v prihodnje uveljavili termoelektrarne, ki ne proizvajajo emisij CO2, če bo takšna tehnika v kratkem na voljo. Ali bodo takšne elektrarne obvezne (torej določene v zakonodaji) kot „najnovejša tehnologija“ ali bodo za dosego njihove rentabilnosti uporabljeni tržni instrumenti? O teh vprašanjih bi bilo treba v prihodnje več razpravljati.

| 4.9 | Če bi bila povezava/razmejitev zakonodaje in tržnih instrumentov s prikazom ustreznih konkretnih možnosti ravnanja na splošno jasnejša, bi bila tudi razmišljanja v zeleni knjigi o uporabi tržnih instrumentov za ohranjanje biotske raznovrstnosti mogoče razumljivejša. Ta se EESO doslej niso zdela preveč prepričljiva in ne dajejo resničnega upanja, da bi se lahko učinkovito borili proti še vedno skrb vzbujajočemu zmanjševanju biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

4.9

Če bi bila povezava/razmejitev zakonodaje in tržnih instrumentov s prikazom ustreznih konkretnih možnosti ravnanja na splošno jasnejša, bi bila tudi razmišljanja v zeleni knjigi o uporabi tržnih instrumentov za ohranjanje biotske raznovrstnosti mogoče razumljivejša. Ta se EESO doslej niso zdela preveč prepričljiva in ne dajejo resničnega upanja, da bi se lahko učinkovito borili proti še vedno skrb vzbujajočemu zmanjševanju biotske raznovrstnosti.

| 4.10 | Odbor je že v mnenju o dvoletnem poročilu o napredku strategije EU za trajnostni razvoj
   (3) Komisijo pozval, naj svoje zelo nejasne predloge konkretno ponazori z novim davčnim sistemom, temelječim na kazalnikih trajnosti. Po podatkih Eurostata prihodki iz davkov, povezanih z okoljem, znašajo približno 7 %. |
| --- | --- |

4.10

Odbor je že v mnenju o dvoletnem poročilu o napredku strategije EU za trajnostni razvoj
   (3) Komisijo pozval, naj svoje zelo nejasne predloge konkretno ponazori z novim davčnim sistemom, temelječim na kazalnikih trajnosti. Po podatkih Eurostata prihodki iz davkov, povezanih z okoljem, znašajo približno 7 %.

| 4.11 | Razprava o zmanjšanju davka na delo in ustrezna nadomestitev teh prihodkov s prihodki iz obdavčitve okolju škodljivih dejavnosti je po mnenju EESO že zastarela; po objavi zelene knjige bi jo bilo treba pospešiti. Pri tem bi bilo treba pojasniti, kako si EU predstavlja ustrezne spremembe, saj ima v skladu s pogodbami le zelo omejen vpliv na davčno politiko držav članic. |
| --- | --- |

4.11

Razprava o zmanjšanju davka na delo in ustrezna nadomestitev teh prihodkov s prihodki iz obdavčitve okolju škodljivih dejavnosti je po mnenju EESO že zastarela; po objavi zelene knjige bi jo bilo treba pospešiti. Pri tem bi bilo treba pojasniti, kako si EU predstavlja ustrezne spremembe, saj ima v skladu s pogodbami le zelo omejen vpliv na davčno politiko držav članic.

| 4.12 | Po mnenju EESO je izredno pomembno brez zamude predložiti obljubljeni pregled okolju škodljivih subvencij in te čim prej odpraviti. Odbor meni, da okolju škodljive subvencije precej izkrivljajo konkurenco in pomenijo popolnoma nesprejemljivo in napačno dodeljevanje javnih sredstev. Tržni instrumenti za spodbujanje varstva okolja so lahko res učinkoviti le, če bodo okolju škodljive subvencije popolnoma odpravljene. |
| --- | --- |

4.12

Po mnenju EESO je izredno pomembno brez zamude predložiti obljubljeni pregled okolju škodljivih subvencij in te čim prej odpraviti. Odbor meni, da okolju škodljive subvencije precej izkrivljajo konkurenco in pomenijo popolnoma nesprejemljivo in napačno dodeljevanje javnih sredstev. Tržni instrumenti za spodbujanje varstva okolja so lahko res učinkoviti le, če bodo okolju škodljive subvencije popolnoma odpravljene.

V Bruslju, 13. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2007) 140 konč. z dne 28.3.2007.

1

(2)  Komisija je to vprašanje obravnavala že leta 1993 v beli knjigi o rasti, konkurenčnosti in zaposlovanju (COM(93) 700, poglavje 10) in še enkrat pred kratkim v sporočilu o evropskem socialnem modelu ter v dokumentu o povezavah med politikami zaposlovanja in okoljskimi politikami; glej COM(2005) 525 in SEC(2005) 1530. Naknadne raziskave v nordijskih državah in rezultati študij, temelječih na modelu, kažejo na obstoj obeh vrst koristi.

2

(3)  UL C 256, 27.10.2007, str. 76.

3

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/19

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o čezmejnem zaposlovanju v kmetijstvu

(2008/C 120/05)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 16. februarja 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi:

Čezmejno zaposlovanje v kmetijstvu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 31. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. SIECKER.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seji z dne 13. decembra) s 104 glasovi za in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Migracija delovne sile v Evropi je ekonomskega značaja. Je posledica prostega pretoka delavcev v Evropi, kjer so med državami članicami velike razlike v življenjskem standardu. Visoka brezposelnost v več novih državah članicah in povpraševanje po poceni in nekvalificirani delovni sili v 15 starih državah članicah povzročata stalen pritok iskalcev zaposlitve. |
| --- | --- |

1.1

Migracija delovne sile v Evropi je ekonomskega značaja. Je posledica prostega pretoka delavcev v Evropi, kjer so med državami članicami velike razlike v življenjskem standardu. Visoka brezposelnost v več novih državah članicah in povpraševanje po poceni in nekvalificirani delovni sili v 15 starih državah članicah povzročata stalen pritok iskalcev zaposlitve.

| 1.2 | V letih 2004 in 2007 je bil sprejet dogovor o prehodnih ukrepih, ki naj bi starim državam članicam omogočili upravljanje migracije iz novih držav članic. Med razlogi za te ukrepe je bilo prizadevanje starih držav članic, da prevelik migracijski pritok delovne sile na trgu dela ne bi povzročil napetosti, zaradi katerih bi zaposlovali nezakonito delovno silo. |
| --- | --- |

1.2

V letih 2004 in 2007 je bil sprejet dogovor o prehodnih ukrepih, ki naj bi starim državam članicam omogočili upravljanje migracije iz novih držav članic. Med razlogi za te ukrepe je bilo prizadevanje starih držav članic, da prevelik migracijski pritok delovne sile na trgu dela ne bi povzročil napetosti, zaradi katerih bi zaposlovali nezakonito delovno silo.

| 1.3 | Posledica teh ukrepov je bil prav položaj, kakršnemu naj bi se izognili. V poročilu, posvečenem delovanju prehodnih ukrepov, Evropska komisija ugotavlja, da so te omejitve zakonitega dela za migrante iz novih držav članic dejansko povzročile širjenje dela na črno, navideznega „samozaposlovanja“ ter fiktivnih ponudnikov storitev in oddaje del podizvajalcem. |
| --- | --- |

1.3

Posledica teh ukrepov je bil prav položaj, kakršnemu naj bi se izognili. V poročilu, posvečenem delovanju prehodnih ukrepov, Evropska komisija ugotavlja, da so te omejitve zakonitega dela za migrante iz novih držav članic dejansko povzročile širjenje dela na črno, navideznega „samozaposlovanja“ ter fiktivnih ponudnikov storitev in oddaje del podizvajalcem.

| 1.4 | Ta protislovni položaj izvira iz dejstva, da v EU-15 v kmetijskem sektorju vlada veliko povpraševanje po sezonskem delu, za katerega ni mogoče najti dovolj domačih delavcev. Dovolj delavcev iz novih držav članic to delo zanima, vendar ga mnogi med njimi zaradi omejevalnih prehodnih ukrepov ne morejo opravljati. Pritok delovne sile se spreminja glede na državo izvora in državo gostiteljico, odvisno od tega, ali v določeni državi veljajo prehodni ukrepi in kakšen je njihov obseg. |
| --- | --- |

1.4

Ta protislovni položaj izvira iz dejstva, da v EU-15 v kmetijskem sektorju vlada veliko povpraševanje po sezonskem delu, za katerega ni mogoče najti dovolj domačih delavcev. Dovolj delavcev iz novih držav članic to delo zanima, vendar ga mnogi med njimi zaradi omejevalnih prehodnih ukrepov ne morejo opravljati. Pritok delovne sile se spreminja glede na državo izvora in državo gostiteljico, odvisno od tega, ali v določeni državi veljajo prehodni ukrepi in kakšen je njihov obseg.

| 1.5 | V tem položaju sezonsko delo pogosto konča v neformalnem sektorju. Natančne informacije o tem vprašanju je težko dobiti, saj imajo vse tri vpletene strani svoje razloge za to, da teh informacij ne objavijo. Nekateri delodajalci hočejo plačati manj, kot jih obvezuje zakon ali veljavne kolektivne konvencije, nekateri delavci se zadovoljijo z manjšim plačilom od plačila, ki bi jim po teh predpisih pripadal, posredniki pa nimajo veliko pomislekov pri sodelovanju v dobičkonosnem poslu. |
| --- | --- |

1.5

V tem položaju sezonsko delo pogosto konča v neformalnem sektorju. Natančne informacije o tem vprašanju je težko dobiti, saj imajo vse tri vpletene strani svoje razloge za to, da teh informacij ne objavijo. Nekateri delodajalci hočejo plačati manj, kot jih obvezuje zakon ali veljavne kolektivne konvencije, nekateri delavci se zadovoljijo z manjšim plačilom od plačila, ki bi jim po teh predpisih pripadal, posredniki pa nimajo veliko pomislekov pri sodelovanju v dobičkonosnem poslu.

| 1.6 | Veliko teh posrednikov zbija ceno, vendar na koncu prav delavci migranti plačajo ceno in se morajo zadovoljiti z dohodki, nižjimi od socialnega minimuma. Dogaja se tudi, da delodajalci za sezonske delavce posrednikom plačajo ceno v skladu s trgom, vendar posredniki ne plačajo davka na prihodke od dela ali socialnih prispevkov, poleg tega pa v svoj žep spravijo tudi del plače delavcev migrantov. Obstajajo celo spletne strani s telefonskimi številkami v Vzhodni in Zahodni Evropi, ki ponujajo storitve samozaposlenih, za katere ni treba plačati nobenega davka in delodajalskega ali socialnega prispevka. |
| --- | --- |

1.6

Veliko teh posrednikov zbija ceno, vendar na koncu prav delavci migranti plačajo ceno in se morajo zadovoljiti z dohodki, nižjimi od socialnega minimuma. Dogaja se tudi, da delodajalci za sezonske delavce posrednikom plačajo ceno v skladu s trgom, vendar posredniki ne plačajo davka na prihodke od dela ali socialnih prispevkov, poleg tega pa v svoj žep spravijo tudi del plače delavcev migrantov. Obstajajo celo spletne strani s telefonskimi številkami v Vzhodni in Zahodni Evropi, ki ponujajo storitve samozaposlenih, za katere ni treba plačati nobenega davka in delodajalskega ali socialnega prispevka.

| 1.7 | Ta položaj z več vidikov ni dober. Temeljno načelo mora biti, da je treba vse delavce migrante obravnavati enako kot domače delavce. Za enako delo mora biti plačilo enako. Treba je izboljšati pogoje za dostop do socialne varnosti. To ni le v socialnem interesu delavcev, marveč tudi v gospodarskem interesu delodajalcev (pravični konkurenčni pogoji za vse) in v finančnem interesu držav članic (na davčni ravni). |
| --- | --- |

1.7

Ta položaj z več vidikov ni dober. Temeljno načelo mora biti, da je treba vse delavce migrante obravnavati enako kot domače delavce. Za enako delo mora biti plačilo enako. Treba je izboljšati pogoje za dostop do socialne varnosti. To ni le v socialnem interesu delavcev, marveč tudi v gospodarskem interesu delodajalcev (pravični konkurenčni pogoji za vse) in v finančnem interesu držav članic (na davčni ravni).

| 1.8 | Predlog direktive Evropskega parlamenta uvaja sankcije proti delodajalcem, ki zaposlujejo delavce iz tretjih držav brez dovoljenja za bivanje. Predvideva usklajene sankcije proti delodajalcem, usklajene preventivne ukrepe, opredelitev dobrih praks na področju izvajanja sankcij proti delodajalcem in izmenjavo dobrih praks med državami članicami. |
| --- | --- |

1.8

Predlog direktive Evropskega parlamenta uvaja sankcije proti delodajalcem, ki zaposlujejo delavce iz tretjih držav brez dovoljenja za bivanje. Predvideva usklajene sankcije proti delodajalcem, usklajene preventivne ukrepe, opredelitev dobrih praks na področju izvajanja sankcij proti delodajalcem in izmenjavo dobrih praks med državami članicami.

| 1.9 | EESO predlaga, da bi se predlagana direktiva toliko časa, dokler obstajajo omejitve za migrante iz novih držav članic, nanašala tudi na delodajalce, ki zaposlujejo delavce iz držav Evropske unije, za katere še veljajo omejitve in nimajo dovoljenja za bivanje. Odbor ocenjuje, da je najbolj pomembno, da EU pozorno spremlja ne le prenos direktive v zakonodajo vseh držav članic, marveč tudi njeno izvajanje v praksi. |
| --- | --- |

1.9

EESO predlaga, da bi se predlagana direktiva toliko časa, dokler obstajajo omejitve za migrante iz novih držav članic, nanašala tudi na delodajalce, ki zaposlujejo delavce iz držav Evropske unije, za katere še veljajo omejitve in nimajo dovoljenja za bivanje. Odbor ocenjuje, da je najbolj pomembno, da EU pozorno spremlja ne le prenos direktive v zakonodajo vseh držav članic, marveč tudi njeno izvajanje v praksi.

| 1.10 | Boj proti neprijavljenemu delu bi lahko izkoristil enoznačno evropsko opredelitev delovnega razmerja, ki bi začrtala jasno ločnico med zasedanjem delovnega mesta (zagotavljanje storitev) in izvrševanjem nalog v okviru odnosa podrejeni-nadrejeni(delovna pogodba). Mednarodna organizacija dela je o tem pripravila jasno priporočilo. Takšna opredelitev bi poštenim samozaposlenim, katerih usposobljenost presega poceni nekvalificirano delo, dodelila jasnejši status na trgu dela, delavcem pa zagotovila zaščito, do katere imajo pravico. EESO pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija sprejela predlog za raziskavo evropskih socialnih partnerjev v gradbeništvu o (navideznem) samostojnem delu in da to raziskavo tudi financira. |
| --- | --- |

1.10

Boj proti neprijavljenemu delu bi lahko izkoristil enoznačno evropsko opredelitev delovnega razmerja, ki bi začrtala jasno ločnico med zasedanjem delovnega mesta (zagotavljanje storitev) in izvrševanjem nalog v okviru odnosa podrejeni-nadrejeni(delovna pogodba). Mednarodna organizacija dela je o tem pripravila jasno priporočilo. Takšna opredelitev bi poštenim samozaposlenim, katerih usposobljenost presega poceni nekvalificirano delo, dodelila jasnejši status na trgu dela, delavcem pa zagotovila zaščito, do katere imajo pravico. EESO pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija sprejela predlog za raziskavo evropskih socialnih partnerjev v gradbeništvu o (navideznem) samostojnem delu in da to raziskavo tudi financira.

| 1.11 | Glede na posledice, ki jih prinašajo omejitve zakonitega dela, bi bilo morda bolje, če ob prihodnjih širitvah Evropske unije takšnih prehodnih ukrepov ne bi bilo. Poleg tega EESO poziva Komisijo, naj prouči možnost ukinitve vseh omejitev, ki še vedno veljajo za delavce iz 12 držav, ki so se priključile Evropski uniji v letih 2004 in 2007. Velika večina socialnih partnerjev v Evropi je temu naklonjena, pod pogojem, da so konkretni ukrepi sprejeti na evropski in nacionalni ravni, pa tudi na njihovi ravni, da bi tako lahko poskrbeli za pravično obravnavo delavcev migrantov. |
| --- | --- |

1.11

Glede na posledice, ki jih prinašajo omejitve zakonitega dela, bi bilo morda bolje, če ob prihodnjih širitvah Evropske unije takšnih prehodnih ukrepov ne bi bilo. Poleg tega EESO poziva Komisijo, naj prouči možnost ukinitve vseh omejitev, ki še vedno veljajo za delavce iz 12 držav, ki so se priključile Evropski uniji v letih 2004 in 2007. Velika večina socialnih partnerjev v Evropi je temu naklonjena, pod pogojem, da so konkretni ukrepi sprejeti na evropski in nacionalni ravni, pa tudi na njihovi ravni, da bi tako lahko poskrbeli za pravično obravnavo delavcev migrantov.

2.   Uvod

| 2.1 | Po lizbonski strategiji naj bi EU v prihodnosti postala na znanju temelječe gospodarstvo, ki bo zelo konkurenčno in bo temeljilo na trajnostni proizvodnji in potrošnji ter bo imelo veliko socialno kohezijo. |
| --- | --- |

2.1

Po lizbonski strategiji naj bi EU v prihodnosti postala na znanju temelječe gospodarstvo, ki bo zelo konkurenčno in bo temeljilo na trajnostni proizvodnji in potrošnji ter bo imelo veliko socialno kohezijo.

| 2.2 | Evropska unija je danes dovolj konkurenčno gospodarstvo, temelječe na znanju, za katerega so značilni načini proizvodnje in potrošnje, ki še niso v zadostni meri trajnostni, ter socialna kohezija, ki ni zadovoljiva. |
| --- | --- |

2.2

Evropska unija je danes dovolj konkurenčno gospodarstvo, temelječe na znanju, za katerega so značilni načini proizvodnje in potrošnje, ki še niso v zadostni meri trajnostni, ter socialna kohezija, ki ni zadovoljiva.

| 2.3 | To mnenje se nanaša predvsem na ta vidik – na socialno kohezijo. Evropska unija namenja veliko pozornosti gospodarskemu razvoju in izvajanju načela trajnosti, še zlasti pri proizvodnji. Ker je premalo pozornosti namenjene politikam tretjega stebra lizbonske strategije, to vodi v slabitev namesto v krepitev socialne kohezije. |
| --- | --- |

2.3

To mnenje se nanaša predvsem na ta vidik – na socialno kohezijo. Evropska unija namenja veliko pozornosti gospodarskemu razvoju in izvajanju načela trajnosti, še zlasti pri proizvodnji. Ker je premalo pozornosti namenjene politikam tretjega stebra lizbonske strategije, to vodi v slabitev namesto v krepitev socialne kohezije.

| 2.4 | Posledice slabitve socialne kohezije so jasno razvidne na trgu dela. Delež neformalne zaposlenosti se povečuje in znova se je pojavil tip delavca, ki smo ga že dolgo imeli za preživetega – dninar. |
| --- | --- |

2.4

Posledice slabitve socialne kohezije so jasno razvidne na trgu dela. Delež neformalne zaposlenosti se povečuje in znova se je pojavil tip delavca, ki smo ga že dolgo imeli za preživetega – dninar.

| 2.5 | Novi dninarji ponujajo svoje usluge na ulici, na krajih, znanih kot krajih, kjer brezobzirni zvodniki pobirajo stranke. Delodajalci jih zaposlijo za en dan, ne da bi zanje plačali kakršen koli davek na prihodek od dela ali prispevek za socialno varnost. Dninarji morajo delati preveč ur na dan, za to pa prejemajo premajhno plačilo na uro in ne uživajo nikakršne zaščite delovnega prava, če ta sploh obstaja. |
| --- | --- |

2.5

Novi dninarji ponujajo svoje usluge na ulici, na krajih, znanih kot krajih, kjer brezobzirni zvodniki pobirajo stranke. Delodajalci jih zaposlijo za en dan, ne da bi zanje plačali kakršen koli davek na prihodek od dela ali prispevek za socialno varnost. Dninarji morajo delati preveč ur na dan, za to pa prejemajo premajhno plačilo na uro in ne uživajo nikakršne zaščite delovnega prava, če ta sploh obstaja.

| 2.6 | Pred nekaj leti je imel trg dela še nacionalni značaj, zlasti za nizko kvalificirano ali nekvalificirano delo. Po širitvi EU 2004 je nastal tudi za ta segment trga evropski trg dela. Širitev 2007 in prihod bolgarskih in romunskih delavcev sta prispevala k močnemu povečanju ponudbe na tem novem trgu. |
| --- | --- |

2.6

Pred nekaj leti je imel trg dela še nacionalni značaj, zlasti za nizko kvalificirano ali nekvalificirano delo. Po širitvi EU 2004 je nastal tudi za ta segment trga evropski trg dela. Širitev 2007 in prihod bolgarskih in romunskih delavcev sta prispevala k močnemu povečanju ponudbe na tem novem trgu.

| 2.7 | V to smer se razvija zlasti kmetijstvo. Poleg tega mnogi, ki iščejo delo v tujini, prav v tej panogi skoraj vedno najdejo prvo zaposlitev. |
| --- | --- |

2.7

V to smer se razvija zlasti kmetijstvo. Poleg tega mnogi, ki iščejo delo v tujini, prav v tej panogi skoraj vedno najdejo prvo zaposlitev.

| 2.8 | S tem mnenjem želi EESO uvrstiti to vprašanje v agendo Evropske unije, da bi evropske institucije skupaj z državami članicami in socialnimi partnerji iskale rešitve za ta velik, tragičen in žal čedalje resnejši problem. |
| --- | --- |

2.8

S tem mnenjem želi EESO uvrstiti to vprašanje v agendo Evropske unije, da bi evropske institucije skupaj z državami članicami in socialnimi partnerji iskale rešitve za ta velik, tragičen in žal čedalje resnejši problem.

3.   Kmetijstvo

| 3.1 | Kmetijstvo je celota gospodarskih dejavnosti, s katerimi se naravno okolje preoblikuje za proizvodnjo rastlin in živali (1). Glede na proizvod, proizvodno metodo in raven blaginje je v ta namen uporabljenih mnogo različnih metod, od dela s preprostimi orodji do uporabe velikih strojev, ki čedalje bolj nadomeščajo delovno silo. |
| --- | --- |

3.1

Kmetijstvo je celota gospodarskih dejavnosti, s katerimi se naravno okolje preoblikuje za proizvodnjo rastlin in živali (1). Glede na proizvod, proizvodno metodo in raven blaginje je v ta namen uporabljenih mnogo različnih metod, od dela s preprostimi orodji do uporabe velikih strojev, ki čedalje bolj nadomeščajo delovno silo.

| 3.2 | Kmetijstvo je najpomembnejši sektor gospodarstva EU; skupaj je v EU več kot 160 milijonov hektarjev izkoriščene kmetijske zemlje in 11 milijonov kmetij, ki dajejo zaposlitev skupno 15 milijonom ljudi. V večini primerov so to kmetovalci sami in člani njihove družine in približno en milijon kmetij zaposluje 6,5 milijonov delavcev. Med njimi je okoli 4,5 milijona sezonskih delavcev, od tega neznano število v tuji državi (2). Številni sezonski delavci so iz Poljske, Bolgarije in Romunije. |
| --- | --- |

3.2

Kmetijstvo je najpomembnejši sektor gospodarstva EU; skupaj je v EU več kot 160 milijonov hektarjev izkoriščene kmetijske zemlje in 11 milijonov kmetij, ki dajejo zaposlitev skupno 15 milijonom ljudi. V večini primerov so to kmetovalci sami in člani njihove družine in približno en milijon kmetij zaposluje 6,5 milijonov delavcev. Med njimi je okoli 4,5 milijona sezonskih delavcev, od tega neznano število v tuji državi (2). Številni sezonski delavci so iz Poljske, Bolgarije in Romunije.

| 3.3 | Področne dejavnosti, na katere je mogoče razdeliti kmetijstvo, so živinoreja (živalska proizvodnja) in ribogojstvo (proizvodnja rib), vrtnarstvo (pridelava rastlin kratkega cikla, kot so zelenjava, okrasne rastline, sadje, drevesa in gobe v majhnem obsegu) ali poljedelstvo (od vrtnarstva se razlikuje v tem, da pridelava zelenjave poteka v večjem obsegu in zahteva manj delovne sile). Komercialno gozdarstvo ne spada povsod v Evropi pod kmetijstvo, marveč v več državah velja za samostojni sektor. |
| --- | --- |

3.3

Področne dejavnosti, na katere je mogoče razdeliti kmetijstvo, so živinoreja (živalska proizvodnja) in ribogojstvo (proizvodnja rib), vrtnarstvo (pridelava rastlin kratkega cikla, kot so zelenjava, okrasne rastline, sadje, drevesa in gobe v majhnem obsegu) ali poljedelstvo (od vrtnarstva se razlikuje v tem, da pridelava zelenjave poteka v večjem obsegu in zahteva manj delovne sile). Komercialno gozdarstvo ne spada povsod v Evropi pod kmetijstvo, marveč v več državah velja za samostojni sektor.

| 3.4 | Kmetijstvo ne proizvaja le živil, temveč vedno pogosteje tudi druge dobrine, kot so rože, krzno, usnje, biološka goriva (biodizel, etanol, plin, hitro rastoč les), encimi, vlakna itd. Iz gensko spremenjenih rastlin izdelujejo tudi posebna zdravila. |
| --- | --- |

3.4

Kmetijstvo ne proizvaja le živil, temveč vedno pogosteje tudi druge dobrine, kot so rože, krzno, usnje, biološka goriva (biodizel, etanol, plin, hitro rastoč les), encimi, vlakna itd. Iz gensko spremenjenih rastlin izdelujejo tudi posebna zdravila.

| 3.5 | Podatki Mednarodne organizacije dela (3) in Eurofunda (4) kažejo, da je kmetijstvo med najbolj nevarnimi sektorji za delavce. Skupaj je vsako leto 335 000 smrtnih delovnih nesreč. Več kot polovica med njimi – 170 000 – se jih zgodi v kmetijskem sektorju. |
| --- | --- |

3.5

Podatki Mednarodne organizacije dela (3) in Eurofunda (4) kažejo, da je kmetijstvo med najbolj nevarnimi sektorji za delavce. Skupaj je vsako leto 335 000 smrtnih delovnih nesreč. Več kot polovica med njimi – 170 000 – se jih zgodi v kmetijskem sektorju.

4.   Oblike neformalnega dela

| 4.1 | Zaradi številnih pravnih zapletov v Evropski uniji ni mogoče oblikovati enoznačne definicije neformalnega dela. Prakse, ki so v neki državi povsem običajne (če neko področje ni pravno urejeno, tudi ni določb, ki bi jih bilo treba spoštovati), v drugi državi veljajo za neobičajne ali celo za kršitev zakonodaje ali veljavnih predpisov v tej državi. |
| --- | --- |

4.1

Zaradi številnih pravnih zapletov v Evropski uniji ni mogoče oblikovati enoznačne definicije neformalnega dela. Prakse, ki so v neki državi povsem običajne (če neko področje ni pravno urejeno, tudi ni določb, ki bi jih bilo treba spoštovati), v drugi državi veljajo za neobičajne ali celo za kršitev zakonodaje ali veljavnih predpisov v tej državi.

| 4.2 | Opredelitve neformalnega dela se od države do države razlikujejo. Gre za dejavnosti, ki niso vključene v uradno statistiko formalne ekonomije. Številčni podatki, če obstajajo, pogosto ne prihajajo iz istega vira, niso vedno preverljivi in torej ne vedno zanesljivi. Vendar je nesporno, da neformalno delo obstaja v večjem obsegu. |
| --- | --- |

4.2

Opredelitve neformalnega dela se od države do države razlikujejo. Gre za dejavnosti, ki niso vključene v uradno statistiko formalne ekonomije. Številčni podatki, če obstajajo, pogosto ne prihajajo iz istega vira, niso vedno preverljivi in torej ne vedno zanesljivi. Vendar je nesporno, da neformalno delo obstaja v večjem obsegu.

| 4.3 | Skoraj vse nacionalne definicije neformalnega dela izpostavljajo nespoštovanje davčnih obveznosti. Neupoštevanje obveznosti na področju socialne varnosti je prav tako omenjeno v skoraj vseh definicijah. Zato je toliko bolj presenetljivo, da nacionalne opredelitve neformalnega dela skoraj nikoli ne omenjajo nespoštovanja drugih obveznosti, ki izvirajo iz delovnega prava (delovni pogoji, delovni čas, kolektivne pogodbe, ki imajo splošni obvezujoč značaj). |
| --- | --- |

4.3

Skoraj vse nacionalne definicije neformalnega dela izpostavljajo nespoštovanje davčnih obveznosti. Neupoštevanje obveznosti na področju socialne varnosti je prav tako omenjeno v skoraj vseh definicijah. Zato je toliko bolj presenetljivo, da nacionalne opredelitve neformalnega dela skoraj nikoli ne omenjajo nespoštovanja drugih obveznosti, ki izvirajo iz delovnega prava (delovni pogoji, delovni čas, kolektivne pogodbe, ki imajo splošni obvezujoč značaj).

| 4.4 | Neformalno delo opravljajo neprijavljeni delavci. Ti niso nujno priseljenci brez delovnega dovoljenja ali dovoljenja za bivanje; tudi tisti, ki imajo zahtevane dokumente – ali pa jih ne potrebujejo, ker imajo stalno prebivališče v državi, kjer je storjen prekršek – opravljajo neformalno delo. Delavci brez veljavnih dokumentov so poleg tega ranljivejši in jih je laže mogoče izkoriščati kot tiste, ki jih imajo. Delavci z veljavnimi dokumenti imajo tudi dostop do formalnega dela, delavci brez veljavnih dokumentov pa ne. |
| --- | --- |

4.4

Neformalno delo opravljajo neprijavljeni delavci. Ti niso nujno priseljenci brez delovnega dovoljenja ali dovoljenja za bivanje; tudi tisti, ki imajo zahtevane dokumente – ali pa jih ne potrebujejo, ker imajo stalno prebivališče v državi, kjer je storjen prekršek – opravljajo neformalno delo. Delavci brez veljavnih dokumentov so poleg tega ranljivejši in jih je laže mogoče izkoriščati kot tiste, ki jih imajo. Delavci z veljavnimi dokumenti imajo tudi dostop do formalnega dela, delavci brez veljavnih dokumentov pa ne.

| 4.5 | Poleg klasične zaposlitve najdemo še samozaposlene osebe brez zaposlenih. Ti samozaposleni veljajo za podjetnike in njihovim delodajalcem zanje ni treba plačevati davkov na plače in socialnih prispevkov. Plačevati jih morajo sami. |
| --- | --- |

4.5

Poleg klasične zaposlitve najdemo še samozaposlene osebe brez zaposlenih. Ti samozaposleni veljajo za podjetnike in njihovim delodajalcem zanje ni treba plačevati davkov na plače in socialnih prispevkov. Plačevati jih morajo sami.

| 4.6 | Prav tako niso upravičeni do zaščite delovnega prava kot drugi delavci. Določbe o minimalni plači, omejitvi tedenskega delovnega časa ali o zdravju in varnosti pri delu zanje ne veljajo. Tem samozaposlenim je prepuščena izbira o višini plače in pogojih dela, o katerih se dogovorijo s svojimi delodajalci. |
| --- | --- |

4.6

Prav tako niso upravičeni do zaščite delovnega prava kot drugi delavci. Določbe o minimalni plači, omejitvi tedenskega delovnega časa ali o zdravju in varnosti pri delu zanje ne veljajo. Tem samozaposlenim je prepuščena izbira o višini plače in pogojih dela, o katerih se dogovorijo s svojimi delodajalci.

| 4.7 | Na začetku so bili ti samozaposleni izkušeni profesionalci, specializirani v nekaterih posebnih poklicih. Na splošno so potrebovali leta, da so dosegli raven izučenega in izobraženega strokovnjaka, potrebno za to, da so lahko nadaljevali kot samozaposleni. |
| --- | --- |

4.7

Na začetku so bili ti samozaposleni izkušeni profesionalci, specializirani v nekaterih posebnih poklicih. Na splošno so potrebovali leta, da so dosegli raven izučenega in izobraženega strokovnjaka, potrebno za to, da so lahko nadaljevali kot samozaposleni.

| 4.8 | Danes je zaradi zunanjega izvajanja dela, ki ne sodi k bistvenim opravilom, in zaradi vedno bolj razširjenega podizvajalstva z oddajanjem del opravljeno tudi drugo, ne le specializirano delo. Manjše jedro stalnih sodelavcev, ki imajo dobro znanje na zadevnem področju, zadostuje, saj je izvajanje preprostejših nalog vedno pogosteje opravljeno z zunanjim izvajanjem dela in z oddajanjem dela. Povpraševanje po tovrstnem delu zapolnjuje veliko število novih samozaposlenih, ki se pojavljajo na trgu dela. Glavna značilnost mnogih novih samozaposlenih je predvsem poceni nekvalificirano delo. |
| --- | --- |

4.8

Danes je zaradi zunanjega izvajanja dela, ki ne sodi k bistvenim opravilom, in zaradi vedno bolj razširjenega podizvajalstva z oddajanjem del opravljeno tudi drugo, ne le specializirano delo. Manjše jedro stalnih sodelavcev, ki imajo dobro znanje na zadevnem področju, zadostuje, saj je izvajanje preprostejših nalog vedno pogosteje opravljeno z zunanjim izvajanjem dela in z oddajanjem dela. Povpraševanje po tovrstnem delu zapolnjuje veliko število novih samozaposlenih, ki se pojavljajo na trgu dela. Glavna značilnost mnogih novih samozaposlenih je predvsem poceni nekvalificirano delo.

| 4.9 | Vendar gre pri tem za obliko navidezne samozaposlitve, ki je bila večinoma v uporabi ob koncu osemdesetih let prejšnjega stoletja in je prispevala k odpravi brezposelnosti na Irskem in v Veliki Britaniji. Pred tem je bila v britanski zakonodaji vrsta jamstev, ki so omogočala preverjanje, ali samozaposleni učinkovito izpolnjujejo nekatere pogoje. Morali so biti izkušeni strokovnjaki v posebnem poklicu. Takratna britanska vlada je ukinila ta merila za izbor in tako nenadoma omogočila veliko več osebam, da so se prijavili kot samozaposleni in so delali na celini, ne da bi zanje veljalo delovno pravo v državah članicah na celini (5). |
| --- | --- |

4.9

Vendar gre pri tem za obliko navidezne samozaposlitve, ki je bila večinoma v uporabi ob koncu osemdesetih let prejšnjega stoletja in je prispevala k odpravi brezposelnosti na Irskem in v Veliki Britaniji. Pred tem je bila v britanski zakonodaji vrsta jamstev, ki so omogočala preverjanje, ali samozaposleni učinkovito izpolnjujejo nekatere pogoje. Morali so biti izkušeni strokovnjaki v posebnem poklicu. Takratna britanska vlada je ukinila ta merila za izbor in tako nenadoma omogočila veliko več osebam, da so se prijavili kot samozaposleni in so delali na celini, ne da bi zanje veljalo delovno pravo v državah članicah na celini (5).

| 4.10 | Ta pojav danes ni več značilen samo za anglosaksonske države. Tiskovni predstavnik poljske vlade je tako med konferenco o prostem pretoku delavcev izjavil, da vlada vabi iskalce zaposlitve, da se prijavijo kot samozaposleni (6). Tako se lahko izognejo vsem omejitvam – če še obstajajo – v drugih državah članicah in delajo povsod. Samostojni status je redno zavestno uporabljen kot umetna konstrukcija, s pomočjo katere je mogoče obiti pravna ali delovnopravna določila v okviru verige podizvajalcev. Sklepanje pogodb z navideznimi samozaposlenimi, katerih storitve pogosto ponujajo agencije za delo, omogoča izogibanje vsakršni odgovornosti, kar zadeva spoštovanje obveznosti na področju davka na prihodek in socialne varnosti. |
| --- | --- |

4.10

Ta pojav danes ni več značilen samo za anglosaksonske države. Tiskovni predstavnik poljske vlade je tako med konferenco o prostem pretoku delavcev izjavil, da vlada vabi iskalce zaposlitve, da se prijavijo kot samozaposleni (6). Tako se lahko izognejo vsem omejitvam – če še obstajajo – v drugih državah članicah in delajo povsod. Samostojni status je redno zavestno uporabljen kot umetna konstrukcija, s pomočjo katere je mogoče obiti pravna ali delovnopravna določila v okviru verige podizvajalcev. Sklepanje pogodb z navideznimi samozaposlenimi, katerih storitve pogosto ponujajo agencije za delo, omogoča izogibanje vsakršni odgovornosti, kar zadeva spoštovanje obveznosti na področju davka na prihodek in socialne varnosti.

| 4.11 | Ta pojav je v velikem obsegu opaziti tudi v gradbeništvu, sektorju, o katerem je bilo opravljenih več raziskav kot o kmetijstvu. Med sektorjema obstaja mnogo podobnosti. V obeh najdemo tri velike dejavnike tveganja, značilne za neformalno delo: intenzivnost in začasnost ter dejavnik tujih delavcev, ki večinoma opravljajo neformalno delo. Socialni partnerji v gradbeništvu so prepoznali nevarnost in zaprosili Evropsko komisijo za zagotovitev sredstev za raziskavo o pojavu (navideznega) samostojnega dela v 18 državah članicah. Komisija je tej zahtevi ugodila in predlog raziskave bo objavljen na javnem razpisu na evropski ravni pred koncem tega leta. |
| --- | --- |

4.11

Ta pojav je v velikem obsegu opaziti tudi v gradbeništvu, sektorju, o katerem je bilo opravljenih več raziskav kot o kmetijstvu. Med sektorjema obstaja mnogo podobnosti. V obeh najdemo tri velike dejavnike tveganja, značilne za neformalno delo: intenzivnost in začasnost ter dejavnik tujih delavcev, ki večinoma opravljajo neformalno delo. Socialni partnerji v gradbeništvu so prepoznali nevarnost in zaprosili Evropsko komisijo za zagotovitev sredstev za raziskavo o pojavu (navideznega) samostojnega dela v 18 državah članicah. Komisija je tej zahtevi ugodila in predlog raziskave bo objavljen na javnem razpisu na evropski ravni pred koncem tega leta.

| 4.12 | Ker trenutno še vedno ni evropskega pravnega okvira za delovno razmerje, na tem področju obstaja praznina za dvomljivo trgovino s poceni delovno silo. To povzroča nezaželene stranske učinke na evropski ravni. Evropska komisija je sama prišla do skoraj enakega zaključka v svojem Poročilu o delovanju prehodnih ureditev, določenih v pristopni pogodbi iz leta 2003, v katerem ugotavlja, da bi „omejitve lahko spodbudile državljane EU-8, da iščejo druge načine za izvajanje gospodarske dejavnosti v državah članicah EU-15, kar se odraža v izredno velikem pritoku napotenih delavcev ali delavcev, ki trdijo, da so samozaposlene osebe“ (7). |
| --- | --- |

4.12

Ker trenutno še vedno ni evropskega pravnega okvira za delovno razmerje, na tem področju obstaja praznina za dvomljivo trgovino s poceni delovno silo. To povzroča nezaželene stranske učinke na evropski ravni. Evropska komisija je sama prišla do skoraj enakega zaključka v svojem Poročilu o delovanju prehodnih ureditev, določenih v pristopni pogodbi iz leta 2003, v katerem ugotavlja, da bi „omejitve lahko spodbudile državljane EU-8, da iščejo druge načine za izvajanje gospodarske dejavnosti v državah članicah EU-15, kar se odraža v izredno velikem pritoku napotenih delavcev ali delavcev, ki trdijo, da so samozaposlene osebe“ (7).

| 4.13 | V tem poročilu Komisija opaža, da so socialni partnerji ob priznavanju, da so bili migracijski tokovi iz držav EU-8 v države EU-15 skromni, odločno poudarili, da se je treba izogibati krčenju delovnih standardov in „socialnemu dumpingu“. Prav tako so poudarili, da omejitve zakonitega dela dejansko povzročajo širjenje dela na črno, t. i. „samozaposlovanja“ ter navideznih ponudnikov storitev in oddaje del podizvajalcem. V naslednjem odstavku Komisija nekoliko popravi stališče, po katerem migracijski tokovi niso bili obsežni, in zapiše, da so „lahko migracijski tokovi v vsej razširjeni EU večji, kot bi lahko sklepali iz podatkov v tem poročilu, ker pojav dela na črno ni v celoti zajet v uradnih statistikah“. Komisija na splošno tudi ugotavlja, da omejitve na trgu dela lahko vodijo k povečanju dela na črno. |
| --- | --- |

4.13

V tem poročilu Komisija opaža, da so socialni partnerji ob priznavanju, da so bili migracijski tokovi iz držav EU-8 v države EU-15 skromni, odločno poudarili, da se je treba izogibati krčenju delovnih standardov in „socialnemu dumpingu“. Prav tako so poudarili, da omejitve zakonitega dela dejansko povzročajo širjenje dela na črno, t. i. „samozaposlovanja“ ter navideznih ponudnikov storitev in oddaje del podizvajalcem. V naslednjem odstavku Komisija nekoliko popravi stališče, po katerem migracijski tokovi niso bili obsežni, in zapiše, da so „lahko migracijski tokovi v vsej razširjeni EU večji, kot bi lahko sklepali iz podatkov v tem poročilu, ker pojav dela na črno ni v celoti zajet v uradnih statistikah“. Komisija na splošno tudi ugotavlja, da omejitve na trgu dela lahko vodijo k povečanju dela na črno.

| 4.14 | Na Nizozemskem je bilo v vrtnarstvu, kmetijskem sektorju z največ delavci, leta 1992 skupno 54 200 delavcev zaposlenih za polni delovni čas. Okoli 87 % delavcev je bilo redno zaposlenih, nekoliko več kot 13 % pa je bilo s podjetjem povezanih na drugačen način (začasna zaposlitev, začasna pogodba, navidez samozaposleni). Leta 2005 je bilo v tem sektorju 59 000 zaposlenih za polni delovni čas, od tega 61 % redno zaposlenih, okoli 39 % pa je bilo s podjetjem povezanih na drugačen način. Omeniti je treba tudi, da se te številke nanašajo le na uradno gospodarstvo. Po ocenah je bilo pomladi 2007 v tem sektorju okoli 40 000 neuradno zaposlenih delavcev za polni delovni čas (8). Vendar pa se zdi, da se delež neformalnega dela v vrtnarstvu stalno zmanjšuje od ukinitve omejevalnih ukrepov za državljane držav, ki so v EU vstopile leta 2004. |
| --- | --- |

4.14

Na Nizozemskem je bilo v vrtnarstvu, kmetijskem sektorju z največ delavci, leta 1992 skupno 54 200 delavcev zaposlenih za polni delovni čas. Okoli 87 % delavcev je bilo redno zaposlenih, nekoliko več kot 13 % pa je bilo s podjetjem povezanih na drugačen način (začasna zaposlitev, začasna pogodba, navidez samozaposleni). Leta 2005 je bilo v tem sektorju 59 000 zaposlenih za polni delovni čas, od tega 61 % redno zaposlenih, okoli 39 % pa je bilo s podjetjem povezanih na drugačen način. Omeniti je treba tudi, da se te številke nanašajo le na uradno gospodarstvo. Po ocenah je bilo pomladi 2007 v tem sektorju okoli 40 000 neuradno zaposlenih delavcev za polni delovni čas (8). Vendar pa se zdi, da se delež neformalnega dela v vrtnarstvu stalno zmanjšuje od ukinitve omejevalnih ukrepov za državljane držav, ki so v EU vstopile leta 2004.

5.   Delovne norme pod pritiskom

| 5.1 | Zadnja leta so pokazala, da ima uvajanje omejitev na trgu dela pogosto nasprotni učinek. Povzroči lahko izogibanje zakonodaji in pravnim ali delovnopravnim določilom. Do 31. decembra 2008 ne bo nobenih omejitev za romunske in bolgarske prosilce zaposlitve v Estoniji, Latviji, Litvi, na Poljskem, Slovaškem, Češkem, Švedskem, Finskem, na Cipru in v Sloveniji. Morali pa se bodo vseeno prijaviti na Finskem, Cipru in v Sloveniji. V drugih 15 državah članicah Unije pa za iskalce zaposlitve iz Romunije in Bolgarije veljajo omejitve (9). Ker ti iskalci zaposlitve prihajajo iz držav članic, ki so v EU vstopile leta 2004, zanje še vedno veljajo nekatere omejitve. Vendar pa te zadevajo le omejeno število držav in imajo bolj omejen doseg kot omejitve, ki zadevajo bolgarske in romunske delavce (10). |
| --- | --- |

5.1

Zadnja leta so pokazala, da ima uvajanje omejitev na trgu dela pogosto nasprotni učinek. Povzroči lahko izogibanje zakonodaji in pravnim ali delovnopravnim določilom. Do 31. decembra 2008 ne bo nobenih omejitev za romunske in bolgarske prosilce zaposlitve v Estoniji, Latviji, Litvi, na Poljskem, Slovaškem, Češkem, Švedskem, Finskem, na Cipru in v Sloveniji. Morali pa se bodo vseeno prijaviti na Finskem, Cipru in v Sloveniji. V drugih 15 državah članicah Unije pa za iskalce zaposlitve iz Romunije in Bolgarije veljajo omejitve (9). Ker ti iskalci zaposlitve prihajajo iz držav članic, ki so v EU vstopile leta 2004, zanje še vedno veljajo nekatere omejitve. Vendar pa te zadevajo le omejeno število držav in imajo bolj omejen doseg kot omejitve, ki zadevajo bolgarske in romunske delavce (10).

| 5.2 | Migracija delovne sile v EU je gospodarskega značaja. Je posledica prostega pretoka delavcev v Evropski uniji, kjer so med državami članicami velike razlike v življenjskem standardu. Visoka brezposelnost v več novih državah članicah in povpraševanje po poceni in neizobraženi delovni sili v 15 starih državah članicah povzroča stalni pritok iskalcev zaposlitve. |
| --- | --- |

5.2

Migracija delovne sile v EU je gospodarskega značaja. Je posledica prostega pretoka delavcev v Evropski uniji, kjer so med državami članicami velike razlike v življenjskem standardu. Visoka brezposelnost v več novih državah članicah in povpraševanje po poceni in neizobraženi delovni sili v 15 starih državah članicah povzroča stalni pritok iskalcev zaposlitve.

| 5.3 | Mnogi najdejo delo v kmetijskem sektorju zaradi sezonskega značaja dela: v času pobiranja pridelkov je zelo veliko povpraševanje po dodatnih delavcih. Nevarnost socialnega dumpinga je v tem sektorju večja kot v drugih, še zlasti zato, ker v več državah članicah kmetijskega sektorja ne ureja kolektivna pogodba in ker se trenutno dogaja, da te pogodbe v kmetijskem sektorju nimajo splošne veljavnosti. |
| --- | --- |

5.3

Mnogi najdejo delo v kmetijskem sektorju zaradi sezonskega značaja dela: v času pobiranja pridelkov je zelo veliko povpraševanje po dodatnih delavcih. Nevarnost socialnega dumpinga je v tem sektorju večja kot v drugih, še zlasti zato, ker v več državah članicah kmetijskega sektorja ne ureja kolektivna pogodba in ker se trenutno dogaja, da te pogodbe v kmetijskem sektorju nimajo splošne veljavnosti.

| 5.4 | Sezonsko delo je strukturni element evropskega kmetijstva. Trajna in učinkovita kmetijska proizvodnja ni mogoča brez prilagodljive delovne sile. Sezonsko delo v kmetijskem sektorju v večji meri opravijo delavci migranti. V nekaterih primerih to vodi v probleme, ki ogrožajo socialno kohezijo. |
| --- | --- |

5.4

Sezonsko delo je strukturni element evropskega kmetijstva. Trajna in učinkovita kmetijska proizvodnja ni mogoča brez prilagodljive delovne sile. Sezonsko delo v kmetijskem sektorju v večji meri opravijo delavci migranti. V nekaterih primerih to vodi v probleme, ki ogrožajo socialno kohezijo.

| 5.5 | Formalno zaposleni delavci migranti so pogosto finančno zanimivejši kot domači delavci, saj delodajalcu zanje ni treba plačevati nekaterih prispevkov, še zlasti za sklade strokovnega usposabljanja in pokojninske sklade. Migranti iz desetih držav članic, ki so v EU vstopile leta 2004 in za katere še vedno veljajo omejitve na trgu dela v nekaterih starih državah članicah, pogosto delajo delno neformalno, zaradi česar jim davčni upravi ni treba prijaviti vseh opravljenih ur. Delavci migranti iz Bolgarije in Romunije, ki jih zadevajo večje omejitve, so na splošno zelo številni v neformalnem zaposlovanju. V neformalnem sektorju vse ure, ki jih opravijo, niso plačane, plačila na uro pa so veliko prenizka, vendar so k temu prisiljeni zaradi škodljivih pogodb, ki so jih podpisali kot navidezni samozaposleni. |
| --- | --- |

5.5

Formalno zaposleni delavci migranti so pogosto finančno zanimivejši kot domači delavci, saj delodajalcu zanje ni treba plačevati nekaterih prispevkov, še zlasti za sklade strokovnega usposabljanja in pokojninske sklade. Migranti iz desetih držav članic, ki so v EU vstopile leta 2004 in za katere še vedno veljajo omejitve na trgu dela v nekaterih starih državah članicah, pogosto delajo delno neformalno, zaradi česar jim davčni upravi ni treba prijaviti vseh opravljenih ur. Delavci migranti iz Bolgarije in Romunije, ki jih zadevajo večje omejitve, so na splošno zelo številni v neformalnem zaposlovanju. V neformalnem sektorju vse ure, ki jih opravijo, niso plačane, plačila na uro pa so veliko prenizka, vendar so k temu prisiljeni zaradi škodljivih pogodb, ki so jih podpisali kot navidezni samozaposleni.

| 5.6 | Mednarodna organizacija dela je problematiki, obravnavani v tem mnenju, posvetila več konvencij. To so konvencije št. 97 (o migraciji z namenom zaposlitve, 1949), št. 143 (o delavcih migrantih, dopolnilne določbe, 1975), št. 181 (o zasebnih agencijah za zaposlovanje, 1997) in št. 184 (varnost in zdravje v kmetijstvu, 2001). Konvencij št. 97 in 181 ni ratificiralo 17 od 27 držav članic. Konvencije št. 143 ni ratificiralo 22 držav članic, konvencije št. 184 pa 24. Nobena od 27 držav članic Unije ni ratificirala vseh štirih konvencij (11). Mednarodna organizacija dela je leta 2006 izdala priporočilo o delovnih razmerjih (12). Namen priporočila je bil izboljšanje zakonodaje na nacionalni ravni v vseh državah, da bi vzpostavili jasno in splošno ločevanje med samozaposlenimi in zaposlenimi. To ločevanje je nujno potrebno, če hočemo odpraviti vedno večje število goljufivih praks, ki skušajo zakriti dejstvo, da so delavci zaposleni, in jih prikazati kot samozaposlene (13). |
| --- | --- |

5.6

Mednarodna organizacija dela je problematiki, obravnavani v tem mnenju, posvetila več konvencij. To so konvencije št. 97 (o migraciji z namenom zaposlitve, 1949), št. 143 (o delavcih migrantih, dopolnilne določbe, 1975), št. 181 (o zasebnih agencijah za zaposlovanje, 1997) in št. 184 (varnost in zdravje v kmetijstvu, 2001). Konvencij št. 97 in 181 ni ratificiralo 17 od 27 držav članic. Konvencije št. 143 ni ratificiralo 22 držav članic, konvencije št. 184 pa 24. Nobena od 27 držav članic Unije ni ratificirala vseh štirih konvencij (11). Mednarodna organizacija dela je leta 2006 izdala priporočilo o delovnih razmerjih (12). Namen priporočila je bil izboljšanje zakonodaje na nacionalni ravni v vseh državah, da bi vzpostavili jasno in splošno ločevanje med samozaposlenimi in zaposlenimi. To ločevanje je nujno potrebno, če hočemo odpraviti vedno večje število goljufivih praks, ki skušajo zakriti dejstvo, da so delavci zaposleni, in jih prikazati kot samozaposlene (13).

6.   Varovanje delovnih norm

| 6.1 | Temeljno načelo mora biti, da se delavci migranti v vseh pogledih obravnavajo enako kot domači delavci. Za enako delo mora biti plačilo enako. Treba je izboljšati pogoje za dostop do socialne varnosti. To ni le v socialnem interesu delavcev, marveč tudi v gospodarskem interesu delodajalcev (pravični konkurenčni pogoji za vse) in v finančnem interesu držav članic (na davčni ravni). To načelo še zdaleč ni povsod v veljavi. Nizozemski socialni partnerji so ob ukinitvi prehodnih ukrepov za državljane iz držav, ki so v EU vstopile leta 2004, izrazili namen, da bi po 1. maju 2007 sodelovali pri nadzoru spoštovanja socialne in delovne zakonodaje in predpisov. Oblasti so obljubile, da bodo pripravile politiko spremljanja. Do danes to še ni obrodilo nobenega otipljivega sadu. |
| --- | --- |

6.1

Temeljno načelo mora biti, da se delavci migranti v vseh pogledih obravnavajo enako kot domači delavci. Za enako delo mora biti plačilo enako. Treba je izboljšati pogoje za dostop do socialne varnosti. To ni le v socialnem interesu delavcev, marveč tudi v gospodarskem interesu delodajalcev (pravični konkurenčni pogoji za vse) in v finančnem interesu držav članic (na davčni ravni). To načelo še zdaleč ni povsod v veljavi. Nizozemski socialni partnerji so ob ukinitvi prehodnih ukrepov za državljane iz držav, ki so v EU vstopile leta 2004, izrazili namen, da bi po 1. maju 2007 sodelovali pri nadzoru spoštovanja socialne in delovne zakonodaje in predpisov. Oblasti so obljubile, da bodo pripravile politiko spremljanja. Do danes to še ni obrodilo nobenega otipljivega sadu.

| 6.2 | Obstaja predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta, ki predvideva sankcije proti delodajalcem, ki zaposlujejo delavce iz tretjih držav brez veljavnih dokumentov (14). Predvideva usklajene sankcije proti delodajalcem, usklajene preventivne ukrepe, opredelitev dobrih praks na področju izvajanja sankcij proti delodajalcem in izmenjavo dobrih praks med državami članicami. |
| --- | --- |

6.2

Obstaja predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta, ki predvideva sankcije proti delodajalcem, ki zaposlujejo delavce iz tretjih držav brez veljavnih dokumentov (14). Predvideva usklajene sankcije proti delodajalcem, usklajene preventivne ukrepe, opredelitev dobrih praks na področju izvajanja sankcij proti delodajalcem in izmenjavo dobrih praks med državami članicami.

| 6.3 | Razlog za ta predlog je veliko število – po ocenah med 4,5 in 8 milijoni – oseb iz tretjih držav, ki nezakonito bivajo v Evropi. To vodi v neformalno delo. Kmetijstvo je poleg gradbeništva, hotelskih in gostinskih storitev ter čistilnega sektorja eden izmed štirih sektorjev, kjer je takšnega dela največ. Evropski parlament in Svet v predlogu sklepata, da tovrstno nezakonito delo „kot vsako neprijavljeno delo državljanov EU vodi v izgube za javne finance in lahko vodi k zmanjšanju plač in slabšanju delovnih pogojev, lahko izkrivlja konkurenco med podjetji in povzroči, da neprijavljeni delavci nimajo zdravstvenega zavarovanja in pokojninskih pravic“. |
| --- | --- |

6.3

Razlog za ta predlog je veliko število – po ocenah med 4,5 in 8 milijoni – oseb iz tretjih držav, ki nezakonito bivajo v Evropi. To vodi v neformalno delo. Kmetijstvo je poleg gradbeništva, hotelskih in gostinskih storitev ter čistilnega sektorja eden izmed štirih sektorjev, kjer je takšnega dela največ. Evropski parlament in Svet v predlogu sklepata, da tovrstno nezakonito delo „kot vsako neprijavljeno delo državljanov EU vodi v izgube za javne finance in lahko vodi k zmanjšanju plač in slabšanju delovnih pogojev, lahko izkrivlja konkurenco med podjetji in povzroči, da neprijavljeni delavci nimajo zdravstvenega zavarovanja in pokojninskih pravic“.

| 6.4 | Evropski socialni partnerji v poročilu o delovanju prehodnih ureditev, določenih v pristopni pogodbi iz leta 2003 (za obdobje od 1. maja 2003 do 30. aprila 2006) opažajo, da „omejitve zakonitega dela vodijo v širjenje neprijavljenega dela, navideznih samozaposlitev fiktivnih ponudnikov storitev in oddaje del podizvajalcem“. Ob tej ugotovitvi bi bilo primerneje odpraviti vse ukrepe, ki veljajo za delavce iz dvanajstih držav, ki so vstopile v Unijo v letih 2004 in 2007, da bi vsi imeli enake pogoje. Velika večina socialnih partnerjev v Evropi je temu naklonjena, pod pogojem, da se na evropski in nacionalni, pa tudi na njihovi ravni sprejmejo konkretni ukrepi za nadzorovanje pravične obravnave delavcev migrantov. |
| --- | --- |

6.4

Evropski socialni partnerji v poročilu o delovanju prehodnih ureditev, določenih v pristopni pogodbi iz leta 2003 (za obdobje od 1. maja 2003 do 30. aprila 2006) opažajo, da „omejitve zakonitega dela vodijo v širjenje neprijavljenega dela, navideznih samozaposlitev fiktivnih ponudnikov storitev in oddaje del podizvajalcem“. Ob tej ugotovitvi bi bilo primerneje odpraviti vse ukrepe, ki veljajo za delavce iz dvanajstih držav, ki so vstopile v Unijo v letih 2004 in 2007, da bi vsi imeli enake pogoje. Velika večina socialnih partnerjev v Evropi je temu naklonjena, pod pogojem, da se na evropski in nacionalni, pa tudi na njihovi ravni sprejmejo konkretni ukrepi za nadzorovanje pravične obravnave delavcev migrantov.

| 6.5 | Če bodo te omejitve ostale, EESO meni, da bi se predlagana direktiva, ki predvideva sankcije proti nezakonitim delodajalcem, ki zaposlujejo državljane iz tretjih držav, nanašala tudi na delodajalce, ki nezakonito zaposlujejo delavce iz držav članic Evropske unije brez veljavnih dokumentov, za katere še veljajo omejitve. Odbor ocenjuje, da je najbolj pomembno, da EU pozorno spremlja ne le prenos direktive v zakonodajo vseh držav članic, marveč tudi njeno izvajanje v praksi. |
| --- | --- |

6.5

Če bodo te omejitve ostale, EESO meni, da bi se predlagana direktiva, ki predvideva sankcije proti nezakonitim delodajalcem, ki zaposlujejo državljane iz tretjih držav, nanašala tudi na delodajalce, ki nezakonito zaposlujejo delavce iz držav članic Evropske unije brez veljavnih dokumentov, za katere še veljajo omejitve. Odbor ocenjuje, da je najbolj pomembno, da EU pozorno spremlja ne le prenos direktive v zakonodajo vseh držav članic, marveč tudi njeno izvajanje v praksi.

| 6.6 | Ta direktiva omogoča odzivanje na velike razlike med državami članicami glede kakovosti in intenzivnosti nadzora in višine kazni. Na Nizozemskem najvišja kazen za delodajalce, ki zaposlijo nezakonite delavce, znaša 6 700 eurov na delavca. V Belgiji znaša 20 000 eurov, v Luksemburgu pa 50 000 eurov. So tudi države članice, ki še niso predvidele nikakršnih sankcij proti delodajalcem, ki zaposlujejo nezakonite delavce. |
| --- | --- |

6.6

Ta direktiva omogoča odzivanje na velike razlike med državami članicami glede kakovosti in intenzivnosti nadzora in višine kazni. Na Nizozemskem najvišja kazen za delodajalce, ki zaposlijo nezakonite delavce, znaša 6 700 eurov na delavca. V Belgiji znaša 20 000 eurov, v Luksemburgu pa 50 000 eurov. So tudi države članice, ki še niso predvidele nikakršnih sankcij proti delodajalcem, ki zaposlujejo nezakonite delavce.

| 6.7 | Izmenjava dobrih praks je bistveni korak v procesu, ki mora voditi k povečevanju socialne kohezije. Med posvetovanjem v Plovdivu (15) je bilo omenjenih več dobrih praks, še zlasti naslednje:






  — | ustanovitev mednarodnega sveta delavcev v obmejni regiji Gradiščansko (16) med Avstrijo in Madžarsko. Avstrijski in madžarski sindikati sodelujejo v tem svetu in nadzorujejo, ali čezmejno delo poteka v skladu z zakonodajo in predpisi; |
| --- | --- | --- |

6.7

Izmenjava dobrih praks je bistveni korak v procesu, ki mora voditi k povečevanju socialne kohezije. Med posvetovanjem v Plovdivu (15) je bilo omenjenih več dobrih praks, še zlasti naslednje:

—

ustanovitev mednarodnega sveta delavcev v obmejni regiji Gradiščansko (16) med Avstrijo in Madžarsko. Avstrijski in madžarski sindikati sodelujejo v tem svetu in nadzorujejo, ali čezmejno delo poteka v skladu z zakonodajo in predpisi;

| — | certificiranje t. i. sistema „gangmasterjev“ (vodij ekip) v Veliki Britaniji (17). Z zelo natančnim nadzorom oblasti certificirajo dobroverne „gangmasterje“, glavne posrednike v kmetijskem sektorju, ki odgovarjajo na povpraševanje po začasnem delu. Mednarodna organizacija dela v svojih publikacijah izrecno omenja ta sistem kot dobro prakso; |
| --- | --- |

—

certificiranje t. i. sistema „gangmasterjev“ (vodij ekip) v Veliki Britaniji (17). Z zelo natančnim nadzorom oblasti certificirajo dobroverne „gangmasterje“, glavne posrednike v kmetijskem sektorju, ki odgovarjajo na povpraševanje po začasnem delu. Mednarodna organizacija dela v svojih publikacijah izrecno omenja ta sistem kot dobro prakso;

| — | v Belgiji so se socialni partnerji dogovorili za operacijski sistem administrativnega nadzora za preprečevanje nezakonitega dela (18); |
| --- | --- |

—

v Belgiji so se socialni partnerji dogovorili za operacijski sistem administrativnega nadzora za preprečevanje nezakonitega dela (18);

| — | na Nizozemskem so socialni partnerji leta 2007 uvedli sistem certificiranja, ki naj bi zagotovil učinkovit nadzor spoštovanja socialnih in delovnih predpisov v primeru začasnega dela (19). Čeprav ima sistem še nekaj začetnih težav, je namen vreden pohvale, njegov razvoj pa je obetaven; |
| --- | --- |

—

na Nizozemskem so socialni partnerji leta 2007 uvedli sistem certificiranja, ki naj bi zagotovil učinkovit nadzor spoštovanja socialnih in delovnih predpisov v primeru začasnega dela (19). Čeprav ima sistem še nekaj začetnih težav, je namen vreden pohvale, njegov razvoj pa je obetaven;

| — | v Italiji so se socialni partnerji in ministri za delo in kmetijstvo septembra 2007 dogovorili o obsežnem programu proti širitvi neformalnega dela in navideznega samostojnega dela v kmetijskem sektorju (20); |
| --- | --- |

—

v Italiji so se socialni partnerji in ministri za delo in kmetijstvo septembra 2007 dogovorili o obsežnem programu proti širitvi neformalnega dela in navideznega samostojnega dela v kmetijskem sektorju (20);

| — | Mednarodna organizacija dela je razvila programe za regularizacijo zasebnih agencij za delo, kar bi preprečevalo, da bi delavci migranti prek dvomljivih posrednikov pristali v krogu trgovanja z ljudmi in prisilnega dela. Ti programi so namenjeni zakonodajalcem, inšpekciji dela, policiji itd. |
| --- | --- |

—

Mednarodna organizacija dela je razvila programe za regularizacijo zasebnih agencij za delo, kar bi preprečevalo, da bi delavci migranti prek dvomljivih posrednikov pristali v krogu trgovanja z ljudmi in prisilnega dela. Ti programi so namenjeni zakonodajalcem, inšpekciji dela, policiji itd.

| 6.8 | Omenjene položaje v več primerih ni mogoče povsem primerjati s položajem romunskih in bolgarskih delavcev, ki iščejo zaposlitev v starih državah članicah EU. Madžarski delavci, ki delajo na Gradiščanskem, se vsak večer vračajo domov, romunski in bolgarski delavci pa ostajajo več mesecev daleč od svojega doma. Prav tako se pojavlja vprašanje zlorab v teh položajih, vendar na veliko bolj omejeni ravni. Oblike zlorab je povsem mogoče odkrivati in zlahka ukrepati proti njim s proaktivnim izvajanjem obstoječih ukrepov. Splošni vtis pa je, da so pogoji za delo v regiji Gradiščansko socialno sprejemljivi. |
| --- | --- |

6.8

Omenjene položaje v več primerih ni mogoče povsem primerjati s položajem romunskih in bolgarskih delavcev, ki iščejo zaposlitev v starih državah članicah EU. Madžarski delavci, ki delajo na Gradiščanskem, se vsak večer vračajo domov, romunski in bolgarski delavci pa ostajajo več mesecev daleč od svojega doma. Prav tako se pojavlja vprašanje zlorab v teh položajih, vendar na veliko bolj omejeni ravni. Oblike zlorab je povsem mogoče odkrivati in zlahka ukrepati proti njim s proaktivnim izvajanjem obstoječih ukrepov. Splošni vtis pa je, da so pogoji za delo v regiji Gradiščansko socialno sprejemljivi.

V Bruslju, 13. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Code NACE A.

1

(2)  www.agri-info.eu.

2

(3)  Agencija Združenih narodov s sedežem v Ženevi.

3

(4)  Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, Dublin.

4

(5)  Evropski institut za raziskave o delovnih razmerah v gradbeništvu.

5

(6)  FAFO, konferenca o prostem pretoku delavcev, 1. junij 2006, Oslo,

6

www.fafo.no.

(7)  COM(2006) 48 konč.

7

(8)  Productschap Tuinbouw, www.tuinbouw.nl.

8

(9)  http://ec.europa.eu/employment_social/free_movement/enlargement_en.htm.

9

(10)  http://ec.europa.eu/eures/home.jsp?lang=sl.

10

(11)  http://www.ilo.org/ilolex/english.

11

(12)  Mednarodna organizacija dela (2006) Priporočilo št. 198 o delovnih razmerjih.

12

(13)  Amsterdam Institute of Advanced Labour Studies.

13

(14)  COM(2007) 249 konč.

14

(15)  Plovdiv, Bolgarija, 18.9.2007.

15

(16)  www.igr.at.

16

(17)  www.gla.gov.uk.

17

(18)  www.limosa.be, www.ksz.fgov.be/En/CBSS.htm.

18

(19)  www.normeringarbeid.nl.

19

(20)  www.lavoro.gov.it, www.lavoro.gov.it/NR/rdonlyres/7E345511-29CC-4D81-B502-225F85070D3C/0/new_n12ottobre07.pdf.

20

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/25

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o položaju na področju zaposlovanja v kmetijstvu

(2008/C 120/06)

Predsedstvo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je 13. marca 2007 sklenilo, da v skladu s členom 29(A) izvedbenih določb poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi:

Položaj na področju zaposlovanja v kmetijstvu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 31. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. WILMS.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 13. decembra) s 96 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek

| 1.1 | Komisija je s sporočilom Zaposlenost na podeželskih območjih: zapolnjevanje vrzeli v zaposlovanju (1) postavila pomemben temelj razpravi o zaposlovanju v kmetijstvu kot pomembnem dejavniku pri ustvarjanju in zagotavljanju delovnih mest na podeželju. |
| --- | --- |

1.1

Komisija je s sporočilom Zaposlenost na podeželskih območjih: zapolnjevanje vrzeli v zaposlovanju (1) postavila pomemben temelj razpravi o zaposlovanju v kmetijstvu kot pomembnem dejavniku pri ustvarjanju in zagotavljanju delovnih mest na podeželju.

| 1.2 | V kmetijstvu še vedno potekajo strukturne spremembe. To bo prizadelo na sto tisoče zaposlenih v kmetijstvu, ki bodo izgubili delovno mesto oz. se bodo zaradi tega spremenile njihove življenjske razmere. Sporočilo skoraj ne upošteva pomembnega dela zaposlovanja v kmetijstvu, namreč položaja delavcev, zlasti sezonskih delavcev in delavcev migrantov. |
| --- | --- |

1.2

V kmetijstvu še vedno potekajo strukturne spremembe. To bo prizadelo na sto tisoče zaposlenih v kmetijstvu, ki bodo izgubili delovno mesto oz. se bodo zaradi tega spremenile njihove življenjske razmere. Sporočilo skoraj ne upošteva pomembnega dela zaposlovanja v kmetijstvu, namreč položaja delavcev, zlasti sezonskih delavcev in delavcev migrantov.

| 1.3 | Glede na prizadevanja Komisije ob letu mobilnosti delavcev (2006) je to vredno obžalovanja. Približno 4 milijone sezonskih delavcev in delavcev s skrajšanim delovnim časom na leto, od tega 2 milijona delavcev migrantov, priča o visoki mobilnosti in fleksibilnosti v kmetijskem sektorju. |
| --- | --- |

1.3

Glede na prizadevanja Komisije ob letu mobilnosti delavcev (2006) je to vredno obžalovanja. Približno 4 milijone sezonskih delavcev in delavcev s skrajšanim delovnim časom na leto, od tega 2 milijona delavcev migrantov, priča o visoki mobilnosti in fleksibilnosti v kmetijskem sektorju.

| 1.4 | Sezonsko delo, zlasti v sektorju sadja in zelenjave, je strukturni element kmetijstva, brez katerega ne more biti učinkovitega in trajnostnega upravljanja z zemljišči. Ker lokalna delovna sila pogosto ne more pokriti potreb po sezonskih delavcih, delavci migranti prispevajo k razvoju evropskega kmetijstva. |
| --- | --- |

1.4

Sezonsko delo, zlasti v sektorju sadja in zelenjave, je strukturni element kmetijstva, brez katerega ne more biti učinkovitega in trajnostnega upravljanja z zemljišči. Ker lokalna delovna sila pogosto ne more pokriti potreb po sezonskih delavcih, delavci migranti prispevajo k razvoju evropskega kmetijstva.

| 1.5 | Proizvodnja zdravih živil je dragocen prispevek k življenjskim pogojem. To vključuje tudi pravično plačilo. |
| --- | --- |

1.5

Proizvodnja zdravih živil je dragocen prispevek k življenjskim pogojem. To vključuje tudi pravično plačilo.

| 1.6 | Kljub visoki stopnji brezposelnosti v mnogih evropskih regijah se pojavljajo zahteve po dodatnih sezonskih delavcih iz Belorusije, Ukrajine in drugih držav. Trg dela v EU se mora razvijati trajnostno na socialnem področju, kar pomeni, da mora vsak imeti možnost, da se preživlja z delom. Te možnosti omejuje dodatna poceni delovna sila iz tretjih držav. |
| --- | --- |

1.6

Kljub visoki stopnji brezposelnosti v mnogih evropskih regijah se pojavljajo zahteve po dodatnih sezonskih delavcih iz Belorusije, Ukrajine in drugih držav. Trg dela v EU se mora razvijati trajnostno na socialnem področju, kar pomeni, da mora vsak imeti možnost, da se preživlja z delom. Te možnosti omejuje dodatna poceni delovna sila iz tretjih držav.

| 1.7 | Cilje rasti, ki si jih je zastavila Evropska unija, je mogoče doseči le z lojalno konkurenco. Zaposlene v kmetijstvu je treba ne glede na njihovo poreklo v vseh pogledih obravnavati enakovredno. |
| --- | --- |

1.7

Cilje rasti, ki si jih je zastavila Evropska unija, je mogoče doseči le z lojalno konkurenco. Zaposlene v kmetijstvu je treba ne glede na njihovo poreklo v vseh pogledih obravnavati enakovredno.

| 1.8 | Na trgu dela v kmetijstvu vlada velika mobilnost. To je v skladu s cilji Komisije. Toda mobilni delavci ne smejo biti v slabšem položaju. Zato mora političnemu in gospodarskemu povezovanju slediti tudi družbena integracija. EESO meni, da je kratkoročno treba sprejeti naslednje ukrepe:






  — | za vse delavce migrante v Evropi je treba določiti minimalne standarde za delovne in stanovanjske razmere; |
| --- | --- | --- |

1.8

Na trgu dela v kmetijstvu vlada velika mobilnost. To je v skladu s cilji Komisije. Toda mobilni delavci ne smejo biti v slabšem položaju. Zato mora političnemu in gospodarskemu povezovanju slediti tudi družbena integracija. EESO meni, da je kratkoročno treba sprejeti naslednje ukrepe:

—

za vse delavce migrante v Evropi je treba določiti minimalne standarde za delovne in stanovanjske razmere;

| — | delavci migranti morajo biti preko zaposlitve deležni polnega socialnega varstva, kar velja tudi za pridobitev pokojninskih pravic; |
| --- | --- |

—

delavci migranti morajo biti preko zaposlitve deležni polnega socialnega varstva, kar velja tudi za pridobitev pokojninskih pravic;

| — | tudi sezonske delavce je treba vključiti v programe izpopolnjevanja; |
| --- | --- |

—

tudi sezonske delavce je treba vključiti v programe izpopolnjevanja;

| — | delavci migranti morajo prejemati informacije o delovnih pogojih in svojih pravicah. |
| --- | --- |

—

delavci migranti morajo prejemati informacije o delovnih pogojih in svojih pravicah.

| 1.9 | V evropskem kmetijstvu je premajhna preglednost na področju obsega zaposlovanja in socialnih standardov. Tako pride do izkrivljanja konkurence. Eden izmed instrumentov za zagotavljanje lojalne konkurence je certificiranje obratov v skladu s socialnimi merili. |
| --- | --- |

1.9

V evropskem kmetijstvu je premajhna preglednost na področju obsega zaposlovanja in socialnih standardov. Tako pride do izkrivljanja konkurence. Eden izmed instrumentov za zagotavljanje lojalne konkurence je certificiranje obratov v skladu s socialnimi merili.

2.   Uvod

Delo v evropskem kmetijstvu se bo še naprej spreminjalo. Velik del zaposlenih predstavljajo delavci s skrajšanim delovnim časom in sezonski delavci. Posebni pogoji veljajo za delavce migrante, ki zapustijo kraj prebivališča, da pridejo na delovno mesto. Ta položaj se v bližnji prihodnosti ne bo bistveno spremenil.

2.1   Razvoj sezonskega dela v kmetijstvu

| 2.1.1 | EESO je v svojih mnenjih že pogosto obravnaval položaj zaposlovanja v kmetijstvu. Razprava o delavcih migrantih in sezonskem delu postaja vse pomembnejša na evropski ravni in tudi v številnih državah članicah. Na mnogih področjih in pri mnogih ukrepih so sedaj dejavni trije glavni akterji: predstavniki delodajalcev, sindikati in politični predstavniki oz. predstavniki uprave. Nekaj primerov:






  — | mnogi kmetijski sindikati z večjezičnim gradivom obveščajo o pravnem položaju v ciljnih državah; |
| --- | --- | --- |

2.1.1

EESO je v svojih mnenjih že pogosto obravnaval položaj zaposlovanja v kmetijstvu. Razprava o delavcih migrantih in sezonskem delu postaja vse pomembnejša na evropski ravni in tudi v številnih državah članicah. Na mnogih področjih in pri mnogih ukrepih so sedaj dejavni trije glavni akterji: predstavniki delodajalcev, sindikati in politični predstavniki oz. predstavniki uprave. Nekaj primerov:

—

mnogi kmetijski sindikati z večjezičnim gradivom obveščajo o pravnem položaju v ciljnih državah;

| — | v nekaterih državah socialni partnerji sklepajo prilagojene kolektivne sporazume za delavce migrante in sezonske delavce; |
| --- | --- |

—

v nekaterih državah socialni partnerji sklepajo prilagojene kolektivne sporazume za delavce migrante in sezonske delavce;

| — | pogosto je na voljo pravno svetovanje za delavce migrante, zlasti pri sklenitvi pogodb o zaposlitvi; |
| --- | --- |

—

pogosto je na voljo pravno svetovanje za delavce migrante, zlasti pri sklenitvi pogodb o zaposlitvi;

| — | nekatere vlade pripravljajo okrogle mize s socialnimi partnerji za izboljšanje položaja sezonskih delavcev in delavcev migrantov; |
| --- | --- |

—

nekatere vlade pripravljajo okrogle mize s socialnimi partnerji za izboljšanje položaja sezonskih delavcev in delavcev migrantov;

| — | tudi Evropska komisija se je po posredovanju socialnih partnerjev začela ukvarjati s to problematiko in vedno bolj spodbuja projekte socialnih partnerjev v zvezi z delavci migranti na evropski ravni in tudi preko svojih skladov, npr. pri izboljšanju stanovanjskih razmer in položaja na področju posredovanja delavcev migrantov. |
| --- | --- |

—

tudi Evropska komisija se je po posredovanju socialnih partnerjev začela ukvarjati s to problematiko in vedno bolj spodbuja projekte socialnih partnerjev v zvezi z delavci migranti na evropski ravni in tudi preko svojih skladov, npr. pri izboljšanju stanovanjskih razmer in položaja na področju posredovanja delavcev migrantov.

| 2.1.2 | Večkrat je bila izražena zahteva po opazovalni skupini za delavce migrante in sezonsko delo. Toda ta zahteva ni bila izpolnjena. Za izboljšanje položaja delovne sile sta temeljnega pomena zlasti zbiranje in predstavitev jasnih podatkov o položaju zaposlovanja v kmetijstvu ter njihova analiza. |
| --- | --- |

2.1.2

Večkrat je bila izražena zahteva po opazovalni skupini za delavce migrante in sezonsko delo. Toda ta zahteva ni bila izpolnjena. Za izboljšanje položaja delovne sile sta temeljnega pomena zlasti zbiranje in predstavitev jasnih podatkov o položaju zaposlovanja v kmetijstvu ter njihova analiza.

2.2   Opredelitev

| 2.2.1 | Vzrok za neodločno razpravo o sezonskem delu v kmetijstvu je premajhna preglednost in pomanjkljiva predstavitev dejanskega položaja. Še vedno ni jasnih podrobnih številk o obsegu sezonskega dela v kmetijstvu. |
| --- | --- |

2.2.1

Vzrok za neodločno razpravo o sezonskem delu v kmetijstvu je premajhna preglednost in pomanjkljiva predstavitev dejanskega položaja. Še vedno ni jasnih podrobnih številk o obsegu sezonskega dela v kmetijstvu.

| 2.2.2 | V kmetijstvu v Evropski uniji je redno zaposlenih približno 2 milijona delavcev. Približno 4 milijone oseb ima negotovo zaposlitev. Nekateri so zaposleni za skrajšan delovni čas, nekateri pa so sezonski delavci za obdobje od nekaj dni do osem mesecev v letu. Velik del teh sezonskih delavcev je delavcev migrantov, ki ne delajo v kraju prebivališča in morajo na svoje delovno mesto pogosto potovati čez mejo. |
| --- | --- |

2.2.2

V kmetijstvu v Evropski uniji je redno zaposlenih približno 2 milijona delavcev. Približno 4 milijone oseb ima negotovo zaposlitev. Nekateri so zaposleni za skrajšan delovni čas, nekateri pa so sezonski delavci za obdobje od nekaj dni do osem mesecev v letu. Velik del teh sezonskih delavcev je delavcev migrantov, ki ne delajo v kraju prebivališča in morajo na svoje delovno mesto pogosto potovati čez mejo.

| 2.2.3 | Pri analizi podatkov o številu zaposlenih je treba temeljito pojasniti merila za določitev npr. velikosti obratov, klasifikacije v panoge in sektorje ter zlasti opredelitev vrtnarstva in kmetijstva, usmerjenega v storitveno dejavnost. |
| --- | --- |

2.2.3

Pri analizi podatkov o številu zaposlenih je treba temeljito pojasniti merila za določitev npr. velikosti obratov, klasifikacije v panoge in sektorje ter zlasti opredelitev vrtnarstva in kmetijstva, usmerjenega v storitveno dejavnost.

3.   Nujnost mnenja

| 3.1 | Mnenje je nujno iz različnih razlogov:






  a. | Komisija v sporočilu o zaposlenosti na podeželskih območjih podrobno obravnava tudi razvoj dela v številkah. Poudarja, da je kljub majhnemu deležu dela v kmetijstvu v podeželskih regijah ta sektor zelo pomemben. Komisija pričakuje, da se bo število zaposlenih v kmetijstvu (pri zaposlitvi, enakovredni polnemu delovnemu času) do leta 2014 zmanjšalo s sedanjih 10 milijonov za 4–6 milijonov (za 2 milijona v EU-15, 1–2 milijona v EU-15-25 in 1–2 milijona v Romuniji in Bolgariji); |
| --- | --- | --- |

3.1

Mnenje je nujno iz različnih razlogov:

a.

Komisija v sporočilu o zaposlenosti na podeželskih območjih podrobno obravnava tudi razvoj dela v številkah. Poudarja, da je kljub majhnemu deležu dela v kmetijstvu v podeželskih regijah ta sektor zelo pomemben. Komisija pričakuje, da se bo število zaposlenih v kmetijstvu (pri zaposlitvi, enakovredni polnemu delovnemu času) do leta 2014 zmanjšalo s sedanjih 10 milijonov za 4–6 milijonov (za 2 milijona v EU-15, 1–2 milijona v EU-15-25 in 1–2 milijona v Romuniji in Bolgariji);

| b. | število zaposlenih za polni delovni čas v EU-15 se bo ustalilo oz. celo – kot npr. v Zvezni republiki Nemčiji (stare zvezne dežele) – rahlo povečalo. V državah pristopnicah je pričakovati zmanjšanje števila zaposlenih za polni delovni čas. Če se bo ta trend nadaljeval, je jasno, da se bo potreba podjetij po sezonskih delavcih v regijah, ki gojijo sadje in zelenjavo, povečala; |
| --- | --- |

b.

število zaposlenih za polni delovni čas v EU-15 se bo ustalilo oz. celo – kot npr. v Zvezni republiki Nemčiji (stare zvezne dežele) – rahlo povečalo. V državah pristopnicah je pričakovati zmanjšanje števila zaposlenih za polni delovni čas. Če se bo ta trend nadaljeval, je jasno, da se bo potreba podjetij po sezonskih delavcih v regijah, ki gojijo sadje in zelenjavo, povečala;

| c. | medtem napovedi kažejo, da se bodo mnoge države soočale s pomanjkanjem kvalificirane delovne sile, ki npr. v podjetjih lahko prevzame vodilna mesta ali upravlja z zapleteno tehnologijo v obratih; |
| --- | --- |

c.

medtem napovedi kažejo, da se bodo mnoge države soočale s pomanjkanjem kvalificirane delovne sile, ki npr. v podjetjih lahko prevzame vodilna mesta ali upravlja z zapleteno tehnologijo v obratih;

| d. | podjetja že tožijo, da ne morejo najti sezonskih delavcev. Nekateri že pozivajo ne le k bolj svobodnemu gibanju delavcev znotraj EU (prost pretok delavcev), ampak tudi k sprejemu vedno več delovne sile iz držav nečlanic EU za sezonsko delo. Poljska se je že začela odpirati in dopušča prihod delavcev iz Belorusije in Ukrajine; |
| --- | --- |

d.

podjetja že tožijo, da ne morejo najti sezonskih delavcev. Nekateri že pozivajo ne le k bolj svobodnemu gibanju delavcev znotraj EU (prost pretok delavcev), ampak tudi k sprejemu vedno več delovne sile iz držav nečlanic EU za sezonsko delo. Poljska se je že začela odpirati in dopušča prihod delavcev iz Belorusije in Ukrajine;

| e. | po drugi strani imajo mnoge, ravno podeželske regije še visoko brezposelnost. Ena od strategij Komisije predvideva povečanje mobilnosti delavcev. Toda za to morajo biti ponujena delovna mesta privlačna; |
| --- | --- |

e.

po drugi strani imajo mnoge, ravno podeželske regije še visoko brezposelnost. Ena od strategij Komisije predvideva povečanje mobilnosti delavcev. Toda za to morajo biti ponujena delovna mesta privlačna;

| f. | ni dvoma o tem, da pri delu, ki je povezano z migracijo, prihaja do konfliktov in problemov; |
| --- | --- |

f.

ni dvoma o tem, da pri delu, ki je povezano z migracijo, prihaja do konfliktov in problemov;

| g. | tudi o tem ni dvoma, da v kmetijstvu zaradi vegetacijskih obdobij prihaja do sezonsko omejenih konic dela, da je torej delo na voljo. V skladu s sklepi lizbonske strategije je treba ustvarjati delovna mesta, toda ta naj bi bila kakovostna; |
| --- | --- |

g.

tudi o tem ni dvoma, da v kmetijstvu zaradi vegetacijskih obdobij prihaja do sezonsko omejenih konic dela, da je torej delo na voljo. V skladu s sklepi lizbonske strategije je treba ustvarjati delovna mesta, toda ta naj bi bila kakovostna;

| h. | v göteborški strategiji so se države članice sporazumele o ciljih trajnostnega razvoja. Socialno razsežnost je pri tem treba upoštevati enakovredno kot gospodarske in okoljske cilje. Iz tega izhaja, da je socialne standarde treba izpolnjevati tudi v primeru delavcev migrantov. Tu morajo podjetja izpolniti svojo socialno odgovornost. Delavci migranti imajo pravico do enake obravnave in pravico do človeka dostojnih stanovanjskih razmer in življenjskih pogojev. Poleg tega jih je treba polno vključiti v sisteme socialnega varstva; |
| --- | --- |

h.

v göteborški strategiji so se države članice sporazumele o ciljih trajnostnega razvoja. Socialno razsežnost je pri tem treba upoštevati enakovredno kot gospodarske in okoljske cilje. Iz tega izhaja, da je socialne standarde treba izpolnjevati tudi v primeru delavcev migrantov. Tu morajo podjetja izpolniti svojo socialno odgovornost. Delavci migranti imajo pravico do enake obravnave in pravico do človeka dostojnih stanovanjskih razmer in življenjskih pogojev. Poleg tega jih je treba polno vključiti v sisteme socialnega varstva;

| i. | s pobudo Evropske komisije proti diskriminaciji je na dnevnem redu tudi razprava proti diskriminaciji o delovnih in življenjskih pogojih delavcev iz tujine; |
| --- | --- |

i.

s pobudo Evropske komisije proti diskriminaciji je na dnevnem redu tudi razprava proti diskriminaciji o delovnih in življenjskih pogojih delavcev iz tujine;

| j. | s popolnim prostim pretokom delavcev EU se spreminjajo tudi možnosti za ukrepanje na državni ravni. To povečuje konkurenco tako med delavci kot tudi med delodajalci; |
| --- | --- |

j.

s popolnim prostim pretokom delavcev EU se spreminjajo tudi možnosti za ukrepanje na državni ravni. To povečuje konkurenco tako med delavci kot tudi med delodajalci;

| k. | ob upoštevanju napovedi Komisije, da se bo število zaposlenih zmanjšalo za 4 do 6 milijonov, razprava o skupni kmetijski politiki ne more potekati brez razprave o kakovosti dela. Položaj redno zaposlenih se bo spremenil, napoveduje se pomanjkanje kvalificiranih delavcev, dolgoročno pa se bo število delavcev ustalilo. |
| --- | --- |

k.

ob upoštevanju napovedi Komisije, da se bo število zaposlenih zmanjšalo za 4 do 6 milijonov, razprava o skupni kmetijski politiki ne more potekati brez razprave o kakovosti dela. Položaj redno zaposlenih se bo spremenil, napoveduje se pomanjkanje kvalificiranih delavcev, dolgoročno pa se bo število delavcev ustalilo.

4.   Aktualni problemi

| 4.1 | Vzroki za delavce migrante so v glavnem razlike v življenjskem standardu evropskih regij. Migracija delovne sile v državah, iz katerih prihajajo migranti, dolgoročno vodi do pomanjkanja delovne sile, zlasti kvalificiranih delavcev. Te regije se skušajo spopadati s pomanjkanjem delovne sile ne le s povišanjem dohodkov ali izboljšanjem stopnje izobrazbe, marveč tudi s privabljanjem delovne sile iz še revnejših regij, ki bodo v prihodnosti vedno pogosteje regije zunaj Evropske unije. |
| --- | --- |

4.1

Vzroki za delavce migrante so v glavnem razlike v življenjskem standardu evropskih regij. Migracija delovne sile v državah, iz katerih prihajajo migranti, dolgoročno vodi do pomanjkanja delovne sile, zlasti kvalificiranih delavcev. Te regije se skušajo spopadati s pomanjkanjem delovne sile ne le s povišanjem dohodkov ali izboljšanjem stopnje izobrazbe, marveč tudi s privabljanjem delovne sile iz še revnejših regij, ki bodo v prihodnosti vedno pogosteje regije zunaj Evropske unije.

| 4.2 | Eden izmed vzrokov za pomanjkanje delovne sile so včasih težki in neobičajni delovni pogoji v panogah. Delavci migranti se prilagajajo trgu. Na prostem trgu se selijo tja, kjer so najboljši pogoji zanje. |
| --- | --- |

4.2

Eden izmed vzrokov za pomanjkanje delovne sile so včasih težki in neobičajni delovni pogoji v panogah. Delavci migranti se prilagajajo trgu. Na prostem trgu se selijo tja, kjer so najboljši pogoji zanje.

| 4.3 | V zvezi z migracijo delovne sile se vedno znova pojavljajo problemi:






  — | položaju migrantk v kmetijstvu je treba nameniti večjo pozornost. Mnoge države zaposlujejo predvsem ženske. To povzroča kulturne in socialne probleme tako v ciljnih državah kot tudi v državah izvora; |
| --- | --- | --- |

4.3

V zvezi z migracijo delovne sile se vedno znova pojavljajo problemi:

—

položaju migrantk v kmetijstvu je treba nameniti večjo pozornost. Mnoge države zaposlujejo predvsem ženske. To povzroča kulturne in socialne probleme tako v ciljnih državah kot tudi v državah izvora;

| — | zaradi izvajanja prehodnih ukrepov na področju prostega pretoka delavcev po širitvi leta 2004 in 2007 v primerih napotitve delavcev za opravljanje storitev prihaja do kršitve delovnega prava. Tako je plačilo včasih nižje od zakonsko določene minimalne plače in od kolektivnih ali običajnih lokalnih določb; |
| --- | --- |

—

zaradi izvajanja prehodnih ukrepov na področju prostega pretoka delavcev po širitvi leta 2004 in 2007 v primerih napotitve delavcev za opravljanje storitev prihaja do kršitve delovnega prava. Tako je plačilo včasih nižje od zakonsko določene minimalne plače in od kolektivnih ali običajnih lokalnih določb;

| — | kljub mnogim prizadevanjem in pobudam sindikati še vedno niso uspeli seznaniti delavce migrante o njihovih pravicah. Mnogi zakoni in pravila ciljnih držav se ne spoštujejo. Takšno izkoriščanje tujih delavcev je v očitnem nasprotju s prizadevanji Evropske unije proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

—

kljub mnogim prizadevanjem in pobudam sindikati še vedno niso uspeli seznaniti delavce migrante o njihovih pravicah. Mnogi zakoni in pravila ciljnih držav se ne spoštujejo. Takšno izkoriščanje tujih delavcev je v očitnem nasprotju s prizadevanji Evropske unije proti diskriminaciji;

| — | sezonski delavci so še vedno finančno prikrajšani na področju socialnega varstva zaradi prekinitev obdobij plačevanja prispevkov; |
| --- | --- |

—

sezonski delavci so še vedno finančno prikrajšani na področju socialnega varstva zaradi prekinitev obdobij plačevanja prispevkov;

| — | za sezonske delavce praviloma ni treba plačevati stroškov, ki izhajajo iz kolektivnih pogodb za delavce v kmetijstvu; |
| --- | --- |

—

za sezonske delavce praviloma ni treba plačevati stroškov, ki izhajajo iz kolektivnih pogodb za delavce v kmetijstvu;

| — | stanovanjski pogoji delavcev migrantov skoraj v nobeni državi niso zadovoljivi; |
| --- | --- |

—

stanovanjski pogoji delavcev migrantov skoraj v nobeni državi niso zadovoljivi;

| — | zaposlovanje v kmetijstvu se razvija v smeri posredovanja agencij za začasno delo. Čeprav obstajajo negativni primeri teh agencij, je lahko začasno delo v korist tako delodajalcu kot tudi delavcu; |
| --- | --- |

—

zaposlovanje v kmetijstvu se razvija v smeri posredovanja agencij za začasno delo. Čeprav obstajajo negativni primeri teh agencij, je lahko začasno delo v korist tako delodajalcu kot tudi delavcu;

| — | v panogah z visokim deležem kratkoročnih delovnih razmerij hitro lahko pride do nezakonitega zaposlovanja. Delavci pogosto izkoriščajo zakonito sezonsko zaposlitev, tako da po preteku obdobja zaposlitve nadaljujejo delo v drugih panogah brez veljavnih dokumentov. |
| --- | --- |

—

v panogah z visokim deležem kratkoročnih delovnih razmerij hitro lahko pride do nezakonitega zaposlovanja. Delavci pogosto izkoriščajo zakonito sezonsko zaposlitev, tako da po preteku obdobja zaposlitve nadaljujejo delo v drugih panogah brez veljavnih dokumentov.

5.   Sklepi in okvir za ukrepe

5.1   Splošni politični okvir

| 5.1.1 | EESO pozdravlja prizadevanja Komisije za povečanje zaposlenosti na podeželju. V tem okviru so potrebna tudi dodatna prizadevanja za večjo preglednost na področju zaposlovanja v kmetijstvu. To vključuje vodenje statistike o zaposlovanju delavcev, pa tudi širše obveščanje zaposlenih o delovnih in življenjskih pogojih v posamezni državi. |
| --- | --- |

5.1.1

EESO pozdravlja prizadevanja Komisije za povečanje zaposlenosti na podeželju. V tem okviru so potrebna tudi dodatna prizadevanja za večjo preglednost na področju zaposlovanja v kmetijstvu. To vključuje vodenje statistike o zaposlovanju delavcev, pa tudi širše obveščanje zaposlenih o delovnih in življenjskih pogojih v posamezni državi.

| 5.1.2 | Dosedanja kmetijska politika se je v glavnem nanašala na kakovostne in kvalitativne vidike proizvodov. Organizacija dela zaposlenih je bila v veliki meri zanemarjena. |
| --- | --- |

5.1.2

Dosedanja kmetijska politika se je v glavnem nanašala na kakovostne in kvalitativne vidike proizvodov. Organizacija dela zaposlenih je bila v veliki meri zanemarjena.

| 5.1.3 | Cilje lizbonske in göteborške strategije je treba še bolj konkretizirati. Pri nadaljnjem razvoju trajnostnega kmetijstva je treba poleg gospodarske in okoljske razsežnosti upoštevati tudi socialno razsežnost. |
| --- | --- |

5.1.3

Cilje lizbonske in göteborške strategije je treba še bolj konkretizirati. Pri nadaljnjem razvoju trajnostnega kmetijstva je treba poleg gospodarske in okoljske razsežnosti upoštevati tudi socialno razsežnost.

| 5.1.4 | Prednostni cilj vseh akterjev mora biti odprava neravnovesij na evropskem trgu dela. Tega ni mogoče doseči tako, da se v Evropo pripelje vedno več poceni delovne sile iz vedno bolj oddaljenih regij. Za evropski model je značilen zlasti tudi razvoj skupnega socialnega življenja v Evropi. Zato ne more biti prostora za gete delavcev migrantov s slabimi življenjskimi in stanovanjskimi razmerami, brez kulturnega in socialnega vključevanja v lokalno življenje. |
| --- | --- |

5.1.4

Prednostni cilj vseh akterjev mora biti odprava neravnovesij na evropskem trgu dela. Tega ni mogoče doseči tako, da se v Evropo pripelje vedno več poceni delovne sile iz vedno bolj oddaljenih regij. Za evropski model je značilen zlasti tudi razvoj skupnega socialnega življenja v Evropi. Zato ne more biti prostora za gete delavcev migrantov s slabimi življenjskimi in stanovanjskimi razmerami, brez kulturnega in socialnega vključevanja v lokalno življenje.

| 5.1.5 | Pri nadaljnjih analizah na tem področju in možnih rešitvah, ki se lahko pokažejo, je treba bolj upoštevati vidik spola. |
| --- | --- |

5.1.5

Pri nadaljnjih analizah na tem področju in možnih rešitvah, ki se lahko pokažejo, je treba bolj upoštevati vidik spola.

| 5.1.6 | Pogoji še niso zagotovljeni. Vsi akterji morajo prispevati svoj delež. |
| --- | --- |

5.1.6

Pogoji še niso zagotovljeni. Vsi akterji morajo prispevati svoj delež.

| 5.1.7 | Delavce migrante je treba obravnavati enakovredno kot lokalne delavce. Komisija mora v okviru svojih možnosti prispevati k temu procesu. Prvi korak v to smer je oblikovanje minimalnih standardov. Ti minimalni standardi tvorijo dobro podlago za široko razpravo o kakovosti dela. |
| --- | --- |

5.1.7

Delavce migrante je treba obravnavati enakovredno kot lokalne delavce. Komisija mora v okviru svojih možnosti prispevati k temu procesu. Prvi korak v to smer je oblikovanje minimalnih standardov. Ti minimalni standardi tvorijo dobro podlago za široko razpravo o kakovosti dela.

5.2   Naloge in pobude socialnih partnerjev

| 5.2.1 | EESO pozdravlja prizadevanja socialnih partnerjev, da se v socialnem dialogu spodbuja razvoj poklicnega usposabljanja v kmetijskem sektorju, predvsem priznavanje poklicnih znanj s strani pooblaščenih organov držav članic. Namen evropskega „potnega lista“ za kmetijstvo (agri-pass), ki je v pripravi, je olajšati mobilnost kmetijskih delavcev na evropskem notranjem trgu. Potni list za kmetijstvo ne sme postati orodje diskriminacije v odnosu do tistih delavcev, ki ga nimajo, marveč bi jih moral le spodbuditi k pridobitvi tega potrdila o kvalifikacijah. |
| --- | --- |

5.2.1

EESO pozdravlja prizadevanja socialnih partnerjev, da se v socialnem dialogu spodbuja razvoj poklicnega usposabljanja v kmetijskem sektorju, predvsem priznavanje poklicnih znanj s strani pooblaščenih organov držav članic. Namen evropskega „potnega lista“ za kmetijstvo (agri-pass), ki je v pripravi, je olajšati mobilnost kmetijskih delavcev na evropskem notranjem trgu. Potni list za kmetijstvo ne sme postati orodje diskriminacije v odnosu do tistih delavcev, ki ga nimajo, marveč bi jih moral le spodbuditi k pridobitvi tega potrdila o kvalifikacijah.

| 5.2.2 | Hkrati lahko pregledne poklicne kvalifikacije izboljšajo mobilnost in možnosti delavcev za delo in nastanitev v drugih državah. EESO pozdravlja pobude Komisije, ki z uvedbo „potnega lista“ za kmetijstvo podpirajo socialne partnerje. |
| --- | --- |

5.2.2

Hkrati lahko pregledne poklicne kvalifikacije izboljšajo mobilnost in možnosti delavcev za delo in nastanitev v drugih državah. EESO pozdravlja pobude Komisije, ki z uvedbo „potnega lista“ za kmetijstvo podpirajo socialne partnerje.

| 5.2.3 | Socialni partnerji bi morali skupaj z Evropsko komisijo in vladami posameznih držav članic razviti in izvajati načrte proti nezakonitemu zaposlovanju. |
| --- | --- |

5.2.3

Socialni partnerji bi morali skupaj z Evropsko komisijo in vladami posameznih držav članic razviti in izvajati načrte proti nezakonitemu zaposlovanju.

5.3   Skupne pobude za socialno varstvo

| 5.3.1 | Socialno varstvo sezonskih delavcev je posebno pomembno. Delavci, ki v obdobju več let opravljajo sezonsko delo, ne smejo biti v slabšem položaju na področju socialnega zavarovanja kot ostali delavci. To zlasti pomeni:






  — | da se lahko vključijo v pokojninski sistem ciljne države in v celoti uveljavljajo pokojninske pravice; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Socialno varstvo sezonskih delavcev je posebno pomembno. Delavci, ki v obdobju več let opravljajo sezonsko delo, ne smejo biti v slabšem položaju na področju socialnega zavarovanja kot ostali delavci. To zlasti pomeni:

—

da se lahko vključijo v pokojninski sistem ciljne države in v celoti uveljavljajo pokojninske pravice;

| — | da se spoštujejo določila o varstvu pri delu in zdravstvenega varstva ter da se delavce migrante obvesti o tveganjih in nevarnostih v njihovem maternem jeziku; |
| --- | --- |

—

da se spoštujejo določila o varstvu pri delu in zdravstvenega varstva ter da se delavce migrante obvesti o tveganjih in nevarnostih v njihovem maternem jeziku;

| — | da imajo delavci migranti polno zdravstveno zavarovanje. |
| --- | --- |

—

da imajo delavci migranti polno zdravstveno zavarovanje.

| 5.3.2 | Delavci morajo biti v svojem maternem jeziku obveščeni o zakonih, sporazumih in praksi, na primer v zvezi z mezdami in plačami, organizacijami, socialnim varstvom, davki in pogoji o varstvu pri delu. Hkrati mora EU spoštovati vlogo partnerjev v kolektivnih pogodbah in se zato ne sme spuščati v sprejemanje predpisov na področjih, ki so v pristojnosti nacionalnih kolektivnih pogodb. |
| --- | --- |

5.3.2

Delavci morajo biti v svojem maternem jeziku obveščeni o zakonih, sporazumih in praksi, na primer v zvezi z mezdami in plačami, organizacijami, socialnim varstvom, davki in pogoji o varstvu pri delu. Hkrati mora EU spoštovati vlogo partnerjev v kolektivnih pogodbah in se zato ne sme spuščati v sprejemanje predpisov na področjih, ki so v pristojnosti nacionalnih kolektivnih pogodb.

5.4   Izboljšanje življenjskih in stanovanjskih razmer delavcev migrantov

| 5.4.1 | Delavci migranti imajo v ciljni državi pravico do dostojnega bivališča. Na evropski ravni je treba razviti okvir, ki bo določal temeljne standarde za bivališča delavcev migrantov. |
| --- | --- |

5.4.1

Delavci migranti imajo v ciljni državi pravico do dostojnega bivališča. Na evropski ravni je treba razviti okvir, ki bo določal temeljne standarde za bivališča delavcev migrantov.

5.5   Znak kakovosti za pravično sezonsko delo

| 5.5.1 | Odbor že leta v številnih mnenjih podpira trajnostno gospodarjenje. Trajnostno gospodarjenje nima le okoljske razsežnosti, ampak se nanaša tudi na gospodarske in socialne vidike. Nevladni in prostovoljni sistem certificiranja za „pravično sezonsko delo“ bi lahko pravičneje oblikoval konkurenco. Merila za prostovoljno certificiranje bi bila lahko:






  — | primerne plače; |
| --- | --- | --- |

5.5.1

Odbor že leta v številnih mnenjih podpira trajnostno gospodarjenje. Trajnostno gospodarjenje nima le okoljske razsežnosti, ampak se nanaša tudi na gospodarske in socialne vidike. Nevladni in prostovoljni sistem certificiranja za „pravično sezonsko delo“ bi lahko pravičneje oblikoval konkurenco. Merila za prostovoljno certificiranje bi bila lahko:

—

primerne plače;

| — | zagotavljanje zdravja in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje zdravja in varnosti pri delu;

| — | udeleženost delavcev v notranjih procesih v obratu; |
| --- | --- |

—

udeleženost delavcev v notranjih procesih v obratu;

| — | pravila na področju pogodbe o delu; |
| --- | --- |

—

pravila na področju pogodbe o delu;

| — | nastanitev; |
| --- | --- |

—

nastanitev;

| — | delovni čas. |
| --- | --- |

—

delovni čas.

Certificiranje mora:

| — | spodbujati pravično konkurenco, |
| --- | --- |

—

spodbujati pravično konkurenco,

| — | obveščati zainteresirane sezonske delavce o podjetjih in |
| --- | --- |

—

obveščati zainteresirane sezonske delavce o podjetjih in

| — | spodbujati dobro prakso podjetij. |
| --- | --- |

—

spodbujati dobro prakso podjetij.

5.6   Širjenje dobre prakse

| 5.6.1 | V evropskem kmetijstvu je mnogo zanimivih pobud in projektov za izboljšanje mobilnosti v kmetijstvu in položaja sezonskih delavcev. EESO poziva Komisijo, da sprejme ukrepe za ovrednotenje in širjenje primerov dobre prakse. |
| --- | --- |

5.6.1

V evropskem kmetijstvu je mnogo zanimivih pobud in projektov za izboljšanje mobilnosti v kmetijstvu in položaja sezonskih delavcev. EESO poziva Komisijo, da sprejme ukrepe za ovrednotenje in širjenje primerov dobre prakse.

V Bruslju, 13. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2006) 857 konč., Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Zaposlenost na podeželskih območjih: zapolnjevanje vrzeli v zaposlovanju.

1

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/29

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vlogi nacionalnih svetov za trajnostni razvoj

(2008/C 120/07)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 25. in 26. aprila 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi:

Vloga nacionalnih svetov za trajnostni razvoj.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje (opazovalna skupina za trajnostni razvoj), zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 27. novembra 2007. Poročevalec je bil g. HAKEN.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra) s 115 glasovi za in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepne ugotovitve

| 1.1 | Nacionalni sveti za trajnostni razvoj so lahko močno in vplivno gonilo na področju trajnostnega razvoja, ker lahko zagotovijo neodvisno svetovanje in gojijo dialog s civilno družbo in zainteresiranimi skupinami o trajnostnem razvoju. |
| --- | --- |

1.1

Nacionalni sveti za trajnostni razvoj so lahko močno in vplivno gonilo na področju trajnostnega razvoja, ker lahko zagotovijo neodvisno svetovanje in gojijo dialog s civilno družbo in zainteresiranimi skupinami o trajnostnem razvoju.

| 1.2 | Pregled nacionalnih svetov v celotni EU kaže zelo pestro podobo. Medtem ko nekatere države nimajo svetov ali so ti nedejavni, se dejavni sveti bistveno razlikujejo po svojih pristojnostih, sestavi, neodvisnosti, virih, pa tudi po učinku, ki ga ima njihovo delo. |
| --- | --- |

1.2

Pregled nacionalnih svetov v celotni EU kaže zelo pestro podobo. Medtem ko nekatere države nimajo svetov ali so ti nedejavni, se dejavni sveti bistveno razlikujejo po svojih pristojnostih, sestavi, neodvisnosti, virih, pa tudi po učinku, ki ga ima njihovo delo.

| 1.3 | Na podlagi pozitivnih izkušenj držav članic z „močnimi“ nacionalnimi sveti EESO poziva vse države članice, naj okrepijo svoje svete ali ustanovijo delujoče in učinkovite svete, če ti še ne obstajajo. |
| --- | --- |

1.3

Na podlagi pozitivnih izkušenj držav članic z „močnimi“ nacionalnimi sveti EESO poziva vse države članice, naj okrepijo svoje svete ali ustanovijo delujoče in učinkovite svete, če ti še ne obstajajo.

| 1.4 | EESO priporoča,






  — | da bi bili v svete vključeni predstavniki vseh glavnih družbenih področij, |
| --- | --- | --- |

1.4

EESO priporoča,

—

da bi bili v svete vključeni predstavniki vseh glavnih družbenih področij,

| — | da bi bili sveti v zadostni meri neodvisni od vlad, |
| --- | --- |

—

da bi bili sveti v zadostni meri neodvisni od vlad,

| — | da bi imeli sveti pomembno vlogo pri oblikovanju strategij za trajnostni razvoj in pri spremljanju njihovega izvajanja, |
| --- | --- |

—

da bi imeli sveti pomembno vlogo pri oblikovanju strategij za trajnostni razvoj in pri spremljanju njihovega izvajanja,

| — | da je treba svete ustrezno financirati, da bodo lahko zagotavljali resnično dodano vrednost razpravam in procesom odločanja, |
| --- | --- |

—

da je treba svete ustrezno financirati, da bodo lahko zagotavljali resnično dodano vrednost razpravam in procesom odločanja,

| — | da bi sveti zbirali izkušnje, izmenjavali najboljše prakse in med seboj vzdrževali odprt dialog, zlasti s krepitvijo mreže Evropskih svetovalnih svetov za okolje in trajnostni razvoj (EEAC). |
| --- | --- |

—

da bi sveti zbirali izkušnje, izmenjavali najboljše prakse in med seboj vzdrževali odprt dialog, zlasti s krepitvijo mreže Evropskih svetovalnih svetov za okolje in trajnostni razvoj (EEAC).

2.   Ozadje

| 2.1 | Trajnostni razvoj pomeni zadovoljevanje potreb sedanje generacije na način, ki ne ogroža možnosti prihodnjih generacij, da zadovoljijo svoje potrebe. To je eden splošnih ciljev EU, ki določajo vse njene politike in ukrepe. Temelji na načelih demokracije, enakosti žensk in moških, solidarnosti, pravne države in spoštovanja temeljnih pravic, vključno s svobodo in enakimi možnostmi za vse. |
| --- | --- |

2.1

Trajnostni razvoj pomeni zadovoljevanje potreb sedanje generacije na način, ki ne ogroža možnosti prihodnjih generacij, da zadovoljijo svoje potrebe. To je eden splošnih ciljev EU, ki določajo vse njene politike in ukrepe. Temelji na načelih demokracije, enakosti žensk in moških, solidarnosti, pravne države in spoštovanja temeljnih pravic, vključno s svobodo in enakimi možnostmi za vse.

| 2.2 | Po konferenci Združenih narodov v Riu leta 1992 je trajnostni razvoj postal svetovno priznano področje politike. Tudi zamisel o posvetovalnih telesih, kot so nacionalni sveti za trajnostni razvoj, se je pojavila na konferenci v Riu. V Agendi 21, ki je prav tako rezultat konference v Riu, je zapisano, da je treba „nacionalno strategijo za trajnostni razvoj oblikovati z najširšo možno udeležbo“; in leta 2002 so priporočila iz Johannesburga pozvala k ustanovitvi svetov za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

2.2

Po konferenci Združenih narodov v Riu leta 1992 je trajnostni razvoj postal svetovno priznano področje politike. Tudi zamisel o posvetovalnih telesih, kot so nacionalni sveti za trajnostni razvoj, se je pojavila na konferenci v Riu. V Agendi 21, ki je prav tako rezultat konference v Riu, je zapisano, da je treba „nacionalno strategijo za trajnostni razvoj oblikovati z najširšo možno udeležbo“; in leta 2002 so priporočila iz Johannesburga pozvala k ustanovitvi svetov za trajnostni razvoj.

| 2.3 | EU je prvo strategijo za trajnostni razvoj sprejela v Göteborgu leta 2001. Da bi oblikovala obširnejšo in učinkovitejšo strategijo, je Komisija leta 2004 začela pregled göteborške strategije, Svet pa je junija 2006 sprejel prenovljeno strategijo za trajnostni razvoj za razširjeno Evropo (1). Namen prenovljene strategije je izvajanje dolgoročnih obveznosti Evrope za dosego cilja trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

2.3

EU je prvo strategijo za trajnostni razvoj sprejela v Göteborgu leta 2001. Da bi oblikovala obširnejšo in učinkovitejšo strategijo, je Komisija leta 2004 začela pregled göteborške strategije, Svet pa je junija 2006 sprejel prenovljeno strategijo za trajnostni razvoj za razširjeno Evropo (1). Namen prenovljene strategije je izvajanje dolgoročnih obveznosti Evrope za dosego cilja trajnostnega razvoja.

| 2.4 | V skladu s priporočili v sklepih ZN in kasneje EU, so številne države v 90-ih letih začele ustanavljati institucije, imenovane nacionalni sveti za trajnostni razvoj, katerih glavni cilj je zagotoviti učinkovito izvajanje Agende 21 in načel trajnostnega razvoja. Nekatere države so ustanovile medresorske usklajevalne organe (npr. madžarska komisija za trajnostni razvoj, 1993), nekatere so ustanovile mešane organe, kot je finska nacionalna komisija za trajnostni razvoj (1993), druge pa so vzpostavile svete s predstavniki civilne družbe, kot sta belgijski nacionalni svet (1993) in britanska okrogla miza za trajnostni razvoj (1994). Druge države so sledile, nekateri obstoječi organi so bili preoblikovani, drugi pa so bili na koncu ukinjeni. |
| --- | --- |

2.4

V skladu s priporočili v sklepih ZN in kasneje EU, so številne države v 90-ih letih začele ustanavljati institucije, imenovane nacionalni sveti za trajnostni razvoj, katerih glavni cilj je zagotoviti učinkovito izvajanje Agende 21 in načel trajnostnega razvoja. Nekatere države so ustanovile medresorske usklajevalne organe (npr. madžarska komisija za trajnostni razvoj, 1993), nekatere so ustanovile mešane organe, kot je finska nacionalna komisija za trajnostni razvoj (1993), druge pa so vzpostavile svete s predstavniki civilne družbe, kot sta belgijski nacionalni svet (1993) in britanska okrogla miza za trajnostni razvoj (1994). Druge države so sledile, nekateri obstoječi organi so bili preoblikovani, drugi pa so bili na koncu ukinjeni.

| 2.5 | V prenovljeni strategiji EU je zapisano: „Države članice bi morale razmisliti o krepitvi ali vzpostavitvi nacionalnih svetovalnih svetov za trajnostni razvoj – če še ne obstajajo –, ki vključujejo vse zainteresirane strani, za spodbuditev strokovne razprave, pomoč pri pripravi nacionalnih strategij trajnostnega razvoja in/ali prispevanje k poročilom o napredku na nacionalni ravni in na ravni EU. Nacionalni sveti za trajnostni razvoj naj bi povečali vključitev civilne družbe pri vprašanjih trajnostnega razvoja in prispevali k boljšemu povezovanju različnih politik in političnih ravni, med drugim tudi s pomočjo Evropskih svetovalnih svetov za okolje in trajnostni razvoj (European Environmental and Sustainable Development Advisory Councils – EEAC)“. |
| --- | --- |

2.5

V prenovljeni strategiji EU je zapisano: „Države članice bi morale razmisliti o krepitvi ali vzpostavitvi nacionalnih svetovalnih svetov za trajnostni razvoj – če še ne obstajajo –, ki vključujejo vse zainteresirane strani, za spodbuditev strokovne razprave, pomoč pri pripravi nacionalnih strategij trajnostnega razvoja in/ali prispevanje k poročilom o napredku na nacionalni ravni in na ravni EU. Nacionalni sveti za trajnostni razvoj naj bi povečali vključitev civilne družbe pri vprašanjih trajnostnega razvoja in prispevali k boljšemu povezovanju različnih politik in političnih ravni, med drugim tudi s pomočjo Evropskih svetovalnih svetov za okolje in trajnostni razvoj (European Environmental and Sustainable Development Advisory Councils – EEAC)“.

| 2.6 | Nacionalni sveti za trajnostni razvoj so bili doslej uradno ustanovljeni v številnih državah članicah. Zaradi različne preteklosti držav članic je tudi oblika nacionalnih svetov za trajnostni razvoj v EU precej raznolika. 24 držav članic ima neke vrste svet za trajnostni razvoj ali okoljsko politiko; od teh ima osem držav članic poseben svet za trajnostni razvoj, šest pa jih ima okoljske svete, katerih člani so zainteresirane strani ali strokovnjaki in ki so tudi dejavni na področju trajnostnega razvoja. Druge države imajo vladne usklajevalne organe, imenovane sveti, pri čemer je v nekatere izmed njih vključena civilna družba. Nekateri od njih niso dejavni. V več državah, kjer imajo regije precejšnje pristojnosti, so bili poleg nacionalnih svetov ustanovljeni tudi regionalni sveti. Hitro povečanje števila nacionalnih svetov za trajnostni razvoj kaže, da imajo potencial in bi lahko zagotovili dodano vrednost procesom oblikovanja politik in razpravi v širši civilni družbi. |
| --- | --- |

2.6

Nacionalni sveti za trajnostni razvoj so bili doslej uradno ustanovljeni v številnih državah članicah. Zaradi različne preteklosti držav članic je tudi oblika nacionalnih svetov za trajnostni razvoj v EU precej raznolika. 24 držav članic ima neke vrste svet za trajnostni razvoj ali okoljsko politiko; od teh ima osem držav članic poseben svet za trajnostni razvoj, šest pa jih ima okoljske svete, katerih člani so zainteresirane strani ali strokovnjaki in ki so tudi dejavni na področju trajnostnega razvoja. Druge države imajo vladne usklajevalne organe, imenovane sveti, pri čemer je v nekatere izmed njih vključena civilna družba. Nekateri od njih niso dejavni. V več državah, kjer imajo regije precejšnje pristojnosti, so bili poleg nacionalnih svetov ustanovljeni tudi regionalni sveti. Hitro povečanje števila nacionalnih svetov za trajnostni razvoj kaže, da imajo potencial in bi lahko zagotovili dodano vrednost procesom oblikovanja politik in razpravi v širši civilni družbi.

| 2.7 | Namen mnenja je preučiti vlogo nacionalnih svetov za trajnostni razvoj, njihove pristojnosti, sestavo, vire, metode dela in zlasti vključevanje civilne družbe v njihovo delo. Do določene mere je namen mnenja tudi preučiti učinkovitost nacionalnih svetov, pri čemer se je treba zavedati, da je tovrstno ocenjevanje vedno rahlo subjektivno. Ocenjevanje temelji zlasti na raziskavah mreže EEAC (2), rezultatih vprašalnika, ki ga je EESO poslal več osrednjim nacionalnim točkam in nacionalnim svetom za trajnostni razvoj ter številnim organizacijam civilne družbe. Poleg tega so bili opravljeni številni pogovori z nacionalnimi sveti in predstavniki civilne družbe. |
| --- | --- |

2.7

Namen mnenja je preučiti vlogo nacionalnih svetov za trajnostni razvoj, njihove pristojnosti, sestavo, vire, metode dela in zlasti vključevanje civilne družbe v njihovo delo. Do določene mere je namen mnenja tudi preučiti učinkovitost nacionalnih svetov, pri čemer se je treba zavedati, da je tovrstno ocenjevanje vedno rahlo subjektivno. Ocenjevanje temelji zlasti na raziskavah mreže EEAC (2), rezultatih vprašalnika, ki ga je EESO poslal več osrednjim nacionalnim točkam in nacionalnim svetom za trajnostni razvoj ter številnim organizacijam civilne družbe. Poleg tega so bili opravljeni številni pogovori z nacionalnimi sveti in predstavniki civilne družbe.

3.   Pregled nacionalnih svetov za trajnostni razvoj

| 3.1 | Pregled nacionalnih svetov za trajnostni razvoj, ki sledi, kaže izredno pestro podobo. |
| --- | --- |

3.1

Pregled nacionalnih svetov za trajnostni razvoj, ki sledi, kaže izredno pestro podobo.

Pristojnosti svetov

| 3.2 | Opredeliti je mogoče štiri glavne naloge nacionalnih svetov:






  — | svetovanje vladnim organom (pomoč pri pripravi strategij za trajnostni razvoj in objava poročil o posebnih politikah); |
| --- | --- | --- |

3.2

Opredeliti je mogoče štiri glavne naloge nacionalnih svetov:

—

svetovanje vladnim organom (pomoč pri pripravi strategij za trajnostni razvoj in objava poročil o posebnih politikah);

| — | spremljanje napredka pri izvajanju strategij za trajnostni razvoj ali doseganju posebnih ciljev in opozarjanju na pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

—

spremljanje napredka pri izvajanju strategij za trajnostni razvoj ali doseganju posebnih ciljev in opozarjanju na pomanjkljivosti;

| — | spodbujanje dialoga in posvetovanja s civilno družbo (tako, da so predstavniki civilne družbe kot člani sveta vključeni v delo svetov, s spodbujanjem dialoga med njimi in z vlado); |
| --- | --- |

—

spodbujanje dialoga in posvetovanja s civilno družbo (tako, da so predstavniki civilne družbe kot člani sveta vključeni v delo svetov, s spodbujanjem dialoga med njimi in z vlado);

| — | obveščanje o trajnostnem razvoju (z organizacijo javnih prireditev in objavljanjem informacij o trajnostnem razvoju na internetu, v medijih itd.). |
| --- | --- |

—

obveščanje o trajnostnem razvoju (z organizacijo javnih prireditev in objavljanjem informacij o trajnostnem razvoju na internetu, v medijih itd.).

| 3.2.1 | Teh štirih nalog ne opravljajo sveti v vseh državah članicah. V nekaterih so njihove pristojnosti veliko bolj omejene, v drugih pa sveti kljub temu, da so zadolženi za te naloge, te opravljajo le deloma ali pa sploh ne. To se kaže tudi v dejstvu, da se nekateri sveti sestajajo zelo redko (2–3-krat na leto). Drugi se sestajajo pogosteje in imajo dodatne delovne skupine (zlasti učinkovite so očitno delovne skupine, ki so ustanovljene kot projektne skupine, ki delajo na dejanskem projektu, kot pa statične skupine, ki se osredotočijo na eno temo). V nekaterih državah članicah lahko sveti prispevajo k oblikovanju nacionalne strategije za trajnostni razvoj v zgodnji fazi, medtem ko v drugih sodelujejo šele v kasnejši fazi ali pa sploh ne. Število poročil, ki jih pripravijo, se giblje od nič do več kot 10 na leto. Dobro uveljavljeni sveti imajo redne stike z zainteresiranimi skupinami in redno pripravljajo javne prireditve ali strokovna srečanja. |
| --- | --- |

3.2.1

Teh štirih nalog ne opravljajo sveti v vseh državah članicah. V nekaterih so njihove pristojnosti veliko bolj omejene, v drugih pa sveti kljub temu, da so zadolženi za te naloge, te opravljajo le deloma ali pa sploh ne. To se kaže tudi v dejstvu, da se nekateri sveti sestajajo zelo redko (2–3-krat na leto). Drugi se sestajajo pogosteje in imajo dodatne delovne skupine (zlasti učinkovite so očitno delovne skupine, ki so ustanovljene kot projektne skupine, ki delajo na dejanskem projektu, kot pa statične skupine, ki se osredotočijo na eno temo). V nekaterih državah članicah lahko sveti prispevajo k oblikovanju nacionalne strategije za trajnostni razvoj v zgodnji fazi, medtem ko v drugih sodelujejo šele v kasnejši fazi ali pa sploh ne. Število poročil, ki jih pripravijo, se giblje od nič do več kot 10 na leto. Dobro uveljavljeni sveti imajo redne stike z zainteresiranimi skupinami in redno pripravljajo javne prireditve ali strokovna srečanja.

Velikost in sestava svetov

| 3.3 | Nacionalni sveti za trajnostni razvoj se razlikujejo po velikosti in sestavi. Število članov se giblje od 15 v Nemčiji do 78 v Belgiji, 81 na Finskem in 90 v Franciji. V večini svetov so predstavniki civilne družbe (gospodarstva, sindikatov, nevladnih organizacij in raziskovalnih institutov). V drugih so predstavniki različnih vladnih ministrstev. V nekaterih primerih se vladni usklajevalni organ imenuje svet in lahko vključuje majhno število zainteresiranih strani. Pogosto so v njih tudi predstavniki regionalnih in lokalnih oblasti. Številni predstavniki civilne družbe so izrazili nezadovoljstvo zaradi nezadostne vključenosti civilne družbe v njihov nacionalni svet in v procese trajnostnega razvoja na splošno. |
| --- | --- |

3.3

Nacionalni sveti za trajnostni razvoj se razlikujejo po velikosti in sestavi. Število članov se giblje od 15 v Nemčiji do 78 v Belgiji, 81 na Finskem in 90 v Franciji. V večini svetov so predstavniki civilne družbe (gospodarstva, sindikatov, nevladnih organizacij in raziskovalnih institutov). V drugih so predstavniki različnih vladnih ministrstev. V nekaterih primerih se vladni usklajevalni organ imenuje svet in lahko vključuje majhno število zainteresiranih strani. Pogosto so v njih tudi predstavniki regionalnih in lokalnih oblasti. Številni predstavniki civilne družbe so izrazili nezadovoljstvo zaradi nezadostne vključenosti civilne družbe v njihov nacionalni svet in v procese trajnostnega razvoja na splošno.

Stopnja neodvisnosti

| 3.4 | Ker svete ustanavljajo in financirajo vlade, so v tem smisli „odvisni“. Da bi pridobili spoštovanje tako vladnih organov kot tudi organizacij civilne družbe, morajo sveti doseči ustrezno raven neodvisnosti, vzpostavitev tega ravnovesja pa je težka naloga. Postopki izbire članov so različni, toda na splošno člane sveta imenuje vlada, ponavadi na podlagi predlogov organizacij civilne družbe, ki so zastopane v svetu. Drugo vprašanje je povezano z osebjem, ki dela za svet. V mnogih državah osebje prihaja iz vladnih organov. To lahko omeji stopnjo neodvisnosti sveta. Poleg tega nekaterim svetom predseduje član vlade. |
| --- | --- |

3.4

Ker svete ustanavljajo in financirajo vlade, so v tem smisli „odvisni“. Da bi pridobili spoštovanje tako vladnih organov kot tudi organizacij civilne družbe, morajo sveti doseči ustrezno raven neodvisnosti, vzpostavitev tega ravnovesja pa je težka naloga. Postopki izbire članov so različni, toda na splošno člane sveta imenuje vlada, ponavadi na podlagi predlogov organizacij civilne družbe, ki so zastopane v svetu. Drugo vprašanje je povezano z osebjem, ki dela za svet. V mnogih državah osebje prihaja iz vladnih organov. To lahko omeji stopnjo neodvisnosti sveta. Poleg tega nekaterim svetom predseduje član vlade.

Viri

| 3.5 | Sveti so zelo neenakomerno opremljeni, tako s človeškimi viri kot tudi s proračunom, ki jim je na voljo. V nekaterih državah, kjer ima sekretariat sedež na ministrstvu, ima svet le enega uradnika, ki poleg tega pogosto ne dela ves čas za svet. Število osebja se giblje od manj kot 1 do 20. Britanski svet je z 58 zaposlenimi največji po številu osebja. Vsi sveti nimajo svojega proračuna. Obseg proračuna se giblje od manj kot 0,1 do okrog 1 milijona EUR, z izjemo britanskega sveta, katerega proračun znaša 5,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

3.5

Sveti so zelo neenakomerno opremljeni, tako s človeškimi viri kot tudi s proračunom, ki jim je na voljo. V nekaterih državah, kjer ima sekretariat sedež na ministrstvu, ima svet le enega uradnika, ki poleg tega pogosto ne dela ves čas za svet. Število osebja se giblje od manj kot 1 do 20. Britanski svet je z 58 zaposlenimi največji po številu osebja. Vsi sveti nimajo svojega proračuna. Obseg proračuna se giblje od manj kot 0,1 do okrog 1 milijona EUR, z izjemo britanskega sveta, katerega proračun znaša 5,5 milijona EUR.

Učinek

| 3.6 | Učinek dela svetov je težko oceniti, toda iz prejetih podatkov je mogoče potegniti nekaj sklepov. V več državah, kjer ima svet močen mandat, je na primer mogoče opaziti, da je bil velik del priporočil sveta vključen v vladne politike, zlasti v zvezi z nacionalno strategijo za trajnostni razvoj. Nekateri sveti imajo očitno dober dostop do vladnih ministrov in ministrstev ter z njimi poteka redno posvetovanje pri oblikovanju politik. Drugi nimajo tako tesnih stikov. Lahko bi tudi rekli, da je nekaterim svetom uspelo doseči veliko število zainteresiranih strani in širšo javnost s tem, ko so na svoje prireditve privabili mnogo udeležencev ter tako zagotovili močno vključenost civilne družbe v procese trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

3.6

Učinek dela svetov je težko oceniti, toda iz prejetih podatkov je mogoče potegniti nekaj sklepov. V več državah, kjer ima svet močen mandat, je na primer mogoče opaziti, da je bil velik del priporočil sveta vključen v vladne politike, zlasti v zvezi z nacionalno strategijo za trajnostni razvoj. Nekateri sveti imajo očitno dober dostop do vladnih ministrov in ministrstev ter z njimi poteka redno posvetovanje pri oblikovanju politik. Drugi nimajo tako tesnih stikov. Lahko bi tudi rekli, da je nekaterim svetom uspelo doseči veliko število zainteresiranih strani in širšo javnost s tem, ko so na svoje prireditve privabili mnogo udeležencev ter tako zagotovili močno vključenost civilne družbe v procese trajnostnega razvoja.

Ocena

| 3.7 | Nacionalni sveti za trajnostni razvoj so lahko močno in vplivno gonilo na področju trajnostnega razvoja. Zagotovijo lahko neodvisno svetovanje in široko znanje; lahko vzdržujejo dialog s civilno družbo in zainteresiranimi skupinami; imajo lahko pomembno vlogo pri spremljanju napredka pri izpolnjevanju dolgoročnih ciljev trajnosti in lahko prevzamejo dragoceno vlogo kritika, ko je napredek premajhen. |
| --- | --- |

3.7

Nacionalni sveti za trajnostni razvoj so lahko močno in vplivno gonilo na področju trajnostnega razvoja. Zagotovijo lahko neodvisno svetovanje in široko znanje; lahko vzdržujejo dialog s civilno družbo in zainteresiranimi skupinami; imajo lahko pomembno vlogo pri spremljanju napredka pri izpolnjevanju dolgoročnih ciljev trajnosti in lahko prevzamejo dragoceno vlogo kritika, ko je napredek premajhen.

| 3.8 | Medtem ko nekatere države nimajo svetov ali so ti nedejavni, se dejavni sveti bistveno razlikujejo po svojih pristojnostih, sestavi, neodvisnosti, virih, pa tudi po učinku, ki ga ima njihovo delo. Vzrok za to so različni dejavniki: velikost in politična organizacija države, vloga, ki jo vlada pripisuje politikam trajnostnega razvoja, tradicija vključevanja civilne družbe, obstoj drugih organov, ki imajo deloma pristojnosti sveta, pripravljenost vlade, da sprejema nasvete drugega organa itd. |
| --- | --- |

3.8

Medtem ko nekatere države nimajo svetov ali so ti nedejavni, se dejavni sveti bistveno razlikujejo po svojih pristojnostih, sestavi, neodvisnosti, virih, pa tudi po učinku, ki ga ima njihovo delo. Vzrok za to so različni dejavniki: velikost in politična organizacija države, vloga, ki jo vlada pripisuje politikam trajnostnega razvoja, tradicija vključevanja civilne družbe, obstoj drugih organov, ki imajo deloma pristojnosti sveta, pripravljenost vlade, da sprejema nasvete drugega organa itd.

| 3.9 | Vse države članice ne izkoriščajo celotnega potenciala nacionalnih svetov. V nekaterih so bili sveti očitno ustanovljeni bolj „za okras“ kot zaradi interesa za resnični prispevek civilne družbe. Toda v številnih državah so sveti dobro uveljavljeni in izpolnjujejo svojo vlogo ter imajo dejanski vpliv. |
| --- | --- |

3.9

Vse države članice ne izkoriščajo celotnega potenciala nacionalnih svetov. V nekaterih so bili sveti očitno ustanovljeni bolj „za okras“ kot zaradi interesa za resnični prispevek civilne družbe. Toda v številnih državah so sveti dobro uveljavljeni in izpolnjujejo svojo vlogo ter imajo dejanski vpliv.

| 3.10 | Večina svetov očitno nima zadostnih virov, da bi lahko izpolnjevala vse dodeljene naloge. Za zbiranje podatkov, analizo politik in njihovih vplivov, organizacijo sej sveta in javnih prireditev, pripravo dobro utemeljenih in verodostojnih poročil ter njihovo aktivno posredovanje vladi in drugim je potrebno precej osebja in sredstev. |
| --- | --- |

3.10

Večina svetov očitno nima zadostnih virov, da bi lahko izpolnjevala vse dodeljene naloge. Za zbiranje podatkov, analizo politik in njihovih vplivov, organizacijo sej sveta in javnih prireditev, pripravo dobro utemeljenih in verodostojnih poročil ter njihovo aktivno posredovanje vladi in drugim je potrebno precej osebja in sredstev.

| 3.11 | V nekaterih državah članicah ima vlada očitno zelo močno vlogo, npr. pri imenovanju članov sveta, v zvezi s številom vladnih predstavnikov v svetu in osebjem, ki dela za svet. V teh primerih obstaja določena nevarnost, da v delu sveta prevladajo stališča vlade in je tako manjša možnost, da lahko svet pomembno pomaga vladi pri premagovanju kratkoročnih političnih interesov in zasledovanju dolgoročnih ciljev trajnosti. |
| --- | --- |

3.11

V nekaterih državah članicah ima vlada očitno zelo močno vlogo, npr. pri imenovanju članov sveta, v zvezi s številom vladnih predstavnikov v svetu in osebjem, ki dela za svet. V teh primerih obstaja določena nevarnost, da v delu sveta prevladajo stališča vlade in je tako manjša možnost, da lahko svet pomembno pomaga vladi pri premagovanju kratkoročnih političnih interesov in zasledovanju dolgoročnih ciljev trajnosti.

| 3.12 | Sveti imajo različne izkušnje s spodbujanjem vključevanja civilne družbe v vprašanja trajnostnega razvoja. Z razvojem dobre prakse na tem področju bi se lahko v celi Evropi veliko naučili drug od drugega. |
| --- | --- |

3.12

Sveti imajo različne izkušnje s spodbujanjem vključevanja civilne družbe v vprašanja trajnostnega razvoja. Z razvojem dobre prakse na tem področju bi se lahko v celi Evropi veliko naučili drug od drugega.

| 3.13 | Evropska unija in države članice imajo deljene pristojnosti pri mnogih vprašanjih trajnostnega razvoja. Toda večina svetov ima omejene možnosti za osredotočanje na evropske vidike ali izvajanje vpliva v Bruslju. To vprašanje so deloma rešili z ustanovitvijo mreže EEAC, ki postaja vse pomembnejši glas za trajnostni razvoj v Evropi. |
| --- | --- |

3.13

Evropska unija in države članice imajo deljene pristojnosti pri mnogih vprašanjih trajnostnega razvoja. Toda večina svetov ima omejene možnosti za osredotočanje na evropske vidike ali izvajanje vpliva v Bruslju. To vprašanje so deloma rešili z ustanovitvijo mreže EEAC, ki postaja vse pomembnejši glas za trajnostni razvoj v Evropi.

4.   Priporočila

| 4.1 | Na podlagi pozitivnih izkušenj držav članic z „močnimi“ nacionalnimi sveti EESO poziva vse države članice, naj okrepijo nacionalne svete za trajnostni razvoj ali ustanovijo močne svete, če ti še ne obstajajo. |
| --- | --- |

4.1

Na podlagi pozitivnih izkušenj držav članic z „močnimi“ nacionalnimi sveti EESO poziva vse države članice, naj okrepijo nacionalne svete za trajnostni razvoj ali ustanovijo močne svete, če ti še ne obstajajo.

| 4.2 | Sestava, mandat in naloge nacionalnih svetov za trajnostni razvoj se od države do države razlikujejo glede na lokalne razmere in politične strukture. EESO priporoča državam članicam, naj posvetijo veliko pozornost naslednjim splošnim priporočilom o glavnih vidikih svetov. |
| --- | --- |

4.2

Sestava, mandat in naloge nacionalnih svetov za trajnostni razvoj se od države do države razlikujejo glede na lokalne razmere in politične strukture. EESO priporoča državam članicam, naj posvetijo veliko pozornost naslednjim splošnim priporočilom o glavnih vidikih svetov.

| 4.2.1 | Članstvo: nacionalni sveti za trajnostni razvoj imajo več moči in so bolj verodostojni, če so v njih predstavniki vseh glavnih družbenih področij, ki se ukvarjajo z vprašanji trajnostnega razvoja. Širša je sestava sveta, večja je možnost, da bo prišlo do rešitev, ki bodo široko sprejemljive. |
| --- | --- |

4.2.1

Članstvo: nacionalni sveti za trajnostni razvoj imajo več moči in so bolj verodostojni, če so v njih predstavniki vseh glavnih družbenih področij, ki se ukvarjajo z vprašanji trajnostnega razvoja. Širša je sestava sveta, večja je možnost, da bo prišlo do rešitev, ki bodo široko sprejemljive.

| 4.2.2 | Mandat in vizija: nosilci odločitev morajo za dosego trajnosti razviti dolgoročno vizijo in upoštevati potrebe prihodnjih generacij in planeta kot celote ter tudi trenutne in kratkoročne politične dejavnike. Nacionalni sveti za trajnostni razvoj imajo lahko pomembno vlogo pri posredovanju te dolgoročne vizije. Da bi lahko učinkovito opravljali to vlogo, potrebujejo člane z vizijo, vplivom in ugledom v družbi, ki so sposobni zavzeti neodvisna stališča in postavljati pod vprašaj sedanje politike in prakse. |
| --- | --- |

4.2.2

Mandat in vizija: nosilci odločitev morajo za dosego trajnosti razviti dolgoročno vizijo in upoštevati potrebe prihodnjih generacij in planeta kot celote ter tudi trenutne in kratkoročne politične dejavnike. Nacionalni sveti za trajnostni razvoj imajo lahko pomembno vlogo pri posredovanju te dolgoročne vizije. Da bi lahko učinkovito opravljali to vlogo, potrebujejo člane z vizijo, vplivom in ugledom v družbi, ki so sposobni zavzeti neodvisna stališča in postavljati pod vprašaj sedanje politike in prakse.

| 4.2.3 | Neodvisnost: nacionalni sveti za trajnostni razvoj bi lahko močneje vplivali v prid trajnostnemu razvoju, če bi bili v zadostni meri neodvisni od vlade in bi lahko obravnavali težka politična vprašanja, kjer so morda kratkoročni politični cilji v neki meri nasprotju z dolgoročnimi trajnostnimi zahtevami. |
| --- | --- |

4.2.3

Neodvisnost: nacionalni sveti za trajnostni razvoj bi lahko močneje vplivali v prid trajnostnemu razvoju, če bi bili v zadostni meri neodvisni od vlade in bi lahko obravnavali težka politična vprašanja, kjer so morda kratkoročni politični cilji v neki meri nasprotju z dolgoročnimi trajnostnimi zahtevami.

| 4.2.4 | Področje delovanja: nacionalni sveti za trajnostni razvoj bi morali imeti že v zgodnji fazi pomembno vlogo pri pripravi strategij za trajnostni razvoj (in podobnih strategij) ter pri spremljanju njihovega izvajanja. Sem sodi obravnavanje široke palete trajnostnih vprašanj, kot so podnebne spremembe, energetska in prometna politika, biotska raznovrstnost, vprašanja podeželja in kmetijstva, ter splošno trajnostno upravljanje gospodarstva. Nacionalni sveti za trajnostni razvoj so najverjetneje najbolj produktivni, če lahko poleg tega, da določena vprašanja preučujejo na zaprosilo vlade, na lastno pobudo obravnavajo druga področja, za katera menijo, da so pomembna. |
| --- | --- |

4.2.4

Področje delovanja: nacionalni sveti za trajnostni razvoj bi morali imeti že v zgodnji fazi pomembno vlogo pri pripravi strategij za trajnostni razvoj (in podobnih strategij) ter pri spremljanju njihovega izvajanja. Sem sodi obravnavanje široke palete trajnostnih vprašanj, kot so podnebne spremembe, energetska in prometna politika, biotska raznovrstnost, vprašanja podeželja in kmetijstva, ter splošno trajnostno upravljanje gospodarstva. Nacionalni sveti za trajnostni razvoj so najverjetneje najbolj produktivni, če lahko poleg tega, da določena vprašanja preučujejo na zaprosilo vlade, na lastno pobudo obravnavajo druga področja, za katera menijo, da so pomembna.

| 4.2.5 | Dostop do informacij: za dobro delovanje morajo imeti nacionalni sveti za trajnostni razvoj zmogljivosti za zbiranje podatkov iz vseh ustreznih virov in zlasti dober dostop do vladnih informacij in mnenj. |
| --- | --- |

4.2.5

Dostop do informacij: za dobro delovanje morajo imeti nacionalni sveti za trajnostni razvoj zmogljivosti za zbiranje podatkov iz vseh ustreznih virov in zlasti dober dostop do vladnih informacij in mnenj.

| 4.2.6 | Spodbujanje vključevanja civilne družbe v vprašanja trajnostnega razvoja: pomembna vloga nacionalnih svetov za trajnostni razvoj je povečati ozaveščenost javnosti. Sveti imajo lahko dragoceno vlogo pri tem, da pristojnim organom pomagajo vključiti dimenzijo trajnostnega razvoja v formalno in neformalno izobraževanje. Lahko spodbujajo širše razumevanje teh vprašanj v medijih. Z objavo letnih poročil nacionalnih svetov za trajnostni razvoj o „stanju trajnosti“ bi lahko dodatno usmerili pozornost na to temo in spodbudili javno razpravo. |
| --- | --- |

4.2.6

Spodbujanje vključevanja civilne družbe v vprašanja trajnostnega razvoja: pomembna vloga nacionalnih svetov za trajnostni razvoj je povečati ozaveščenost javnosti. Sveti imajo lahko dragoceno vlogo pri tem, da pristojnim organom pomagajo vključiti dimenzijo trajnostnega razvoja v formalno in neformalno izobraževanje. Lahko spodbujajo širše razumevanje teh vprašanj v medijih. Z objavo letnih poročil nacionalnih svetov za trajnostni razvoj o „stanju trajnosti“ bi lahko dodatno usmerili pozornost na to temo in spodbudili javno razpravo.

| 4.2.7 | Sredstva: EESO poziva države članice, naj zagotovijo zadostno financiranje nacionalnih svetov, da bodo lahko opravljali naloge in zagotavljali resnično dodano vrednost razpravam in procesom odločanja o vprašanjih trajnosti. |
| --- | --- |

4.2.7

Sredstva: EESO poziva države članice, naj zagotovijo zadostno financiranje nacionalnih svetov, da bodo lahko opravljali naloge in zagotavljali resnično dodano vrednost razpravam in procesom odločanja o vprašanjih trajnosti.

| 4.2.8 | Evropsko sodelovanje: Odbor spodbuja nacionalne svete za trajnostni razvoj k zbiranju izkušenj, izmenjavi najboljših praks in vzdrževanju odprtega dialoga med sveti, zlasti s krepitvijo mreže EEAC. Tako bi nastal močan evropski zagovornik trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

4.2.8

Evropsko sodelovanje: Odbor spodbuja nacionalne svete za trajnostni razvoj k zbiranju izkušenj, izmenjavi najboljših praks in vzdrževanju odprtega dialoga med sveti, zlasti s krepitvijo mreže EEAC. Tako bi nastal močan evropski zagovornik trajnostnega razvoja.

| 4.3 | EESO priporoča svetom, naj povečajo zmogljivosti za samostojno in skupno sodelovanje z evropskimi institucijami o evropskih vidikih politike trajnostnega razvoja z vidika civilne družbe. EESO (in zlasti opazovalna skupina za trajnostni razvoj) bi lahko imel koristno vlogo pri spodbujanju močnejšega vključevanja nacionalnih svetov za trajnostni razvoj v evropska vprašanja trajnosti. EESO bi si lahko prizadeval za redno sodelovanje z EEAC in njenimi člani o prihodnjih vprašanjih. Lahko bi si prizadeval za podporo vseevropskih primerjalnih študij na tovrstne teme, pri čemer bi se zlasti osredotočil na prispevek in vlogo civilne družbe. Lahko bi si tudi prizadeval poudarjati in širiti primere dobre prakse. |
| --- | --- |

4.3

EESO priporoča svetom, naj povečajo zmogljivosti za samostojno in skupno sodelovanje z evropskimi institucijami o evropskih vidikih politike trajnostnega razvoja z vidika civilne družbe. EESO (in zlasti opazovalna skupina za trajnostni razvoj) bi lahko imel koristno vlogo pri spodbujanju močnejšega vključevanja nacionalnih svetov za trajnostni razvoj v evropska vprašanja trajnosti. EESO bi si lahko prizadeval za redno sodelovanje z EEAC in njenimi člani o prihodnjih vprašanjih. Lahko bi si prizadeval za podporo vseevropskih primerjalnih študij na tovrstne teme, pri čemer bi se zlasti osredotočil na prispevek in vlogo civilne družbe. Lahko bi si tudi prizadeval poudarjati in širiti primere dobre prakse.

| 4.4 | EESO poudarja, da je nujna tudi široka udeležba javnosti pri vprašanjih trajnostnega razvoja zunaj okvira dejavnosti nacionalnih svetov. Zato poziva oblasti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, naj v vse politične odločitve s pomembnim vidikom trajnosti vključijo predstavnike civilne družbe. Za določanje minimalnih standardov dobre prakse za vključevanje javnosti ni nikakršnih smernic. EESO za podporo vključevanju priporoča redne primerjalne analize ali nagrajevanje najboljših praks. Nacionalni sveti za trajnostni razvoj bi morali tudi tesno sodelovati z drugimi organizacijami in institucijami, ki obravnavajo trajnostni razvoj v državah članicah, med drugim z ekonomsko-socialnimi sveti, kjer obstajajo. |
| --- | --- |

4.4

EESO poudarja, da je nujna tudi široka udeležba javnosti pri vprašanjih trajnostnega razvoja zunaj okvira dejavnosti nacionalnih svetov. Zato poziva oblasti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, naj v vse politične odločitve s pomembnim vidikom trajnosti vključijo predstavnike civilne družbe. Za določanje minimalnih standardov dobre prakse za vključevanje javnosti ni nikakršnih smernic. EESO za podporo vključevanju priporoča redne primerjalne analize ali nagrajevanje najboljših praks. Nacionalni sveti za trajnostni razvoj bi morali tudi tesno sodelovati z drugimi organizacijami in institucijami, ki obravnavajo trajnostni razvoj v državah članicah, med drugim z ekonomsko-socialnimi sveti, kjer obstajajo.

| 4.5 | Na koncu EESO poudarja, da je delo nacionalnih svetov za trajnostni razvoj lahko uspešno le, če so vlade pripravljene prisluhniti njihovim nasvetom in jih upoštevati ter če sprejmejo konkretne ukrepe za boljše upoštevanje trajnostnega vidika pri oblikovanju nacionalnih politik, vključno z dodelitvijo ustreznih sredstev. |
| --- | --- |

4.5

Na koncu EESO poudarja, da je delo nacionalnih svetov za trajnostni razvoj lahko uspešno le, če so vlade pripravljene prisluhniti njihovim nasvetom in jih upoštevati ter če sprejmejo konkretne ukrepe za boljše upoštevanje trajnostnega vidika pri oblikovanju nacionalnih politik, vključno z dodelitvijo ustreznih sredstev.

V Bruslju, 12. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Strategija EU za trajnostni razvoj, sklepi Sveta, 26. junij 2006.

1

(2)  Glej vire informacij na koncu dokumenta.

2

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/33

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi o boljšem razstavljanju ladij

COM(2007) 269 konč.

(2008/C 120/08)

Evropska komisija je 22. maja 2007 v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti sklenila, da Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Zelena knjiga o boljšem razstavljanju ladij.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 31. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. ADAMS.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje soglasno sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 13. decembra).

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog Komisije za ukrepanje na mednarodni in regionalni ravni, da bi čim prej spremenili sedanjo nesprejemljivo prakso razstavljanja ladij. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog Komisije za ukrepanje na mednarodni in regionalni ravni, da bi čim prej spremenili sedanjo nesprejemljivo prakso razstavljanja ladij.

| 1.2 | V sedanji strukturi mednarodna industrija razstavljanja ladij obsega različne oblike, od varnih, dobro urejenih obratov v suhih dokih do obal, kjer ročno razstavljajo plovila in kjer je zelo nizka raven zdravstvene, varnostne in okoljske zaščite. Večina trgovskih ladij trenutno konča na eni izmed obal Južne Azije. Na svetovni ravni je zelo veliko pomanjkanje obratov za razstavljanje ladij, ki so združljiva z načeli okoljske in socialne sprejemljivosti. |
| --- | --- |

1.2

V sedanji strukturi mednarodna industrija razstavljanja ladij obsega različne oblike, od varnih, dobro urejenih obratov v suhih dokih do obal, kjer ročno razstavljajo plovila in kjer je zelo nizka raven zdravstvene, varnostne in okoljske zaščite. Večina trgovskih ladij trenutno konča na eni izmed obal Južne Azije. Na svetovni ravni je zelo veliko pomanjkanje obratov za razstavljanje ladij, ki so združljiva z načeli okoljske in socialne sprejemljivosti.

| 1.3 | Odbor izraža skrb, da bo ta položaj poslabšalo veliko povečanje števila ladij, ki ne bodo več v uporabi v prihodnjih nekaj letih po splošnem prenehanju obratovanja tankerjev z enojnim trupom; povečanje števila ladij, ki čakajo na razstavljanje trenutni zaostanek je 15 milijonov na tono lahkega izpodriva (LDT) (1), pa tudi nedavni razmah ladjedelništva. Presežek plovil, ki jih je treba odstraniti v prihodnjih letih, je delno posledica ukrepov, ki jih je na spodbudo EU k zaščiti lastnega okolja sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO), zato je jasno, da mora EU ukrepati. |
| --- | --- |

1.3

Odbor izraža skrb, da bo ta položaj poslabšalo veliko povečanje števila ladij, ki ne bodo več v uporabi v prihodnjih nekaj letih po splošnem prenehanju obratovanja tankerjev z enojnim trupom; povečanje števila ladij, ki čakajo na razstavljanje trenutni zaostanek je 15 milijonov na tono lahkega izpodriva (LDT) (1), pa tudi nedavni razmah ladjedelništva. Presežek plovil, ki jih je treba odstraniti v prihodnjih letih, je delno posledica ukrepov, ki jih je na spodbudo EU k zaščiti lastnega okolja sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO), zato je jasno, da mora EU ukrepati.

| 1.4 | Odbor ugotavlja, da nekateri lastniki ladij v oceno stroškov obratovanja ne vključijo operativnih stroškov za varno in strokovno odlaganje izrabljenih ladij, čeprav jih veliko (2) vidi potrebo po ukrepih in jih sami sprejmejo. |
| --- | --- |

1.4

Odbor ugotavlja, da nekateri lastniki ladij v oceno stroškov obratovanja ne vključijo operativnih stroškov za varno in strokovno odlaganje izrabljenih ladij, čeprav jih veliko (2) vidi potrebo po ukrepih in jih sami sprejmejo.

| 1.5 | Odbor poleg tega ugotavlja, da je zlahka mogoče zaobiti pravne določbe v EU, ki naj bi preprečevale, da bi ladje na zadnjo pot odplule in bile razstavljene na kraju brez ustreznih obratov. EESO se je vztrajno zavzemal – zadnjič marca 2007 v mnenju o zeleni knjigi z naslovom Prihodnji pomorski politiki Unije naproti
   (3) – za to, da bi države članice hitro ratificirale mednarodne konvencije o pomorski varnosti in varstvo okolja ter zagotovile njihovo ustrezno uresničevanje. |
| --- | --- |

1.5

Odbor poleg tega ugotavlja, da je zlahka mogoče zaobiti pravne določbe v EU, ki naj bi preprečevale, da bi ladje na zadnjo pot odplule in bile razstavljene na kraju brez ustreznih obratov. EESO se je vztrajno zavzemal – zadnjič marca 2007 v mnenju o zeleni knjigi z naslovom Prihodnji pomorski politiki Unije naproti
   (3) – za to, da bi države članice hitro ratificirale mednarodne konvencije o pomorski varnosti in varstvo okolja ter zagotovile njihovo ustrezno uresničevanje.

| 1.6 | Odbor priznava, da je razstavljanje izrabljenih ladij zapleteno vprašanje, saj državam v razvoju, ki ponujajo razstavljanje po nizki ceni, prinaša številne zaposlitve in vire surovin. Hkrati Odbor ugotavlja, da so strukturna revščina ter drugi socialni in pravni problemi na nekaterih območjih Južne Azije močno povezani z odsotnostjo in neuresničevanjem osnovnih standardov varnosti pri delu, osnovnih delovnih standardov in varstva okolja. |
| --- | --- |

1.6

Odbor priznava, da je razstavljanje izrabljenih ladij zapleteno vprašanje, saj državam v razvoju, ki ponujajo razstavljanje po nizki ceni, prinaša številne zaposlitve in vire surovin. Hkrati Odbor ugotavlja, da so strukturna revščina ter drugi socialni in pravni problemi na nekaterih območjih Južne Azije močno povezani z odsotnostjo in neuresničevanjem osnovnih standardov varnosti pri delu, osnovnih delovnih standardov in varstva okolja.

EESO v svojem mnenju priporoča:

| 1.7 | IMO bi moral vzpostaviti močno mednarodno ureditev za identifikacijo, nadzor in odstranjevanje izrabljenih ladij. Ta ureditev mora biti enakovredni ravni nadzora v Baselski konvenciji: vključevati mora vse pomembne standarde Mednarodne organizacije dela (ILO); ne sme dovoljevati izjem in preprečiti mora, da bi izrabljene ladje z nevarnimi odpadki šle v države, ki niso podpisnice konvencije in imajo neustrezne obrate. |
| --- | --- |

1.7

IMO bi moral vzpostaviti močno mednarodno ureditev za identifikacijo, nadzor in odstranjevanje izrabljenih ladij. Ta ureditev mora biti enakovredni ravni nadzora v Baselski konvenciji: vključevati mora vse pomembne standarde Mednarodne organizacije dela (ILO); ne sme dovoljevati izjem in preprečiti mora, da bi izrabljene ladje z nevarnimi odpadki šle v države, ki niso podpisnice konvencije in imajo neustrezne obrate.

| 1.8 | Vendar pa bo za izvedbo takšnega spora IMO potrebnih več let, zato:






  — | je treba spodbujati in podpirati učinkovite prostovoljne programe lastnikov ladij, s katerimi bi zmanjšali težave z odstranjevanjem; |
| --- | --- | --- |

1.8

Vendar pa bo za izvedbo takšnega spora IMO potrebnih več let, zato:

—

je treba spodbujati in podpirati učinkovite prostovoljne programe lastnikov ladij, s katerimi bi zmanjšali težave z odstranjevanjem;

| — | bi morala EU nedvoumno uporabiti trenutno zakonodajo z izvrševanjem Uredbe o pošiljkah odpadkov. Potrebni bi bili takojšnji ukrepi za to, da bi pristaniške države imele pravico, da določeno ladjo razglasijo za izrabljeno in da bi podprli dokument s smernicami, ki bi pojasnil pojma „določen za odstranitev“ in „država izvoza“. EESO poleg tega poziva Komisijo, da pripravi in izvaja dodatne ukrepe za preprečevanje izogibanja predpisom, npr. z zahtevo po finančnih jamstvih za ladje, ki so starejše od 25 let ali pa so označene kot zelo nevarne, in pogojevanjem nakazovanja subvencij ladjarskim družbam z uporabo „zelenih“ obratov za razstavljanje ali predčiščenje; |
| --- | --- |

—

bi morala EU nedvoumno uporabiti trenutno zakonodajo z izvrševanjem Uredbe o pošiljkah odpadkov. Potrebni bi bili takojšnji ukrepi za to, da bi pristaniške države imele pravico, da določeno ladjo razglasijo za izrabljeno in da bi podprli dokument s smernicami, ki bi pojasnil pojma „določen za odstranitev“ in „država izvoza“. EESO poleg tega poziva Komisijo, da pripravi in izvaja dodatne ukrepe za preprečevanje izogibanja predpisom, npr. z zahtevo po finančnih jamstvih za ladje, ki so starejše od 25 let ali pa so označene kot zelo nevarne, in pogojevanjem nakazovanja subvencij ladjarskim družbam z uporabo „zelenih“ obratov za razstavljanje ali predčiščenje;

| — | bi EU poleg tega morala razviti sistem certificiranja in pregledov za varne in okolju prijazne obrate za razstavljanje, ki bi ga upravljala tretja stran. Ta ukrep, ki ga zahteva ladjarska industrija, bo pomagal ustvariti preglednost in enake pogoje za vse. |
| --- | --- |

—

bi EU poleg tega morala razviti sistem certificiranja in pregledov za varne in okolju prijazne obrate za razstavljanje, ki bi ga upravljala tretja stran. Ta ukrep, ki ga zahteva ladjarska industrija, bo pomagal ustvariti preglednost in enake pogoje za vse.

| 1.9 | EESO se jasno zavzema za spodbujanje najboljših praks pri reciklaži in predčiščenju ladij (odstranjevanje plinov in strupenih odpadkov) znotraj EU. Zaveza držav članic, da bodo tako ravnale z vsemi ladjami v državni lasti, in obvezujoče klavzule o izrabljenih ladjah, ko te prodajajo tretjim strankam, so ključni začetni koraki pri podpori takšnemu pristopu. S predčiščenjem plovil pred izvozom se bodo odprle možnosti za dobavo čistega jekla sekundarnega taljenja v Južno Azijo, kjer je veliko povpraševanje. V ta namen naj bi pripravili dokument s smernicami o predčiščenju. |
| --- | --- |

1.9

EESO se jasno zavzema za spodbujanje najboljših praks pri reciklaži in predčiščenju ladij (odstranjevanje plinov in strupenih odpadkov) znotraj EU. Zaveza držav članic, da bodo tako ravnale z vsemi ladjami v državni lasti, in obvezujoče klavzule o izrabljenih ladjah, ko te prodajajo tretjim strankam, so ključni začetni koraki pri podpori takšnemu pristopu. S predčiščenjem plovil pred izvozom se bodo odprle možnosti za dobavo čistega jekla sekundarnega taljenja v Južno Azijo, kjer je veliko povpraševanje. V ta namen naj bi pripravili dokument s smernicami o predčiščenju.

| 1.10 | Z zagotovitvijo finančne in tehnične pomoči južnoazijskim državam za izboljšanje obratov bo mogoče omiliti nekatere najtežje probleme. Ladij tako ne bodo več razstavljali na obali, marveč na pomolih ali v suhih dokih in zagotovljeni bodo boljši varnostni pogoji in naprave za upravljanje z odpadki. |
| --- | --- |

1.10

Z zagotovitvijo finančne in tehnične pomoči južnoazijskim državam za izboljšanje obratov bo mogoče omiliti nekatere najtežje probleme. Ladij tako ne bodo več razstavljali na obali, marveč na pomolih ali v suhih dokih in zagotovljeni bodo boljši varnostni pogoji in naprave za upravljanje z odpadki.

| 1.11 | EESO se zaveda, da bodo učinkoviti ukrepi na tem področju zahtevali dodatne stroške. Podpira mehanizme, ki jih Komisija predlaga za vključevanje tovrstnih stroškov v običajne obratovalne stroške ladij. IMO in lastniki ladij še zlasti pozivajo k nadaljnjim ukrepom za zagotavljanje skladov za reciklažo za vsako ladjo, v katerega bi vplačevali med vso obratovalno dobo ladje ali pa bi ga vzpostavili ob splovitvi ladje. Različne finančne institucije so sposobne pripraviti in izvajati takšne ukrepe. Če takšen mednarodni sklad ni možen, bi se EU morala usmeriti k regionalnim mehanizmom, kot so davki države, kjer je pristanišče, in podobno. |
| --- | --- |

1.11

EESO se zaveda, da bodo učinkoviti ukrepi na tem področju zahtevali dodatne stroške. Podpira mehanizme, ki jih Komisija predlaga za vključevanje tovrstnih stroškov v običajne obratovalne stroške ladij. IMO in lastniki ladij še zlasti pozivajo k nadaljnjim ukrepom za zagotavljanje skladov za reciklažo za vsako ladjo, v katerega bi vplačevali med vso obratovalno dobo ladje ali pa bi ga vzpostavili ob splovitvi ladje. Različne finančne institucije so sposobne pripraviti in izvajati takšne ukrepe. Če takšen mednarodni sklad ni možen, bi se EU morala usmeriti k regionalnim mehanizmom, kot so davki države, kjer je pristanišče, in podobno.

| 1.12 | Upoštevanje zahtev za recikliranje pri oblikovanju, ugotovitev tveganj in čim večje zmanjšanje uporabe strupenih snovi pri gradnji bo na dolgi rok imelo pozitiven učinek. EESO pri tem podpira prizadevanja EU, IMO ter lastnikov ladij in graditeljev ladij. |
| --- | --- |

1.12

Upoštevanje zahtev za recikliranje pri oblikovanju, ugotovitev tveganj in čim večje zmanjšanje uporabe strupenih snovi pri gradnji bo na dolgi rok imelo pozitiven učinek. EESO pri tem podpira prizadevanja EU, IMO ter lastnikov ladij in graditeljev ladij.

2.   Uvod

| 2.1 | Ozadje za izdelavo tega mnenja je položaj v mednarodnem ladijskem prometu in mednarodnem prevozu odpadkov. 200 do 600 velikih ladij je vsako leto razstavljenih in recikliranih, pri čemer se znova pridobi jeklo in druge surovine. Velik delež teh del je opravljen na obalah južnoazijskih držav, izpostavljenih plimi in oseki, za varnost delavcev in varstvo okolja pa je slabo poskrbljeno. Po ocenah se bo v prihodnjih osmih letih na odlagališčih za razstavljanje ladij nabralo okoli 5,5 milijona ton nevarnih snovi, še zlasti oljna gošča, olja, barve, plastika in azbest. |
| --- | --- |

2.1

Ozadje za izdelavo tega mnenja je položaj v mednarodnem ladijskem prometu in mednarodnem prevozu odpadkov. 200 do 600 velikih ladij je vsako leto razstavljenih in recikliranih, pri čemer se znova pridobi jeklo in druge surovine. Velik delež teh del je opravljen na obalah južnoazijskih držav, izpostavljenih plimi in oseki, za varnost delavcev in varstvo okolja pa je slabo poskrbljeno. Po ocenah se bo v prihodnjih osmih letih na odlagališčih za razstavljanje ladij nabralo okoli 5,5 milijona ton nevarnih snovi, še zlasti oljna gošča, olja, barve, plastika in azbest.

| 2.2 | Nobeno od delovišč za razstavljanje ladij na indijski podcelini nima zadrževalnih sistemov za preprečevanje onesnaževanja tal in vode, obdelava odpadkov pa je le redko v skladu celo z najnižjimi okoljskimi standardi. Nizka stopnja varnostnih ukrepov vodi v številne nesreče in dolgoročno tveganje za zdravje, saj delavci pri delu s strupenimi snovmi niso ustrezno zaščiteni (4). |
| --- | --- |

2.2

Nobeno od delovišč za razstavljanje ladij na indijski podcelini nima zadrževalnih sistemov za preprečevanje onesnaževanja tal in vode, obdelava odpadkov pa je le redko v skladu celo z najnižjimi okoljskimi standardi. Nizka stopnja varnostnih ukrepov vodi v številne nesreče in dolgoročno tveganje za zdravje, saj delavci pri delu s strupenimi snovmi niso ustrezno zaščiteni (4).

| 2.3 | Prevoz izrabljenih ladij od industrijskih držav do držav v razvoju je urejen z mednarodno zakonodajo o pošiljkah odpadkov, izvoz plovil iz Evropske skupnosti, ki vsebujejo nevarne snovi, pa prepoveduje Uredba ES o pošiljkah odpadkov. Vendar pa je zaradi prevoza do pomorskih agentov in prehoda na druge zastave manj jasno, kdo je pravi lastnik in čigava je odgovornost, kar oteži uporabo obstoječe zakonodaje in omogoča neodgovornim lastnikom, da se izognejo svojim obveznostim. |
| --- | --- |

2.3

Prevoz izrabljenih ladij od industrijskih držav do držav v razvoju je urejen z mednarodno zakonodajo o pošiljkah odpadkov, izvoz plovil iz Evropske skupnosti, ki vsebujejo nevarne snovi, pa prepoveduje Uredba ES o pošiljkah odpadkov. Vendar pa je zaradi prevoza do pomorskih agentov in prehoda na druge zastave manj jasno, kdo je pravi lastnik in čigava je odgovornost, kar oteži uporabo obstoječe zakonodaje in omogoča neodgovornim lastnikom, da se izognejo svojim obveznostim.

| 2.4 | Del rešitve je vzpostavljanje večjih kapacitet v EU. Čeprav bi to pomenilo napredek, ki bi ga lahko sprejele vojaške ladje in ladje v državni lasti, pa ni verjetno, da bi bilo mogoče obdelati več kot majhen delež od 105 milijonov ton lahkega izpodriva, ki je predviden za razstavljanje do leta 2020 (5). |
| --- | --- |

2.4

Del rešitve je vzpostavljanje večjih kapacitet v EU. Čeprav bi to pomenilo napredek, ki bi ga lahko sprejele vojaške ladje in ladje v državni lasti, pa ni verjetno, da bi bilo mogoče obdelati več kot majhen delež od 105 milijonov ton lahkega izpodriva, ki je predviden za razstavljanje do leta 2020 (5).

| 2.5 | Zelena knjiga zato intenzivno išče nove pristope, s katerimi bi bilo mogoče stroškovno učinkovito in celovito izboljšati veljavne standarde v skladu z zgoraj navedeno evropsko in mednarodno zakonodajo. |
| --- | --- |

2.5

Zelena knjiga zato intenzivno išče nove pristope, s katerimi bi bilo mogoče stroškovno učinkovito in celovito izboljšati veljavne standarde v skladu z zgoraj navedeno evropsko in mednarodno zakonodajo.

3.   Povzetek Zelene knjige

| 3.1 | V svojih sklepih 20. novembra 2006 je Svet ekološko upravljanje razstavljanja ladij označil za prednostno nalogo Evropske unije. Komisija je o tem vprašanju že sprejela stališče v Zeleni knjigi o pomorski politiki junija 2006 (6), v kateri predlaga, naj prihodnja pomorska politika EU podpira pobude na mednarodni ravni, da bi predpisali vsaj minimalne standarde o recikliranju ladij in spodbujali ustanavljanje „čistih“ obratov za recikliranje. |
| --- | --- |

3.1

V svojih sklepih 20. novembra 2006 je Svet ekološko upravljanje razstavljanja ladij označil za prednostno nalogo Evropske unije. Komisija je o tem vprašanju že sprejela stališče v Zeleni knjigi o pomorski politiki junija 2006 (6), v kateri predlaga, naj prihodnja pomorska politika EU podpira pobude na mednarodni ravni, da bi predpisali vsaj minimalne standarde o recikliranju ladij in spodbujali ustanavljanje „čistih“ obratov za recikliranje.

| 3.2 | Ta zelena knjiga vsebuje nove ideje za nadaljevanje in okrepitev dialoga z državami članicami in zainteresiranimi stranmi, pripravo podlage za prihodnje ukrepanje in odgovore na vrsto pomembnih vprašanj, ki osvetljujejo glavne probleme. |
| --- | --- |

3.2

Ta zelena knjiga vsebuje nove ideje za nadaljevanje in okrepitev dialoga z državami članicami in zainteresiranimi stranmi, pripravo podlage za prihodnje ukrepanje in odgovore na vrsto pomembnih vprašanj, ki osvetljujejo glavne probleme.

| 3.3 | Poglavitni namen je varstvo okolja in zdravja ljudi; cilj torej ni umetno pridobiti nekdanji tržni delež EU v industriji recikliranja ladij in tako prikrajšati države Južne Azije za pomemben vir prihodkov. Končni cilj je doseči trajne rešitve na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

3.3

Poglavitni namen je varstvo okolja in zdravja ljudi; cilj torej ni umetno pridobiti nekdanji tržni delež EU v industriji recikliranja ladij in tako prikrajšati države Južne Azije za pomemben vir prihodkov. Končni cilj je doseči trajne rešitve na mednarodni ravni.

| 3.4 | Obseg recikliranja ladij, ki je v skladu z okoljskimi in varnostnimi standardi, po vsem svetu ne presega 2 milijonov ton na leto, kar je približno 30 % celotne predvidene potrebe po razrezu v običajnih letih. Večina teh obratov – zlasti na Kitajskem, pa tudi v nekaterih državah članicah EU – ne more ponuditi enakih cen za odpadni material in ima veliko višje stroške kot njihovi konkurenti v Južni Aziji. Ti (in vsi drugi) obrati bodo kmalu doživeli pritisk, saj mora biti do leta 2015 iz obratovanja izločenih do 1300 tankerjev z enojnim trupom, v skladu z ukrepi, sprejetimi po nesrečah tankerjev Erika in Prestige
   (7). Glavno skrb vzbuja zaposlovanje manj usposobljenih delavcev in povečevanje števila ladij, kar bo še bolj zmanjšalo varnostne in okoljske standarde. Največje povpraševanje po obratih za recikliranje ladij je pričakovati leta 2010, ko naj bi bilo razstavljenih okoli 800 tankerjev z enojnim trupom, zato je nujno treba ukrepati. |
| --- | --- |

3.4

Obseg recikliranja ladij, ki je v skladu z okoljskimi in varnostnimi standardi, po vsem svetu ne presega 2 milijonov ton na leto, kar je približno 30 % celotne predvidene potrebe po razrezu v običajnih letih. Večina teh obratov – zlasti na Kitajskem, pa tudi v nekaterih državah članicah EU – ne more ponuditi enakih cen za odpadni material in ima veliko višje stroške kot njihovi konkurenti v Južni Aziji. Ti (in vsi drugi) obrati bodo kmalu doživeli pritisk, saj mora biti do leta 2015 iz obratovanja izločenih do 1300 tankerjev z enojnim trupom, v skladu z ukrepi, sprejetimi po nesrečah tankerjev Erika in Prestige
   (7). Glavno skrb vzbuja zaposlovanje manj usposobljenih delavcev in povečevanje števila ladij, kar bo še bolj zmanjšalo varnostne in okoljske standarde. Največje povpraševanje po obratih za recikliranje ladij je pričakovati leta 2010, ko naj bi bilo razstavljenih okoli 800 tankerjev z enojnim trupom, zato je nujno treba ukrepati.

3.5   Pravni položaj

Baselska konvencija iz leta 1989 daje okvir za nadzorovanje izvoza nevarnih odpadkov čez mednarodne meje. Leta 1997 je bila popolna prepoved („Baselska prepoved“) izvoza nevarnih odpadkov iz držav OECD v države nečlanice OECD (8) vključena v zakonodajo EU in je zavezujoča za države članice. Potem ko ladja zapusti evropske vode, je prepoved izvoza zelo težko izvedljiva. Osnutek konvencije, o kateri zdaj razpravlja IMO, predlaga še druga obvezujoča pravila o razstavljanju ladij, vendar prevladuje mnenje, da bo ta konvencija začela veljati veliko kasneje po obdobju najbolj intenzivnega razstavljanja.

3.6   Gospodarski vidiki razstavljanja ladij

Veliko večino ladij zdaj razstavijo v Južni Aziji zaradi prednosti, ki izvirajo iz več gospodarskih dejavnikov. Najpomembnejši med njimi so:

| — | manj obvezujoči ali pa neuresničeni zakonski predpisi na področju odpadkov, zdravja in varnosti; |
| --- | --- |

—

manj obvezujoči ali pa neuresničeni zakonski predpisi na področju odpadkov, zdravja in varnosti;

| — | občutno nižji stroški za plače. Razstavljanje ladij na obali ne omogoča uporabe težkih strojev, zato ročno delo ostaja glavni del stroškov; |
| --- | --- |

—

občutno nižji stroški za plače. Razstavljanje ladij na obali ne omogoča uporabe težkih strojev, zato ročno delo ostaja glavni del stroškov;

| — | ladje za razstavljanje prihajajo neredno in v različnih časovnih presledkih. Ladje običajno izločijo iz obratovanja, ko so tovornine nizke. Poleg tega se plovila močno razlikujejo po obliki in sestavi; |
| --- | --- |

—

ladje za razstavljanje prihajajo neredno in v različnih časovnih presledkih. Ladje običajno izločijo iz obratovanja, ko so tovornine nizke. Poleg tega se plovila močno razlikujejo po obliki in sestavi;

| — | trg rabljenega jekla in rabljene ladijske opreme zaradi zakonskih predpisov v državah OECD skorajda ne obstaja. |
| --- | --- |

—

trg rabljenega jekla in rabljene ladijske opreme zaradi zakonskih predpisov v državah OECD skorajda ne obstaja.

Za Komisijo je jasno, da trg v Južni Aziji deluje zaradi izjemne eksternalizacije stroškov, kar ustvarja zelo težavne socialne in okoljske razmere.

3.7   Posledice za okolje in družbo

Večina ladij je razstavljenih na obalah, kjer ni zadrževalnih sistemov, naprav za predelavo in odlaganje. Mnoge snovi, škodljive za okolje, pronicajo v zemljo, pesek in morje, zažiganje barv in plastične izolacije pa onesnažujejo ozračje. Pogosto prihaja do smrti zaradi eksplozij, veliko je nesreč, varnostni ukrepi pa so popolnoma neustrezni. Delavci so izpostavljeni visokim tveganjem trajnih kroničnih bolezni – okoli 16 % delavcev, ki prihajajo v stik z azbestom na odlagališču Alang v Indiji, je bolnikov z azbestozo. V Bangladešu je v zadnjih 20 letih v nesrečah umrlo več kot 400 delavcev, več kot 6 000 pa jih je bilo huje ranjenih (9).

3.8   Mednarodno stanje

Od leta 2005 Mednarodna pomorska organizacija (IMO) skupaj z Mednarodno organizacijo dela (ILO) in Mednarodnim programom Združenih narodov za okolje (UNEP) sodeluje pri pripravi zavezujoče mednarodne ureditve za ekološko razstavljanje ladij. O osnutku konvencije tečejo pogajanja, sprejeli naj bi jo leta 2009, veljati pa bo začela šele nekaj let kasneje. Trenutni osnutek ne vključuje vojaških ladij in plovil v lasti države. Še vedno so nerešena vprašanja o zunanjih standardih zunaj okvira organizacije ILO, o referenčnem standardu glede varovanja okolja za obrate za recikliranje ladij, zahtevah za poročanje, vključno z obveščanjem med posameznimi državami, in mehanizmu nadzorovanja izvajanja Konvencije. Po mnenju Komisije je malo verjetno, da bi lahko predlagana konvencija zagotovila stopnjo nadzora, izvrševanja in zaščite, enakovredno Baselski konvenciji.

3.9   Mednarodne rešitve

Po mnenju zelene knjige je najboljši srednjeročni ali dolgoročni pristop podpirati konvencijo, ki jo trenutno pripravlja IMO. Posebno zaskrbljenost povzroča dejstvo, da konvencija ni dovolj močna in bo prišla prepozno, da bi rešila problem izločenih tankerjev z enojnim trupom, kar bo zahtevalo začasno rešitev. Komisija je zato predstavila predloge, kako v Evropi izboljšati upravljanje razstavljanja ladij, ki hkrati podpirajo prizadevanja na mednarodni ravni. To je nujno vprašanje, saj bo v prihodnjih nekaj letih število izrabljenih ladij, namenjenih za razdiranje, doseglo kritično mero.

3.10   Boljše izvrševanje zakonodaje EU o pošiljkah odpadkov

Poleg spodbujanja boljšega sodelovanja med državami članicami in nadaljnjih smernic o opredelitvi odpadkov in sprejemljivih obratov za recikliranje bodo oblasti, pristojne za prevoz odpadkov in pristaniške oblasti v evropskih pristaniščih, okrepile nadzor še zlasti tistih ladij, ki presegajo določeno starost (25 let) ali kjer drugi namigi kažejo na verjetnost, da so namenjene za razstavljanje. Poleg tega je treba izboljšati beleženje izrabljenih ladij in okrepiti sodelovanje z najpomembnejšimi tretjimi državami (kot je Egipt zaradi Sueškega prekopa). Komisija predlaga tudi politično posvetitev pozornosti razstavljanju vojaških ladij in drugih plovil v lasti države.

3.11   Krepitev zmogljivosti razstavljanja ladij EU

Ker so zmogljivosti za razstavljanje ladij v EU in drugih državah OECD (zlasti Turčiji) komajda zadostne za vojaške ladje in druga plovila v lasti države, ki bodo razgrajena v naslednjih 10 letih, bo v predvidljivi prihodnosti veliko pomanjkanje ustreznih zmogljivosti za razgrajevanje. Vendar pa takšni „zeleni“ obrati, ki obstajajo, ne morejo konkurirati južnoazijskim upravljavcem razrezov plovil. Za obdobje do uveljavitve mednarodnih ukrepov, ki naj bi prispevala k ustvarjanju ustreznih pogojev za vse, Komisija spodbuja k osredotočanju ukrepov na plovila v lasti države. Države članice, ki bi zgledno ravnale pri odlaganju vojnih ladij, bi lahko s tem prispevale k temu, da bi bili izkoriščeni „zeleni“ obrati. Z vključitvijo klavzul o odlaganju izrabljenih ladij v pogodbe o prodaji vojaških ladij državam nečlanicam EU je to odgovornost mogoče ustrezno razširiti.

| 3.11.1 | Glede na bistveno večje trgovsko ladjevje so potrebne pobude za sprožitev sprememb v sedanjih praksah sektorja pomorskih prevozov. Na primer, kot je omenjeno v nadaljevanju, sistem financiranja, pri čemer lastniki ladij in drugi možni upravičenci ladijskega prometa prispevajo k varnemu in okolju prijaznemu razstavljanju ladij po vsem svetu. |
| --- | --- |

3.11.1

Glede na bistveno večje trgovsko ladjevje so potrebne pobude za sprožitev sprememb v sedanjih praksah sektorja pomorskih prevozov. Na primer, kot je omenjeno v nadaljevanju, sistem financiranja, pri čemer lastniki ladij in drugi možni upravičenci ladijskega prometa prispevajo k varnemu in okolju prijaznemu razstavljanju ladij po vsem svetu.

3.12   Tehnična pomoč in prenos tehnologije ter najboljših praks v države, v katerih se izvaja recikliranje

Kljub hudim socialnim in okoljskim pomanjkljivostim razstavljanje ladij bistveno prispeva h gospodarskemu razvoju nekaterih južnoazijskih držav. Zato je treba razmišljati o posodobitvi obratov v teh državah s tehnično pomočjo in boljšimi predpisi. Vendar pa je treba priznati, da je odsotnost ali neuresničevanje osnovnih predpisov o varnosti pri delu in varstvu okolja močno povezano s strukturno revščino ter drugimi socialnimi in pravnimi problemi. Pomoč za doseganje trajnostne spremembe bi bilo treba vgraditi v širši okvir.

3.13   Spodbujanje prostovoljnih ukrepov

Lastnik ladij je najprimernejša oseba za zagotovitev varnega odlaganja. So primeri pozitivnih prostovoljnih sporazumov med evropskimi lastniki ladij in odlagališči za razstavljanje ladij, ki podpirajo posodobitev obratov. Kratkoročno bo nekaj koristi tudi od spodbujanja prostovoljnih kodeksov ravnanja in sporazumov ter nagrad in certificiranja v okviru družbene odgovornosti gospodarskih družb (10). Družbeno odgovorna praksa in prostovoljni sporazumi so lahko učinkoviti, ko so primerno zasnovani. Vsekakor so najhitrejši način za izboljšanje položaja. Če se pozneje izkaže, da se zaveze v praksi ne upoštevajo, je zakonodaja še vedno lahko potrebna.

3.14   Sklad za razstavljanje ladij

Posebno pozornost si zasluži vprašanje, ali naj se neposredna finančna podpora podeljuje obratom za čisto razstavljanje ladij v EU ali lastnikom ladij, ki pošljejo svoja plovila na „zelena“ odlagališča, bodisi za popolno razstavljanje ladij bodisi za dekontaminacijo. Vendar je treba poudariti visoke stroške takšne pomoči in njeno morebitno neskladnost z načelom „onesnaževalec plača“. Zelena knjiga zato meni, da bi načelo, po katerem se stroške trajnostnega razstavljanja izrabljenih ladij vključi v obratovalne stroške plovila, moralo postati standardna praksa.

| 3.14.1 | Vzpostavitev sklada za trajnostno razstavljanje ladij kot obveznega elementa nove mednarodne ureditve o razstavljanju ladij prek IMO bi bila tudi lahko pozitiven korak. Že obstoječi sklad po Konvenciji MARPOL nakazuje smer. |
| --- | --- |

3.14.1

Vzpostavitev sklada za trajnostno razstavljanje ladij kot obveznega elementa nove mednarodne ureditve o razstavljanju ladij prek IMO bi bila tudi lahko pozitiven korak. Že obstoječi sklad po Konvenciji MARPOL nakazuje smer.

3.15   Druge možnosti

Številni drugi ukrepi bi bili lahko s kratko- in srednjeročnega vidika koristni za pomoč pri postopku posodabljanja industrije razstavljanja ladij. Če povzamemo, so ti ukrepi naslednji:

| a) | EU zakonodaja, zlasti o tankerjih z enojnim trupom, |
| --- | --- |

a)

EU zakonodaja, zlasti o tankerjih z enojnim trupom,

| b) | racionalizacija pomorskih pomoči v povezavi z zelenim razstavljanjem ladij, |
| --- | --- |

b)

racionalizacija pomorskih pomoči v povezavi z zelenim razstavljanjem ladij,

| c) | vzpostavitev evropskega sistema certificiranja za čisto razstavljanje ladij in nagrad za vzorno zeleno recikliranje, |
| --- | --- |

c)

vzpostavitev evropskega sistema certificiranja za čisto razstavljanje ladij in nagrad za vzorno zeleno recikliranje,

| d) | okrepitev mednarodnih raziskav o razstavljanju ladij. |
| --- | --- |

d)

okrepitev mednarodnih raziskav o razstavljanju ladij.

4.   Splošne ugotovitve Odbora

| 4.1 | Recikliranje ladij v veliki meri poteka na način, ki je v nasprotju z mednarodno sprejetimi standardi o zdravju delavcev, varnosti in varstvu okolja. |
| --- | --- |

4.1

Recikliranje ladij v veliki meri poteka na način, ki je v nasprotju z mednarodno sprejetimi standardi o zdravju delavcev, varnosti in varstvu okolja.

| 4.2 | EU mora zagotoviti, da ukrepi za pomorsko varnost in varstvo okolja, ki jih je uveljavila na primer za tankerje z enojnim trupom, ne bodo pomenili zgolj selitve škode v države v razvoju, marveč bodo uveljavljeni s polnim uresničevanjem Uredbe o pošiljkah odpadkov, ki temelji na načelih Baselske konvencije in njenega dopolnila o prepovedi izvoza nevarnih odpadkov. |
| --- | --- |

4.2

EU mora zagotoviti, da ukrepi za pomorsko varnost in varstvo okolja, ki jih je uveljavila na primer za tankerje z enojnim trupom, ne bodo pomenili zgolj selitve škode v države v razvoju, marveč bodo uveljavljeni s polnim uresničevanjem Uredbe o pošiljkah odpadkov, ki temelji na načelih Baselske konvencije in njenega dopolnila o prepovedi izvoza nevarnih odpadkov.

| 4.3 | Poleg tehnične in finančne pomoči za izboljšanje razmer v obratih za razstavljanje ladij v državah v razvoju bodo potrebna sredstva za sanacijo onesnaženih tal in vode ter druge škode, ki jo je povzročilo nenadzorovano razdiranje ladij. Treba pa je tudi poudariti, da zgolj tehnološki napredek ne more rešiti tistih problemov, ki so značilni za razmere na kraju samem v državah v razvoju. |
| --- | --- |

4.3

Poleg tehnične in finančne pomoči za izboljšanje razmer v obratih za razstavljanje ladij v državah v razvoju bodo potrebna sredstva za sanacijo onesnaženih tal in vode ter druge škode, ki jo je povzročilo nenadzorovano razdiranje ladij. Treba pa je tudi poudariti, da zgolj tehnološki napredek ne more rešiti tistih problemov, ki so značilni za razmere na kraju samem v državah v razvoju.

| 4.4 | EESO deli skrb Komisije o tem vprašanju in tudi njen pristop, ki vključuje uporabo več različnih ukrepov. Zaradi nujne potrebe po izboljšanju obratov in razmer, še zlasti v Bangladešu, je treba hitro opredeliti najučinkovitejše oblike pomoči, predpisov in spodbud, tako da bo mogoče oblikovati predloge v obliki bele knjige in opraviti ocene učinka. Tudi sektor prevoza po morju priznava potrebo po izboljšanju zdravstvenih in varnostnih standardov v odlagališčih za recikliranje po svetu (11) in je naklonjen vlogi, ki jo EU lahko odigra pri tem in pri vplivu na IMO. |
| --- | --- |

4.4

EESO deli skrb Komisije o tem vprašanju in tudi njen pristop, ki vključuje uporabo več različnih ukrepov. Zaradi nujne potrebe po izboljšanju obratov in razmer, še zlasti v Bangladešu, je treba hitro opredeliti najučinkovitejše oblike pomoči, predpisov in spodbud, tako da bo mogoče oblikovati predloge v obliki bele knjige in opraviti ocene učinka. Tudi sektor prevoza po morju priznava potrebo po izboljšanju zdravstvenih in varnostnih standardov v odlagališčih za recikliranje po svetu (11) in je naklonjen vlogi, ki jo EU lahko odigra pri tem in pri vplivu na IMO.

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | Zaradi jasnosti in jedrnatosti so bile posebne ugotovitve, ki so nastale v okviru dela Odbora o tem vprašanju, povzete v predlogih za konkretne ukrepe in so predstavljene v razdelku sklepov in priporočil (točke 1.1 do 1.12), ki so uvod v to mnenje. |
| --- | --- |

5.1

Zaradi jasnosti in jedrnatosti so bile posebne ugotovitve, ki so nastale v okviru dela Odbora o tem vprašanju, povzete v predlogih za konkretne ukrepe in so predstavljene v razdelku sklepov in priporočil (točke 1.1 do 1.12), ki so uvod v to mnenje.

V Bruslju, 13. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Evropska komisija, Generalni direktorat za okolje: Končno poročilo o razstavljanju in predčiščenju ladij (Ship Dismantling and Pre-cleaning of Ships), junij 2007.

1

Ship Dismantling and Pre-cleaning of Ships)

(2)  Člani ICS, BIMCO, ESCA, INTERTANKO, ki skupaj tvorijo velik del svetovnega ladjevja.

2

(3)  UL C 168, 20.7.2007, str. 50.

3

(4)  Poročilo organizacije Young Power in Social Action (YPSA) iz leta 2005 o delavcih v industriji razstavljanja ladij.

4

(5)  Evropska komisija, Generalni direktorat za okolje: Končno poročilo o razstavljanju in predčiščenju ladij (Ship Dismantling and Pre-cleaning of Ships), junij 2007.

5

Ship Dismantling and Pre-cleaning of Ships)

(6)  COM (2006) 275 konč., 7.6.2006.

6

(7)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 417/2002 z dne 18. februarja 2002 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2978/94.

7

(8)  Uredba Sveta (EGS) št. 259/93 z dne 1. februarja 1993 o nadzorovanju in kontroli pošiljk odpadkov znotraj Evropske skupnosti, v njo in iz nje (UL L 30, 6.2.1993, str. 1), kakor je bila spremenjena.

8

(9)  Poročilo organizacije Young Power in Social Action (YPSA) iz leta 2005 o delavcih v industriji razstavljanja ladij.

9

(10)  To na primer razvijata Marisec (www.marisec.org/recycling) in Združenje ladjarjev Evropske skupnosti.

10

(11)  Prihodnost recikliranja ladij (Ship Recycling – The Way Forward), BIMCO, ECSA, INTERTANKO, INTERCARGO.

11

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/38

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi – možnosti za ukrepanje EU

COM(2007) 354 konč.

(2008/C 120/09)

Evropska komisija je 29. junija 2007 v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti sklenila, da Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Zelena knjiga Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi – možnosti za ukrepanje EU.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela na tem področju, je mnenje sprejela 27. novembra 2007. Poročevalec je bil g. OSBORN.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra) s 127 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Povzetek in priporočila

| 1.1 | Podnebne spremembe so eden največjih svetovnih izzivov 21. stoletja in ukrepi za zmanjšanje teh sprememb z omejevanjem emisij toplogrednih plinov so prva prednostna naloga. Poleg tega je pomembno tudi pravočasno načrtovati prilagajanje spremembam, ki so sedaj postale neizogibne. Zelena knjiga je za Evropo dobrodošel prvi korak za soočanje s temi težavami. |
| --- | --- |

1.1

Podnebne spremembe so eden največjih svetovnih izzivov 21. stoletja in ukrepi za zmanjšanje teh sprememb z omejevanjem emisij toplogrednih plinov so prva prednostna naloga. Poleg tega je pomembno tudi pravočasno načrtovati prilagajanje spremembam, ki so sedaj postale neizogibne. Zelena knjiga je za Evropo dobrodošel prvi korak za soočanje s temi težavami.

| 1.2 | EESO priporoča, da vseobsegajoča evropska strategija za prilagajanje postane okvir z ukrepi, ki jih je treba sprejeti na evropski in nacionalni ravni ter s strani drugih akterjev. |
| --- | --- |

1.2

EESO priporoča, da vseobsegajoča evropska strategija za prilagajanje postane okvir z ukrepi, ki jih je treba sprejeti na evropski in nacionalni ravni ter s strani drugih akterjev.

| 1.3 | Po mnenju EESO je treba pri razvijanju evropskih in nacionalnih strategij za prilagajanje upoštevati naslednje ključne točke:






  — | Strategije bi morale vključevati načrtovanje vseh tem, opredeljenih v zeleni knjigi, vključno z zaščito obal, poplavami in sušami, vodnimi viri, požari, javnim zdravjem, kmetijstvom in biotsko raznovrstnostjo, uporabo zemljišč in načrtovanjem infrastrukture, stavbno in gradbeno industrijo itd. |
| --- | --- | --- |

1.3

Po mnenju EESO je treba pri razvijanju evropskih in nacionalnih strategij za prilagajanje upoštevati naslednje ključne točke:

—

Strategije bi morale vključevati načrtovanje vseh tem, opredeljenih v zeleni knjigi, vključno z zaščito obal, poplavami in sušami, vodnimi viri, požari, javnim zdravjem, kmetijstvom in biotsko raznovrstnostjo, uporabo zemljišč in načrtovanjem infrastrukture, stavbno in gradbeno industrijo itd.

| — | Potreba po prilagajanju bi morala v prihodnjih programih zavzeti precej večji del evropskega proračuna. Temeljiti bi morala na merilih za ocenjevanje programov in projektov. |
| --- | --- |

—

Potreba po prilagajanju bi morala v prihodnjih programih zavzeti precej večji del evropskega proračuna. Temeljiti bi morala na merilih za ocenjevanje programov in projektov.

| — | Evropa in države članice bi morale nameniti precej novih sredstev za pomoč prilagajanju držav v razvoju. |
| --- | --- |

—

Evropa in države članice bi morale nameniti precej novih sredstev za pomoč prilagajanju držav v razvoju.

| — | Strategije za blažitev in prilagajanje se morajo ujemati in dopolnjevati. Ocenjevanje in obvladovanje tveganja bi morala biti ključna instrumenta pri vzpostavljanju prednostnih nalog. |
| --- | --- |

—

Strategije za blažitev in prilagajanje se morajo ujemati in dopolnjevati. Ocenjevanje in obvladovanje tveganja bi morala biti ključna instrumenta pri vzpostavljanju prednostnih nalog.

| — | Evropske raziskave o učinkih prilagajanja podnebnim spremembam in prilagajanju bi bilo treba občutno povečati. |
| --- | --- |

—

Evropske raziskave o učinkih prilagajanja podnebnim spremembam in prilagajanju bi bilo treba občutno povečati.

| — | Evropska civilna družba (tudi potrošniki in širša javnost) bi morala biti močneje vključena, da bi se v javnosti povečalo razumevanje problemov podnebnih sprememb in da bi bolj spremenili obnašanje, kar bo potrebno, če želimo omejiti nadaljnje podnebne spremembe, ki so sedaj neizogibne, in se prilagoditi nanje. |
| --- | --- |

—

Evropska civilna družba (tudi potrošniki in širša javnost) bi morala biti močneje vključena, da bi se v javnosti povečalo razumevanje problemov podnebnih sprememb in da bi bolj spremenili obnašanje, kar bo potrebno, če želimo omejiti nadaljnje podnebne spremembe, ki so sedaj neizogibne, in se prilagoditi nanje.

| — | Ustanoviti bi bilo treba neodvisen organ, ki bi spremljal napredek na področju prilagajanja na podnebne spremembe in ukrepe za blažitev v Evropi ter vzdrževal pritisk za potrebno ukrepanje in uresničevanje sprejetih obvez. |
| --- | --- |

—

Ustanoviti bi bilo treba neodvisen organ, ki bi spremljal napredek na področju prilagajanja na podnebne spremembe in ukrepe za blažitev v Evropi ter vzdrževal pritisk za potrebno ukrepanje in uresničevanje sprejetih obvez.

2.   Splošne ugotovitve Odbora

| 2.1 | Podnebne spremembe so eden največjih svetovnih izzivov 21. stoletja. |
| --- | --- |

2.1

Podnebne spremembe so eden največjih svetovnih izzivov 21. stoletja.

| 2.2 | Svet se je do sedaj osredotočal predvsem na poskuse blažitve učinkov podnebnih sprememb z omejevanjem emisij toplogrednih plinov. Danes postaja vedno bolj jasno, da bodo samo pretekle emisije povzročile znatno nadaljnje segrevanje ozračja in morij v naslednjem stoletju in kasneje. To bo močno vplivalo na pojave, povezane s podnebjem in vremenom, ter na fizično in naravno okolje po vsem svetu. Zato se moramo podrobneje osredotočiti na te neizogibne učinke globalnega segrevanja in podnebnih sprememb in na to, kako se jim lahko najbolje prilagodimo. |
| --- | --- |

2.2

Svet se je do sedaj osredotočal predvsem na poskuse blažitve učinkov podnebnih sprememb z omejevanjem emisij toplogrednih plinov. Danes postaja vedno bolj jasno, da bodo samo pretekle emisije povzročile znatno nadaljnje segrevanje ozračja in morij v naslednjem stoletju in kasneje. To bo močno vplivalo na pojave, povezane s podnebjem in vremenom, ter na fizično in naravno okolje po vsem svetu. Zato se moramo podrobneje osredotočiti na te neizogibne učinke globalnega segrevanja in podnebnih sprememb in na to, kako se jim lahko najbolje prilagodimo.

| 2.3 | Ti ukrepi ne smejo zmanjšati prizadevanj za omejevanje emisij, ki naj bi ublažila nadaljnje podnebne spremembe; nasprotno, ustrezno razumevanje dejstva, da je lahko prilagajanje zelo težavno, bi moralo pomagati krepiti odločenost vsakega posameznika, da doseže znatno zmanjšanje emisij. Če bi dovolili, da emisije nenadzorovano naraščajo, bi prihodnje generacije obsodili na precej bolj boleče in dražje prilagajanje. |
| --- | --- |

2.3

Ti ukrepi ne smejo zmanjšati prizadevanj za omejevanje emisij, ki naj bi ublažila nadaljnje podnebne spremembe; nasprotno, ustrezno razumevanje dejstva, da je lahko prilagajanje zelo težavno, bi moralo pomagati krepiti odločenost vsakega posameznika, da doseže znatno zmanjšanje emisij. Če bi dovolili, da emisije nenadzorovano naraščajo, bi prihodnje generacije obsodili na precej bolj boleče in dražje prilagajanje.

| 2.4 | Strategije za blažitev in prilagajanje se morajo ujemati in dopolnjevati. Oblikovati moramo verodostojne in učinkovite strategije za znižanje emisij toplogrednih plinov na sprejemljivo raven ali obseg v realističnem časovnem roku. Strategije za prilagajanje bodo morale nato opredeliti, kako se lahko svet najboljše prilagaja najbolj verjetnemu obsegu neizogibnih podnebnih sprememb, na katere se nanašajo cilji blažitve. Ocenjevanje in obvladovanje tveganj bi morala biti ključna instrumenta pri določanju ravni ukrepanja in razvrščanju prednostnih nalog. |
| --- | --- |

2.4

Strategije za blažitev in prilagajanje se morajo ujemati in dopolnjevati. Oblikovati moramo verodostojne in učinkovite strategije za znižanje emisij toplogrednih plinov na sprejemljivo raven ali obseg v realističnem časovnem roku. Strategije za prilagajanje bodo morale nato opredeliti, kako se lahko svet najboljše prilagaja najbolj verjetnemu obsegu neizogibnih podnebnih sprememb, na katere se nanašajo cilji blažitve. Ocenjevanje in obvladovanje tveganj bi morala biti ključna instrumenta pri določanju ravni ukrepanja in razvrščanju prednostnih nalog.

| 2.5 | Zelena knjiga Komisije ponuja koristen pregled številnih sektorjev, ki bodo občutili posledice, in opisuje vrsto težav, ki se bodo pojavile. |
| --- | --- |

2.5

Zelena knjiga Komisije ponuja koristen pregled številnih sektorjev, ki bodo občutili posledice, in opisuje vrsto težav, ki se bodo pojavile.

| 2.6 | Po mnenju EESO je sedaj dovolj argumentov za vzpostavitev vseobsegajočega evropskega okvira, ki bi obravnaval vrsto vprašanj, povezanih s prilagajanjem, in predvidel ukrepe, ki jih bo treba sprejeti na evropski in nacionalni ravni ter s strani drugih akterjev. |
| --- | --- |

2.6

Po mnenju EESO je sedaj dovolj argumentov za vzpostavitev vseobsegajočega evropskega okvira, ki bi obravnaval vrsto vprašanj, povezanih s prilagajanjem, in predvidel ukrepe, ki jih bo treba sprejeti na evropski in nacionalni ravni ter s strani drugih akterjev.

| 2.7 | Evropska strategija za prilagajanje bi morala pozvati k oblikovanju nacionalnih strategij za prilagajanje v ustreznem časovnem roku, ki bi mu sledila redna poročila držav članic o izvajanju strategij. |
| --- | --- |

2.7

Evropska strategija za prilagajanje bi morala pozvati k oblikovanju nacionalnih strategij za prilagajanje v ustreznem časovnem roku, ki bi mu sledila redna poročila držav članic o izvajanju strategij.

| 2.8 | Evropska strategija za prilagajanje bo morala imeti močno zunanjo razsežnost, ki bo opredelila, kako namerava Evropa pomagati drugim delom sveta pri reševanju težav s prilagajanjem. |
| --- | --- |

2.8

Evropska strategija za prilagajanje bo morala imeti močno zunanjo razsežnost, ki bo opredelila, kako namerava Evropa pomagati drugim delom sveta pri reševanju težav s prilagajanjem.

| 2.9 | Evropa bo potrebovala trdno in neodvisno institucionalno ogrodje, da bo lahko zagotovila potrebne raziskave in spremljanje ter da bodo odgovorni politični akterji pravočasno sprejeli potrebne ukrepe. Civilna družba mora biti dejavno vključena v delo teh institucij. |
| --- | --- |

2.9

Evropa bo potrebovala trdno in neodvisno institucionalno ogrodje, da bo lahko zagotovila potrebne raziskave in spremljanje ter da bodo odgovorni politični akterji pravočasno sprejeli potrebne ukrepe. Civilna družba mora biti dejavno vključena v delo teh institucij.

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO meni, da so specifična področja ukrepanja, opredeljena v zeleni knjigi, na splošno ustrezna. V skladu z zeleno knjigo predlaga, da Evropska unija in njene države članice razvijejo konkretne programe in ukrepe za vsako od teh tem v okviru njihovih splošnih strategij. Oblikovati je treba časovni okvir in načrte ter zagotoviti ustrezna finančna sredstva. |
| --- | --- |

3.1

EESO meni, da so specifična področja ukrepanja, opredeljena v zeleni knjigi, na splošno ustrezna. V skladu z zeleno knjigo predlaga, da Evropska unija in njene države članice razvijejo konkretne programe in ukrepe za vsako od teh tem v okviru njihovih splošnih strategij. Oblikovati je treba časovni okvir in načrte ter zagotoviti ustrezna finančna sredstva.

| 3.2 | Za večino področij bodo za organizacijo potrebnega dela primarno odgovorne nacionalne in lokalne oblasti, toda Evropska unija bi morala kljub temu imeti pomembno vlogo pri oblikovanju okvira ter spodbujanju in podpiranju nacionalnih prizadevanj v zvezi s prilagajanjem. Odbor predlaga, da bi morala EU pomagati predvsem pri:






  — | izdelavi natančnih raziskav in spremljanju zagotavljanja natančnejših predvidevanj in scenarijev možnega razvoja in vpliva podnebnih sprememb v različnih delih Evrope ter pri usklajevanju posameznih raziskav na številnih različnih ravneh glede teh vprašanj po vsej Evropi; |
| --- | --- | --- |

3.2

Za večino področij bodo za organizacijo potrebnega dela primarno odgovorne nacionalne in lokalne oblasti, toda Evropska unija bi morala kljub temu imeti pomembno vlogo pri oblikovanju okvira ter spodbujanju in podpiranju nacionalnih prizadevanj v zvezi s prilagajanjem. Odbor predlaga, da bi morala EU pomagati predvsem pri:

—

izdelavi natančnih raziskav in spremljanju zagotavljanja natančnejših predvidevanj in scenarijev možnega razvoja in vpliva podnebnih sprememb v različnih delih Evrope ter pri usklajevanju posameznih raziskav na številnih različnih ravneh glede teh vprašanj po vsej Evropi;

| — | razvijanju metodologij za ocenjevanje vplivov in razvijanju primernih strategij za prilagajanje ter pri spodbujanju izmenjav izkušenj in primerov najboljših praks na tem področju; |
| --- | --- |

—

razvijanju metodologij za ocenjevanje vplivov in razvijanju primernih strategij za prilagajanje ter pri spodbujanju izmenjav izkušenj in primerov najboljših praks na tem področju;

| — | pospeševanju razvoja nacionalnih, regionalnih in lokalnih strategij prilagajanja in načrtov za izvajanje ter spodbujanju širjenja primerov najboljših praks in pridobivanja izkušenj na podlagi že doseženega na različnih ravneh; |
| --- | --- |

—

pospeševanju razvoja nacionalnih, regionalnih in lokalnih strategij prilagajanja in načrtov za izvajanje ter spodbujanju širjenja primerov najboljših praks in pridobivanja izkušenj na podlagi že doseženega na različnih ravneh;

| — | opredeljevanju čezmejnih vprašanj, kjer bi bilo potrebno usklajevanje ukrepov med sosednjimi državami ali v Evropi (npr. preseljevanje skupnosti ali kmetijskih in drugih gospodarskih dejavnosti; varstvo habitatov in biotske raznovrstnosti; praktična podpora v primeru večjih poplav, požarov, pandemij itd.); |
| --- | --- |

—

opredeljevanju čezmejnih vprašanj, kjer bi bilo potrebno usklajevanje ukrepov med sosednjimi državami ali v Evropi (npr. preseljevanje skupnosti ali kmetijskih in drugih gospodarskih dejavnosti; varstvo habitatov in biotske raznovrstnosti; praktična podpora v primeru večjih poplav, požarov, pandemij itd.);

| — | ocenjevanju diferencialnih gospodarskih učinkov podnebnih sprememb na različne dele EU in potreb po pomoči kohezijskih ali strukturnih skladov za programe za prilagajanje; |
| --- | --- |

—

ocenjevanju diferencialnih gospodarskih učinkov podnebnih sprememb na različne dele EU in potreb po pomoči kohezijskih ali strukturnih skladov za programe za prilagajanje;

| — | ocenjevanju diferencialnih učinkov podnebnih sprememb na gospodinjstva, posameznike in MSP ter ustreznih zavarovalnih in kompenzacijskih sistemov v vsej EU; |
| --- | --- |

—

ocenjevanju diferencialnih učinkov podnebnih sprememb na gospodinjstva, posameznike in MSP ter ustreznih zavarovalnih in kompenzacijskih sistemov v vsej EU;

| — | prepoznavanju vseh območij, h katerim bi evropska zakonodaja ali pobude lahko koristno prispevale, npr. z vzpostavljanjem standardov ocenjevanja potencialnih učinkov podnebnih sprememb in ustreznih odzivov nanje. |
| --- | --- |

—

prepoznavanju vseh območij, h katerim bi evropska zakonodaja ali pobude lahko koristno prispevale, npr. z vzpostavljanjem standardov ocenjevanja potencialnih učinkov podnebnih sprememb in ustreznih odzivov nanje.

4.   Opombe k posameznim temam

| 4.1 | Zaščita obal – morska gladina se bo zaradi taljenja ledu zviševala in temperature morja bodo naraščale. Na nekaterih mestih bo morda potrebno zgraditi ali okrepiti fizične ovire za zaščito zemlje in naselij. Drugod bi bila primernejša strategija načrtno umikanje z obalnih območij in ponovno ustvarjanje zaščitnih obalnih močvirij, vključno s preseljevanjem prebivalcev na ogroženih območjih. |
| --- | --- |

4.1

Zaščita obal – morska gladina se bo zaradi taljenja ledu zviševala in temperature morja bodo naraščale. Na nekaterih mestih bo morda potrebno zgraditi ali okrepiti fizične ovire za zaščito zemlje in naselij. Drugod bi bila primernejša strategija načrtno umikanje z obalnih območij in ponovno ustvarjanje zaščitnih obalnih močvirij, vključno s preseljevanjem prebivalcev na ogroženih območjih.

| 4.2 | Poplave – podnebne spremembe bodo po vsej verjetnosti vodile do bolj spremenljivih vremenskih vzorcev z daljšimi obdobji suše in bolj intenzivnimi padavinami, ki bodo povzročale hitro površinsko odtekanje vode in poplave. Načrte za zaščito proti poplavam je treba posodobiti in upoštevati nove vremenske razmere. V nekaterih primerih bodo potrebni novi programi zaščite proti poplavam, v drugih pa bo morda treba ustvariti ali ponovno vzpostaviti poplavne ravnine ali zbirna območja za zbiranje poplavnih voda. Na teh območjih bi bilo morda primerno omejiti razvoj in razmisliti o preselitvah. |
| --- | --- |

4.2

Poplave – podnebne spremembe bodo po vsej verjetnosti vodile do bolj spremenljivih vremenskih vzorcev z daljšimi obdobji suše in bolj intenzivnimi padavinami, ki bodo povzročale hitro površinsko odtekanje vode in poplave. Načrte za zaščito proti poplavam je treba posodobiti in upoštevati nove vremenske razmere. V nekaterih primerih bodo potrebni novi programi zaščite proti poplavam, v drugih pa bo morda treba ustvariti ali ponovno vzpostaviti poplavne ravnine ali zbirna območja za zbiranje poplavnih voda. Na teh območjih bi bilo morda primerno omejiti razvoj in razmisliti o preselitvah.

| 4.3 | Vodni viri in pomanjkanje vode – vodni viri so že na več mestih v Evropi ogroženi. Ta pritisk se bo še stopnjeval, saj so posledice podnebnih sprememb daljša obdobja manjših padavin in suše. Potrebni bodo ukrepi za dovajanje novih vodnih virov na prizadeta območja (npr. z ukrepi razsoljevanja ali prevoza na dolge razdalje), ki bodo omogočili bolj učinkovito upravljanje z vodo. Okrepiti je treba spodbude za učinkovito uporabo vode (vključno z določanjem cene vode). Morda bo treba tudi prenehati opravljati določene dejavnosti na teh območjih, npr. kmetijstvo ali turizem v najbolj prizadetih območjih. (EESO trenutno pripravlja posebno podrobnejše mnenje o pomanjkanju vode in poplavah.) |
| --- | --- |

4.3

Vodni viri in pomanjkanje vode – vodni viri so že na več mestih v Evropi ogroženi. Ta pritisk se bo še stopnjeval, saj so posledice podnebnih sprememb daljša obdobja manjših padavin in suše. Potrebni bodo ukrepi za dovajanje novih vodnih virov na prizadeta območja (npr. z ukrepi razsoljevanja ali prevoza na dolge razdalje), ki bodo omogočili bolj učinkovito upravljanje z vodo. Okrepiti je treba spodbude za učinkovito uporabo vode (vključno z določanjem cene vode). Morda bo treba tudi prenehati opravljati določene dejavnosti na teh območjih, npr. kmetijstvo ali turizem v najbolj prizadetih območjih. (EESO trenutno pripravlja posebno podrobnejše mnenje o pomanjkanju vode in poplavah.)

| 4.4 | Že zdaj se povečuje nevarnost hudih požarov in njihova pogostnost na določenih področjih (npr. na jugu Evrope), kjer so temperature vedno višje in ki so vedno bolj suha. Z nadaljnjim dviganjem temperatur se lahko stanje še poslabša. Proaktivne ukrepe in sposobnosti odzivanja bo treba okrepiti in bolje usklajevati. (EESO pripravlja posebno podrobnejše mnenje o naravnih nesrečah in civilni zaščiti.) |
| --- | --- |

4.4

Že zdaj se povečuje nevarnost hudih požarov in njihova pogostnost na določenih področjih (npr. na jugu Evrope), kjer so temperature vedno višje in ki so vedno bolj suha. Z nadaljnjim dviganjem temperatur se lahko stanje še poslabša. Proaktivne ukrepe in sposobnosti odzivanja bo treba okrepiti in bolje usklajevati. (EESO pripravlja posebno podrobnejše mnenje o naravnih nesrečah in civilni zaščiti.)

| 4.5 | Javno zdravje – podnebne spremembe lahko vplivajo na javno zdravje na različne načine. Povzročijo lahko obsežno širjenje prenašalcev bolezni, predvsem širjenje številnih bolezni, ki so bile prej omejene na tropska območja, na sever. Temperaturni ekstremi imajo lahko tudi bolj neposredne učinke. Za pripravo na te spremembe je treba oblikovati načrte. |
| --- | --- |

4.5

Javno zdravje – podnebne spremembe lahko vplivajo na javno zdravje na različne načine. Povzročijo lahko obsežno širjenje prenašalcev bolezni, predvsem širjenje številnih bolezni, ki so bile prej omejene na tropska območja, na sever. Temperaturni ekstremi imajo lahko tudi bolj neposredne učinke. Za pripravo na te spremembe je treba oblikovati načrte.

| 4.6 | Kmetijstvo – kmetijstvo bodo podnebne spremembe zelo močno prizadele. Spremembe pri temperaturah in padavinah bodo vplivale na primernost zemlje za določene kmetijske namene, vodile v velike spremembe kakovosti in količine proizvodnje, ki jo je mogoče doseči, in povzročile velike pretrese glede preživetja različnih načinov kmetovanja v različnih delih Evrope. |
| --- | --- |

4.6

Kmetijstvo – kmetijstvo bodo podnebne spremembe zelo močno prizadele. Spremembe pri temperaturah in padavinah bodo vplivale na primernost zemlje za določene kmetijske namene, vodile v velike spremembe kakovosti in količine proizvodnje, ki jo je mogoče doseči, in povzročile velike pretrese glede preživetja različnih načinov kmetovanja v različnih delih Evrope.

| 4.6.1 | Pregled stanja SKP v letu 2008 bi moral biti priložnost za dodatne spremembe, ki bi kmete spodbudile k prilagoditvi načinov kmetovanja pričakovanim podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

4.6.1

Pregled stanja SKP v letu 2008 bi moral biti priložnost za dodatne spremembe, ki bi kmete spodbudile k prilagoditvi načinov kmetovanja pričakovanim podnebnim spremembam.

| 4.6.2 | Razširiti je treba kmetijske raziskave novih kultur in metod gojenja, ki bodo bolje prilagojene prihajajočim podnebnim spremembam. Prav tako je treba oceniti učinek podnebnih sprememb na možnost živalske reje v različnih delih Evrope in načine obvladovanja širjenja bolezni, ki ga lahko povzročijo podnebne spremembe. (EESO bo kmalu pripravil posebno podrobnejše mnenje o podnebnih spremembah in kmetijstvu.) |
| --- | --- |

4.6.2

Razširiti je treba kmetijske raziskave novih kultur in metod gojenja, ki bodo bolje prilagojene prihajajočim podnebnim spremembam. Prav tako je treba oceniti učinek podnebnih sprememb na možnost živalske reje v različnih delih Evrope in načine obvladovanja širjenja bolezni, ki ga lahko povzročijo podnebne spremembe. (EESO bo kmalu pripravil posebno podrobnejše mnenje o podnebnih spremembah in kmetijstvu.)

| 4.7 | Biotska raznovrstnost – podnebne spremembe bodo povzročile velike spremembe v drevesnih, rastlinskih in živalskih habitatih povsod po Evropi. V nekaterih primerih določene vrste ne bodo več sposobne preživeti v svojem spremenjenem habitatu ali pa bodo zelo ogrožene. Nekatere vrste bodo lahko prek naravnih procesov uspešno zamenjale stari habitat z novim, druge pa bodo potrebovale pomoč pri prehajanju v drug habitat, sicer ne bodo mogle preživeti. Sedanje strategije in programe za biotsko raznovrstnost bo treba posodobiti in nameniti sredstva za njihovo izvajanje, sicer bo pri tem prehodu izumrlo preveliko število vrst. |
| --- | --- |

4.7

Biotska raznovrstnost – podnebne spremembe bodo povzročile velike spremembe v drevesnih, rastlinskih in živalskih habitatih povsod po Evropi. V nekaterih primerih določene vrste ne bodo več sposobne preživeti v svojem spremenjenem habitatu ali pa bodo zelo ogrožene. Nekatere vrste bodo lahko prek naravnih procesov uspešno zamenjale stari habitat z novim, druge pa bodo potrebovale pomoč pri prehajanju v drug habitat, sicer ne bodo mogle preživeti. Sedanje strategije in programe za biotsko raznovrstnost bo treba posodobiti in nameniti sredstva za njihovo izvajanje, sicer bo pri tem prehodu izumrlo preveliko število vrst.

| 4.8 | Podnebne spremembe bodo precej prizadele tudi drevesa in gozdove. Nekatera področja lahko postanejo manj gostoljubna za določene vrste, druga pa celo bolj gostoljubna za določene druge vrste. V skladu s tem bo treba prilagoditi programe sajenja, presajevanja, vzdrževanja dreves in upravljanja gozdov. |
| --- | --- |

4.8

Podnebne spremembe bodo precej prizadele tudi drevesa in gozdove. Nekatera področja lahko postanejo manj gostoljubna za določene vrste, druga pa celo bolj gostoljubna za določene druge vrste. V skladu s tem bo treba prilagoditi programe sajenja, presajevanja, vzdrževanja dreves in upravljanja gozdov.

| 4.9 | Načrtovanje uporabe zemljišč – načrtovanje mestnih in drugih naselij ter prometa in infrastrukture bo moralo vedno bolj upoštevati spremembe v temperaturah in vremenskih režimih. Te ugotovitve je treba vključiti v konstrukcijske standarde in strokovno prakso ter v usposabljanje. Tudi individualni razvojni programi in projekti bodo morali upoštevati podnebne spremembe. Ustrezno bo treba prilagoditi metodologijo ocene učinka. |
| --- | --- |

4.9

Načrtovanje uporabe zemljišč – načrtovanje mestnih in drugih naselij ter prometa in infrastrukture bo moralo vedno bolj upoštevati spremembe v temperaturah in vremenskih režimih. Te ugotovitve je treba vključiti v konstrukcijske standarde in strokovno prakso ter v usposabljanje. Tudi individualni razvojni programi in projekti bodo morali upoštevati podnebne spremembe. Ustrezno bo treba prilagoditi metodologijo ocene učinka.

| 4.10 | Zgradbe – podnebne spremembe bodo zelo prizadele stavbno in gradbeno industrijo. Potrebni bodo strožji minimalni standardi za energetsko učinkovitost zgradb, boljše gradbene standarde itd. Državljani morajo imeti večji dostop do informacij glede primerov najboljše prakse in tega, katere metode, material in subvencije so na voljo za obnovo starih zgradb in novogradnjo, da bi zmanjšali porabo energije in jih bolje prilagodili spremembam temperatur in vremenskih razmer. |
| --- | --- |

4.10

Zgradbe – podnebne spremembe bodo zelo prizadele stavbno in gradbeno industrijo. Potrebni bodo strožji minimalni standardi za energetsko učinkovitost zgradb, boljše gradbene standarde itd. Državljani morajo imeti večji dostop do informacij glede primerov najboljše prakse in tega, katere metode, material in subvencije so na voljo za obnovo starih zgradb in novogradnjo, da bi zmanjšali porabo energije in jih bolje prilagodili spremembam temperatur in vremenskih razmer.

| 4.11 | Proračun EU – EESO priporoča, da se v letni proračun vključi postavka za ukrepe prilagajanja na področjih politik, kjer bodo potrebne takojšnje naložbe (npr. energija, raziskave, kmetijstvo, promet, gradbeni standardi, pomoč pri naravnih nesrečah, varstvo biotske raznovrstnosti, politika javnega zdravja itd.). Naslednji finančni okvir bi moral nameniti precej večji del dostopnih sredstev za programe, potrebne za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Države članice bi morale uvesti podobne spremembe v njihovih nacionalnih proračunih in programih, ki jih financirajo. |
| --- | --- |

4.11

Proračun EU – EESO priporoča, da se v letni proračun vključi postavka za ukrepe prilagajanja na področjih politik, kjer bodo potrebne takojšnje naložbe (npr. energija, raziskave, kmetijstvo, promet, gradbeni standardi, pomoč pri naravnih nesrečah, varstvo biotske raznovrstnosti, politika javnega zdravja itd.). Naslednji finančni okvir bi moral nameniti precej večji del dostopnih sredstev za programe, potrebne za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Države članice bi morale uvesti podobne spremembe v njihovih nacionalnih proračunih in programih, ki jih financirajo.

| 4.12 | Strukturni skladi – Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in IPA (instrument predpristopne pomoči) vsebujejo merila za podporo okoljskim projektom, prilagajanja podnebnim spremembam pa izrecno ne omenjajo. Ocene učinka so pogosto neustrezne (številni prometni in energetski projekti so jasno škodljivi za okolje in podnebje). V naslednjih pregledih vseh teh programov bi bilo treba precej večji delež dostopnih skladov nameniti podpornim ukrepom za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. |
| --- | --- |

4.12

Strukturni skladi – Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in IPA (instrument predpristopne pomoči) vsebujejo merila za podporo okoljskim projektom, prilagajanja podnebnim spremembam pa izrecno ne omenjajo. Ocene učinka so pogosto neustrezne (številni prometni in energetski projekti so jasno škodljivi za okolje in podnebje). V naslednjih pregledih vseh teh programov bi bilo treba precej večji delež dostopnih skladov nameniti podpornim ukrepom za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje.

| 4.13 | Evropska investicijska banka (EIB) in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) bi morali podnebne spremembe vključiti v svoje proračunske postopke in v merila za oceno projektov in programov. |
| --- | --- |

4.13

Evropska investicijska banka (EIB) in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) bi morali podnebne spremembe vključiti v svoje proračunske postopke in v merila za oceno projektov in programov.

| 4.14 | Zavarovalniška industrija je pokazala veliko zanimanje za podnebne spremembe in vedno bolj upošteva dejavnike podnebnih sprememb pri odločanju o tem, katere dogodke je pripravljena zavarovati in pod kakšnimi pogoji. EU in njene države članice bi lahko institucionalizirale trajen dialog z zavarovalniško industrijo, da bi zagotovile, da bo zavarovalniški sektor polno igral svojo vlogo in pomagal podjetjem in drugim pri prilagajanju na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

4.14

Zavarovalniška industrija je pokazala veliko zanimanje za podnebne spremembe in vedno bolj upošteva dejavnike podnebnih sprememb pri odločanju o tem, katere dogodke je pripravljena zavarovati in pod kakšnimi pogoji. EU in njene države članice bi lahko institucionalizirale trajen dialog z zavarovalniško industrijo, da bi zagotovile, da bo zavarovalniški sektor polno igral svojo vlogo in pomagal podjetjem in drugim pri prilagajanju na podnebne spremembe.

| 4.15 | Države v razvoju – številne države v razvoju bodo imele precej več težav pri prilagajanju kot Evropa in manj sredstev za njihovo obvladovanje. Nekatere od najmanj razvitih držav so naredile zelo malo za to, da bi prispevale k reševanju vprašanja podnebnih sprememb, vendar bodo med najbolj prizadetimi in imajo na podlagi enakosti in pravičnosti pravico do sodelovanja in podpore. Razviti svet jim bo moral nuditi podporo za ustrezno prilagajanje s človeškimi, tehničnimi in finančnimi viri. Evropa bi morala prevzeti vodilno vlogo tako pri zagotavljanju dodatnih sredstev za ukrepe za prilagajanje znotraj lastnih kolektivnih in nacionalnih programov za pomoč v razvoju in pri pomoči mednarodni skupnosti pri soočanju z izzivi prilagajanja. |
| --- | --- |

4.15

Države v razvoju – številne države v razvoju bodo imele precej več težav pri prilagajanju kot Evropa in manj sredstev za njihovo obvladovanje. Nekatere od najmanj razvitih držav so naredile zelo malo za to, da bi prispevale k reševanju vprašanja podnebnih sprememb, vendar bodo med najbolj prizadetimi in imajo na podlagi enakosti in pravičnosti pravico do sodelovanja in podpore. Razviti svet jim bo moral nuditi podporo za ustrezno prilagajanje s človeškimi, tehničnimi in finančnimi viri. Evropa bi morala prevzeti vodilno vlogo tako pri zagotavljanju dodatnih sredstev za ukrepe za prilagajanje znotraj lastnih kolektivnih in nacionalnih programov za pomoč v razvoju in pri pomoči mednarodni skupnosti pri soočanju z izzivi prilagajanja.

| 4.16 | Nekateri deli sveta bodo zaradi dviga morske gladine ali ekstremnih vremenskih razmer postali precej manj gostoljubni za človeško naseljevanje (v nekaterih primerih pa poselitev lahko postane skoraj v celoti nemogoča). Podnebne spremembe lahko vodijo do vedno večjih pritiskov na priseljevanje v Evropo z drugih koncev sveta in preseljevanje znotraj Evrope. Agencije za razvoj in drugi ustrezni državni organi bodo morali pokazati pripravljenost pomagati državam v razvoju, da bodo pravočasno prepoznale take situacije, in načrtovati morebitne potrebne načrte za preselitev. |
| --- | --- |

4.16

Nekateri deli sveta bodo zaradi dviga morske gladine ali ekstremnih vremenskih razmer postali precej manj gostoljubni za človeško naseljevanje (v nekaterih primerih pa poselitev lahko postane skoraj v celoti nemogoča). Podnebne spremembe lahko vodijo do vedno večjih pritiskov na priseljevanje v Evropo z drugih koncev sveta in preseljevanje znotraj Evrope. Agencije za razvoj in drugi ustrezni državni organi bodo morali pokazati pripravljenost pomagati državam v razvoju, da bodo pravočasno prepoznale take situacije, in načrtovati morebitne potrebne načrte za preselitev.

| 4.17 | Poznavanje možnih učinkov podnebnih sprememb na nacionalni in lokalni ravni v Evropi in verjetnega ritma sprememb je še vedno nepopolno, tako da bo za izboljšane in natančnejše napovedi potrebnih še precej nadaljnjih raziskav in analiz. Evropska agencija za okolje bi bila lahko koristna usklajevalna točka za vse ustrezne raziskave, spremljanje, analize in napovedi na tem področju ter pri širjenju najboljših dostopnih informacij za akterje odločanja in druge akterje, povezane z natančnim izvajanjem strategij za prilagajanje. EESO je pripravljen prispevati svoj delež pri spodbujanju natančnejšega in širšega razumevanja podnebnih sprememb v različnih delih Evrope in potrebnih ukrepov za prilagajanje. |
| --- | --- |

4.17

Poznavanje možnih učinkov podnebnih sprememb na nacionalni in lokalni ravni v Evropi in verjetnega ritma sprememb je še vedno nepopolno, tako da bo za izboljšane in natančnejše napovedi potrebnih še precej nadaljnjih raziskav in analiz. Evropska agencija za okolje bi bila lahko koristna usklajevalna točka za vse ustrezne raziskave, spremljanje, analize in napovedi na tem področju ter pri širjenju najboljših dostopnih informacij za akterje odločanja in druge akterje, povezane z natančnim izvajanjem strategij za prilagajanje. EESO je pripravljen prispevati svoj delež pri spodbujanju natančnejšega in širšega razumevanja podnebnih sprememb v različnih delih Evrope in potrebnih ukrepov za prilagajanje.

| 4.18 | Civilna družba bo morala biti močno vključena v proces prilagajanja na podnebne spremembe. Lokalne skupnosti, podjetja in druge organizacije vseh vrst bodo vedno bolj občutile podnebne spremembe in se bodo morale nanje odzvati. Ljudje in organizacije vseh vrst potrebujejo natančnejše razumevanje sprememb, ki se že dogajajo in se bodo po vsej verjetnosti nadaljevale v prihodnosti v času njihovega življenja in življenja njihovih otrok. Potrebujejo tudi boljše razumevanje tega, na katere so sami vključeni v blažitev podnebnih sprememb in v prilagajanje nanje. Znanje na tem področju bi moralo postopno postati ključni del učnih sistemov uradnega in neuradnega izobraževanja. |
| --- | --- |

4.18

Civilna družba bo morala biti močno vključena v proces prilagajanja na podnebne spremembe. Lokalne skupnosti, podjetja in druge organizacije vseh vrst bodo vedno bolj občutile podnebne spremembe in se bodo morale nanje odzvati. Ljudje in organizacije vseh vrst potrebujejo natančnejše razumevanje sprememb, ki se že dogajajo in se bodo po vsej verjetnosti nadaljevale v prihodnosti v času njihovega življenja in življenja njihovih otrok. Potrebujejo tudi boljše razumevanje tega, na katere so sami vključeni v blažitev podnebnih sprememb in v prilagajanje nanje. Znanje na tem področju bi moralo postopno postati ključni del učnih sistemov uradnega in neuradnega izobraževanja.

| 4.19 | EESO poudarja pomen vključevanja civilne družbe na vseh ravneh in komuniciranja s potrošniki ter širšo javnostjo. V celoti podpira predlog zelene knjige, da sektorske delovne skupine z zainteresiranimi stranmi sodelujejo pri razvijanju specifičnih sektorskih rešitev, ki bodo potrebni. Pomembni nalogi teh skupin bi morali biti razvijanje tehnike za oceno ravni tveganja ter preverjanje prizadevnosti in pripravljenosti organizacij in skupnosti za odzivanje na ekstremne vremenske pojave ter druge nesreče, ki lahko postanejo z nadaljnjim napredovanjem podnebnih sprememb resnejše ali bolj pogoste. |
| --- | --- |

4.19

EESO poudarja pomen vključevanja civilne družbe na vseh ravneh in komuniciranja s potrošniki ter širšo javnostjo. V celoti podpira predlog zelene knjige, da sektorske delovne skupine z zainteresiranimi stranmi sodelujejo pri razvijanju specifičnih sektorskih rešitev, ki bodo potrebni. Pomembni nalogi teh skupin bi morali biti razvijanje tehnike za oceno ravni tveganja ter preverjanje prizadevnosti in pripravljenosti organizacij in skupnosti za odzivanje na ekstremne vremenske pojave ter druge nesreče, ki lahko postanejo z nadaljnjim napredovanjem podnebnih sprememb resnejše ali bolj pogoste.

| 4.20 | Regionalne in lokalne oblasti imajo pomembno vlogo pri usklajevanju in spodbujanju dejavnosti na svojih ravneh in pri spodbujanju odzivanja in zavezanosti javnosti. Javne oblasti na vseh ravneh lahko prav tako igrajo ključno vlogo pri dajanju zgleda z ustreznim načrtovanjem svojih lastnih stavb in projektov ter politike javnih naročil. |
| --- | --- |

4.20

Regionalne in lokalne oblasti imajo pomembno vlogo pri usklajevanju in spodbujanju dejavnosti na svojih ravneh in pri spodbujanju odzivanja in zavezanosti javnosti. Javne oblasti na vseh ravneh lahko prav tako igrajo ključno vlogo pri dajanju zgleda z ustreznim načrtovanjem svojih lastnih stavb in projektov ter politike javnih naročil.

| 4.21 | Zelena knjiga predlaga oblikovanje evropske svetovalne skupine za prilagajanje podnebnim spremembam s predstavniki civilne družbe, nosilci političnih odločitev in znanstveniki, ki bo delovala kot strokovna skupina pri razvijanju strategije. Odbor lahko podpre zamisel o taki skupini. |
| --- | --- |

4.21

Zelena knjiga predlaga oblikovanje evropske svetovalne skupine za prilagajanje podnebnim spremembam s predstavniki civilne družbe, nosilci političnih odločitev in znanstveniki, ki bo delovala kot strokovna skupina pri razvijanju strategije. Odbor lahko podpre zamisel o taki skupini.

| 4.22 | Odbor poleg tega predlaga, da EU razmisli o ustanovitvi neodvisnega organa za spremljanje z neodvisnim vodjo, ki bi imel nalogo spremljati napredek celotne strategije podnebnih sprememb (tako prilagajanja kot blažitve). Redno in javno bi poročal o napredku ter zgodaj obveščal o morebitnem zaostajanju glede na zavezanosti in zahteve situacije. Tudi sam EESO namerava ohranjati napredek na tem področju pod rednim nadzorom. |
| --- | --- |

4.22

Odbor poleg tega predlaga, da EU razmisli o ustanovitvi neodvisnega organa za spremljanje z neodvisnim vodjo, ki bi imel nalogo spremljati napredek celotne strategije podnebnih sprememb (tako prilagajanja kot blažitve). Redno in javno bi poročal o napredku ter zgodaj obveščal o morebitnem zaostajanju glede na zavezanosti in zahteve situacije. Tudi sam EESO namerava ohranjati napredek na tem področju pod rednim nadzorom.

V Bruslju, 12. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/42

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o skupni ureditvi trga za vino in spremembi nekaterih uredb

COM(2007) 372 konč. – 2007/0138 (CNS)

(2008/C 120/10)

Svet je 7. septembra 2007 sklenil, da v skladu s členoma 36 in 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Sveta o skupni ureditvi trga za vino in spremembi nekaterih uredb.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 27. novembra 2007. Poročevalec je bil g. KIENLE.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra 2007) s 109 glasovi za, 5 glasovi proti in 12 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek sklepov in priporočil

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja, da Evropska komisija s svojim osnutkom reforme evropske ureditve trga za vino v bistvu predlaga ohranitev posebne ureditve trga za vino. Obžaluje, da Evropska Komisija ni sprejela več predlogov Odbora, ki jih je oblikoval v mnenju z dne 14. decembra 2006 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Za trajnostni evropski vinski sektor
   (1). |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja, da Evropska komisija s svojim osnutkom reforme evropske ureditve trga za vino v bistvu predlaga ohranitev posebne ureditve trga za vino. Obžaluje, da Evropska Komisija ni sprejela več predlogov Odbora, ki jih je oblikoval v mnenju z dne 14. decembra 2006 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Za trajnostni evropski vinski sektor
   (1).

| 1.2 | EESO znova opozarja, da mora biti najpomembnejši cilj reforme izboljšanje konkurenčnosti evropskih vin in ponovna pridobitev tržnih deležev. Komisija mora pri reformi in predpisih za zunanjo trgovino bolj upoštevati položaj evropskega vinskega sektorja kot vodilnega na svetu. |
| --- | --- |

1.2

EESO znova opozarja, da mora biti najpomembnejši cilj reforme izboljšanje konkurenčnosti evropskih vin in ponovna pridobitev tržnih deležev. Komisija mora pri reformi in predpisih za zunanjo trgovino bolj upoštevati položaj evropskega vinskega sektorja kot vodilnega na svetu.

| 1.3 | Odbor poudarja, da sta vino in vinogradništvo pomembna in bistvena elementa evropske kulture in načina življenja. Vinogradništvo oblikuje družbeno in gospodarsko okolje v mnogih evropskih vinogradniških regijah. Odbor zato poudarja, da se morajo pri reformi tako glede ciljev kot tudi ukrepov upoštevati ne le gospodarske posledice, temveč tudi vplivi na zaposlovanje, socialno strukturo, okolje – zlasti s programi krčenja – ter varstvo potrošnikov in zdravje. Komisija v svojem osnutku to premalo upošteva. |
| --- | --- |

1.3

Odbor poudarja, da sta vino in vinogradništvo pomembna in bistvena elementa evropske kulture in načina življenja. Vinogradništvo oblikuje družbeno in gospodarsko okolje v mnogih evropskih vinogradniških regijah. Odbor zato poudarja, da se morajo pri reformi tako glede ciljev kot tudi ukrepov upoštevati ne le gospodarske posledice, temveč tudi vplivi na zaposlovanje, socialno strukturo, okolje – zlasti s programi krčenja – ter varstvo potrošnikov in zdravje. Komisija v svojem osnutku to premalo upošteva.

| 1.4 | EESO opozarja, da je vinogradništvo eksistenčnega pomena za 1,5 milijona pretežno malih družinskih podjetij v Evropski uniji in vsaj sezonsko zaposluje več kot 2,5 milijona delavcev. Zato poudarja, da je treba pri reformi dati prednost ukrepom, ki pozitivno vplivajo na dohodek vinogradnikov in možnosti zaposlovanja v evropskem vinogradništvu. |
| --- | --- |

1.4

EESO opozarja, da je vinogradništvo eksistenčnega pomena za 1,5 milijona pretežno malih družinskih podjetij v Evropski uniji in vsaj sezonsko zaposluje več kot 2,5 milijona delavcev. Zato poudarja, da je treba pri reformi dati prednost ukrepom, ki pozitivno vplivajo na dohodek vinogradnikov in možnosti zaposlovanja v evropskem vinogradništvu.

| 1.5 | EESO pozdravlja predlog Evropske komisije, da bi dobila vsaka država članica proizvajalka vina na razpolago nacionalni proračunski okvir, kot pomemben prispevek k večji subsidiarnosti in upoštevanju regionalnih razlik. Vendar pa je treba razširiti katalog podpornih instrumentov, da bo mogoče doseči cilje reforme. |
| --- | --- |

1.5

EESO pozdravlja predlog Evropske komisije, da bi dobila vsaka država članica proizvajalka vina na razpolago nacionalni proračunski okvir, kot pomemben prispevek k večji subsidiarnosti in upoštevanju regionalnih razlik. Vendar pa je treba razširiti katalog podpornih instrumentov, da bo mogoče doseči cilje reforme.

| 1.6 | Po mnenju EESO so predlogi Evropske komisije v zvezi z ukrepi obveščanja potrošnikov nezadostni. Pozdravlja predloge v zvezi s promocijo na izvoznih trgih, vendar ocenjuje, da je potrebna razširitev na notranji trg. |
| --- | --- |

1.6

Po mnenju EESO so predlogi Evropske komisije v zvezi z ukrepi obveščanja potrošnikov nezadostni. Pozdravlja predloge v zvezi s promocijo na izvoznih trgih, vendar ocenjuje, da je potrebna razširitev na notranji trg.

2.   Predlogi Komisije

| 2.1 | Evropska komisija predlaga reformo ureditve trga za vino predvsem na naslednjih področjih:






  — | podporni ukrepi v nacionalnem proračunskem okviru za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov, zeleno trgatev, vzajemne sklade, zavarovanje letine in promocijo na trgih tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

2.1

Evropska komisija predlaga reformo ureditve trga za vino predvsem na naslednjih področjih:

—

podporni ukrepi v nacionalnem proračunskem okviru za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov, zeleno trgatev, vzajemne sklade, zavarovanje letine in promocijo na trgih tretjih držav;

| — | finančni prenos na podeželje; |
| --- | --- |

—

finančni prenos na podeželje;

| — | sprememba predpisov za proizvodnjo vina, zlasti za enološke postopke, povečanje deleža alkohola in dokisanje; |
| --- | --- |

—

sprememba predpisov za proizvodnjo vina, zlasti za enološke postopke, povečanje deleža alkohola in dokisanje;

| — | sprememba predpisov o označevanju, zlasti v zvezi z navedbo porekla in izvora ter prilagoditev drugih predpisov o označevanju; |
| --- | --- |

—

sprememba predpisov o označevanju, zlasti v zvezi z navedbo porekla in izvora ter prilagoditev drugih predpisov o označevanju;

| — | organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije; |
| --- | --- |

—

organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije;

| — | liberalizacija predpisov o zasaditvi od leta 2013; |
| --- | --- |

—

liberalizacija predpisov o zasaditvi od leta 2013;

| — | prostovoljen program krčenja; |
| --- | --- |

—

prostovoljen program krčenja;

| — | odprava dosedanjih tržnih mehanizmov; |
| --- | --- |

—

odprava dosedanjih tržnih mehanizmov;

| — | prenos pristojnosti s Sveta EU na Evropsko komisijo. |
| --- | --- |

—

prenos pristojnosti s Sveta EU na Evropsko komisijo.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO v glavnem podpira cilje predloga Evropske komisije. Vendar meni, da so potrebne nekatere prilagoditve in izboljšave predlaganih ukrepov. |
| --- | --- |

3.1

EESO v glavnem podpira cilje predloga Evropske komisije. Vendar meni, da so potrebne nekatere prilagoditve in izboljšave predlaganih ukrepov.

| 3.2 | EESO ponavlja, da je treba izboljšati konkurenčnost evropskih vinogradnikov na notranjem in na izvoznih trgih, okrepiti evropski prostor kot poslovno lokacijo, podpirati prizadevanja za kakovost in se vedno bolj osredotočati na razvoj trgov in želje potrošnikov. Komisija v svojem predlogu uredbe teh zahtev ne upošteva dovolj. |
| --- | --- |

3.2

EESO ponavlja, da je treba izboljšati konkurenčnost evropskih vinogradnikov na notranjem in na izvoznih trgih, okrepiti evropski prostor kot poslovno lokacijo, podpirati prizadevanja za kakovost in se vedno bolj osredotočati na razvoj trgov in želje potrošnikov. Komisija v svojem predlogu uredbe teh zahtev ne upošteva dovolj.

| 3.3 | Odbor tudi meni, da je treba konkretneje določiti gospodarske cilje in jih dopolniti s socialnimi cilji in cilji politike zaposlovanja. Sem sodi izboljšanje dohodkov v vinogradniškem sektorju, boljše razvojne možnosti mladih vinogradnikov, trajnostne možnosti zaposlovanja ter primerno plačilo za delovno silo za polni delovni čas in za sezonske delavce. |
| --- | --- |

3.3

Odbor tudi meni, da je treba konkretneje določiti gospodarske cilje in jih dopolniti s socialnimi cilji in cilji politike zaposlovanja. Sem sodi izboljšanje dohodkov v vinogradniškem sektorju, boljše razvojne možnosti mladih vinogradnikov, trajnostne možnosti zaposlovanja ter primerno plačilo za delovno silo za polni delovni čas in za sezonske delavce.

| 3.4 | EESO še vedno kritično ocenjuje prenos pristojnosti s Sveta EU na Komisijo, npr. pri dovoljenjih za novejše postopke proizvodnje vina, ker Komisija pri pogajanju o dvostranskih sporazumih ni zadovoljivo zastopala interesov evropskih proizvajalcev vina. |
| --- | --- |

3.4

EESO še vedno kritično ocenjuje prenos pristojnosti s Sveta EU na Komisijo, npr. pri dovoljenjih za novejše postopke proizvodnje vina, ker Komisija pri pogajanju o dvostranskih sporazumih ni zadovoljivo zastopala interesov evropskih proizvajalcev vina.

| 3.5 | EESO potrjuje svoje mnenje, da je treba povečati sedanja finančna sredstva, da bi upoštevali pristop dveh novih držav proizvajalk vina k EU. |
| --- | --- |

3.5

EESO potrjuje svoje mnenje, da je treba povečati sedanja finančna sredstva, da bi upoštevali pristop dveh novih držav proizvajalk vina k EU.

| 3.6 | EESO znova poziva, da je treba bolje in s širšega zornega kota opazovati trg, da bi zbrali kakovostnejše podatke o proizvodnji, prodaji in potrošnji, ki bodo podlaga za ureditev trga za vino. Podatki, ki so se doslej uporabljali, so pomembni, vendar ne zadostujejo. Potrebne so tudi aktualne informacije o spremembah proizvodnih struktur, načinih prodaje in vedenja potrošnikov. |
| --- | --- |

3.6

EESO znova poziva, da je treba bolje in s širšega zornega kota opazovati trg, da bi zbrali kakovostnejše podatke o proizvodnji, prodaji in potrošnji, ki bodo podlaga za ureditev trga za vino. Podatki, ki so se doslej uporabljali, so pomembni, vendar ne zadostujejo. Potrebne so tudi aktualne informacije o spremembah proizvodnih struktur, načinih prodaje in vedenja potrošnikov.

| 3.7 | EESO se strinja s Komisijo, da bi morala nova ureditev trga za vino začeti veljati čim prej. Vendar meni, da je potrebno obdobje postopne odprave, da bi se podjetja po potrebi lahko postopoma prilagodila na nove okvirne pogoje. |
| --- | --- |

3.7

EESO se strinja s Komisijo, da bi morala nova ureditev trga za vino začeti veljati čim prej. Vendar meni, da je potrebno obdobje postopne odprave, da bi se podjetja po potrebi lahko postopoma prilagodila na nove okvirne pogoje.

| 3.8 | EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija spremenila svoj predlog za program krčenja. Meni, da bi bilo koristno izvajati te ukrepe znotraj regionalnih oziroma nacionalnih strukturnih programov, da bi preprečili negativne posledice posameznih krčenj (npr. ledino sredi vinogradniškega območja) in zagotovili nadzorovano izvajanje. |
| --- | --- |

3.8

EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija spremenila svoj predlog za program krčenja. Meni, da bi bilo koristno izvajati te ukrepe znotraj regionalnih oziroma nacionalnih strukturnih programov, da bi preprečili negativne posledice posameznih krčenj (npr. ledino sredi vinogradniškega območja) in zagotovili nadzorovano izvajanje.

| 3.9 | EESO ponavlja svoje nasprotovanje popolni liberalizaciji predpisov o zasaditvi, saj bi to ogrozilo cilje reforme trga za vino z gospodarskega in socialnega področja ter področja okoljske politike in ohranjanja pokrajine. |
| --- | --- |

3.9

EESO ponavlja svoje nasprotovanje popolni liberalizaciji predpisov o zasaditvi, saj bi to ogrozilo cilje reforme trga za vino z gospodarskega in socialnega področja ter področja okoljske politike in ohranjanja pokrajine.

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Naslov II: Podporni ukrepi – Poglavje 1: Podporni programi

| 4.1.1 | EESO pozdravlja, da so bili njegovi pozivi k večjemu upoštevanju regionalnih razlik in doslednejšemu izvajanju načela subsidiarnosti v vinskem sektorju načeloma upoštevani z uvedbo nacionalnega proračunskega okvira. Predlagani podporni ukrepi pa po njegovem mnenju ne zadostujejo. |
| --- | --- |

4.1.1

EESO pozdravlja, da so bili njegovi pozivi k večjemu upoštevanju regionalnih razlik in doslednejšemu izvajanju načela subsidiarnosti v vinskem sektorju načeloma upoštevani z uvedbo nacionalnega proračunskega okvira. Predlagani podporni ukrepi pa po njegovem mnenju ne zadostujejo.

| 4.1.2 | EESO se strinja s Komisijo, da je treba ohraniti dosleden in ustrezen okvir Skupnosti. Znotraj tega okvira bi morale biti za izbiro ukrepov za svoja vinogradniška območja pristojne države članice. Pri tem imajo lahko pomembno vlogo organizacije proizvajalcev, panožna združenja, nadzorni organi in druge ustanove s podobnimi cilji. |
| --- | --- |

4.1.2

EESO se strinja s Komisijo, da je treba ohraniti dosleden in ustrezen okvir Skupnosti. Znotraj tega okvira bi morale biti za izbiro ukrepov za svoja vinogradniška območja pristojne države članice. Pri tem imajo lahko pomembno vlogo organizacije proizvajalcev, panožna združenja, nadzorni organi in druge ustanove s podobnimi cilji.

| 4.1.3 | EESO se zavzema za obsežnejši katalog ukrepov, da bi lahko izpolnili cilje tržne ureditve. Sklicuje se na svoja prejšnja mnenja o ureditvi trga za vino (2), v katerih je med drugim že pozval k programom za spodbujanje kakovostnih izdelkov v vinogradništvu, kletarstvu, trženju in obveščanju potrošnikov, k ukrepom v prid prikrajšanih območij in možnosti neposrednih plačil na površino. |
| --- | --- |

4.1.3

EESO se zavzema za obsežnejši katalog ukrepov, da bi lahko izpolnili cilje tržne ureditve. Sklicuje se na svoja prejšnja mnenja o ureditvi trga za vino (2), v katerih je med drugim že pozval k programom za spodbujanje kakovostnih izdelkov v vinogradništvu, kletarstvu, trženju in obveščanju potrošnikov, k ukrepom v prid prikrajšanih območij in možnosti neposrednih plačil na površino.

| 4.1.4 | EESO znova poudarja, da so za čim večjo učinkovitost potrebni usklajeni in celostni ukrepi. Te ukrepe je zato treba vključiti v obsežne načrte za celotno proizvodno verigo, ki sega od gojenja trte prek predelave do trženja izdelka. Sem spadajo tudi ukrepi za razvoj alternativnih možnosti trženja za vse proizvode iz vinskega grozdja. |
| --- | --- |

4.1.4

EESO znova poudarja, da so za čim večjo učinkovitost potrebni usklajeni in celostni ukrepi. Te ukrepe je zato treba vključiti v obsežne načrte za celotno proizvodno verigo, ki sega od gojenja trte prek predelave do trženja izdelka. Sem spadajo tudi ukrepi za razvoj alternativnih možnosti trženja za vse proizvode iz vinskega grozdja.

| 4.1.5 | EESO znova poziva k oblikovanju posebnega programa za spodbujanje prikrajšanih vinorodnih območij, kot npr. strmih in nagnjenih pobočjih ter območij, ki so izpostavljena skrajnim podnebnim razmeram. |
| --- | --- |

4.1.5

EESO znova poziva k oblikovanju posebnega programa za spodbujanje prikrajšanih vinorodnih območij, kot npr. strmih in nagnjenih pobočjih ter območij, ki so izpostavljena skrajnim podnebnim razmeram.

| 4.1.6 | EESO pozdravlja, da je Komisija v nacionalnem proračunskem okviru veliko pozornost namenila ukrepom za spodbujanje izvoza. Poleg tega so potrebni ukrepi za obveščanje potrošnikov na notranjem trgu o vinogradniški kulturi ter zlasti o prednostih zmernega uživanja vina in nevarnostih prekomernega uživanja. Ponavlja svoj poziv k podpori za ustanovitev evropske opazovalne skupine za spremljanje trga. |
| --- | --- |

4.1.6

EESO pozdravlja, da je Komisija v nacionalnem proračunskem okviru veliko pozornost namenila ukrepom za spodbujanje izvoza. Poleg tega so potrebni ukrepi za obveščanje potrošnikov na notranjem trgu o vinogradniški kulturi ter zlasti o prednostih zmernega uživanja vina in nevarnostih prekomernega uživanja. Ponavlja svoj poziv k podpori za ustanovitev evropske opazovalne skupine za spremljanje trga.

| 4.1.7 | Odbor meni, da takojšnja ukinitev intervencijskih ukrepov ni sprejemljiva. Zato priporoča, da se v nacionalnem proračunskem okviru za obdobje postopne odprave 2008–2010 ponudi pomoč za destilacijo za proizvodnjo žganja in za zasebno skladiščenje. |
| --- | --- |

4.1.7

Odbor meni, da takojšnja ukinitev intervencijskih ukrepov ni sprejemljiva. Zato priporoča, da se v nacionalnem proračunskem okviru za obdobje postopne odprave 2008–2010 ponudi pomoč za destilacijo za proizvodnjo žganja in za zasebno skladiščenje.

| 4.1.8 | EESO meni, da je treba v nacionalnem proračunskem okviru predvideti ukrepe za krizno upravljanje, ki temeljijo na soodgovornosti proizvajalcev. Doslej predvideni ukrepi (zavarovanje pridelka in vzajemni skladi) ne zadostujejo za premagovanje gospodarskih kriz. Zato je treba preveriti, ali so se dosedanje krizne destilacije obnesle in ali je mogoče v okviru nacionalnega proračunskega okvira predvideti krizno destilacijo. |
| --- | --- |

4.1.8

EESO meni, da je treba v nacionalnem proračunskem okviru predvideti ukrepe za krizno upravljanje, ki temeljijo na soodgovornosti proizvajalcev. Doslej predvideni ukrepi (zavarovanje pridelka in vzajemni skladi) ne zadostujejo za premagovanje gospodarskih kriz. Zato je treba preveriti, ali so se dosedanje krizne destilacije obnesle in ali je mogoče v okviru nacionalnega proračunskega okvira predvideti krizno destilacijo.

| 4.1.9 | Veljavna prepoved za čezmerno stiskanje grozdja, drozge in vinskih droži se je izkazala za dobro pri zagotavljanju kakovosti vinskih proizvodov in preprečitev morebitne zlorabe. Zato jo je treba ohraniti. Državam članicam je treba dati pooblastilo, da lahko v določenih letih povečajo odstotek pridelka za destilacijo. |
| --- | --- |

4.1.9

Veljavna prepoved za čezmerno stiskanje grozdja, drozge in vinskih droži se je izkazala za dobro pri zagotavljanju kakovosti vinskih proizvodov in preprečitev morebitne zlorabe. Zato jo je treba ohraniti. Državam članicam je treba dati pooblastilo, da lahko v določenih letih povečajo odstotek pridelka za destilacijo.

| 4.1.10 | EESO se je seznanil s predlogom Komisije za razdelitev proračuna za nacionalni proračunski okvir. Za nove države članice EU, za katere ni preteklih referenc, je treba določiti poseben finančni ključ glede na delež vinogradniških površin. |
| --- | --- |

4.1.10

EESO se je seznanil s predlogom Komisije za razdelitev proračuna za nacionalni proračunski okvir. Za nove države članice EU, za katere ni preteklih referenc, je treba določiti poseben finančni ključ glede na delež vinogradniških površin.

4.2   Poglavje 2: Finančni prenos

| 4.2.1 | Odbor je v številnih mnenjih poudaril pomen drugega stebra za prihodnji razvoj podeželja, kamor sodijo tudi evropska vinorodna območja. Ob upoštevanju te temeljne ciljne usmerjenosti pa tudi meni, da se morajo za reševanje posebnih problemov vinskega sektorja ukrepi, ki so predmet razprave v okviru reforme trga za vino, financirati iz proračuna za vino. Zato se proračun ne sme zmanjšati niti s krčenjem niti s prenosom sredstev. |
| --- | --- |

4.2.1

Odbor je v številnih mnenjih poudaril pomen drugega stebra za prihodnji razvoj podeželja, kamor sodijo tudi evropska vinorodna območja. Ob upoštevanju te temeljne ciljne usmerjenosti pa tudi meni, da se morajo za reševanje posebnih problemov vinskega sektorja ukrepi, ki so predmet razprave v okviru reforme trga za vino, financirati iz proračuna za vino. Zato se proračun ne sme zmanjšati niti s krčenjem niti s prenosom sredstev.

4.3   Naslov III: Ureditveni ukrepi – Poglavje 2: Enološki postopki in omejitve

| 4.3.1 | EESO meni, da je nujno potrebna mednarodno priznana opredelitev proizvoda vino. Zato je treba določiti tudi priznane načine proizvodnje. Treba je razjasniti, da tako imenovana sadna vina niso predmet ureditve trga za vino. |
| --- | --- |

4.3.1

EESO meni, da je nujno potrebna mednarodno priznana opredelitev proizvoda vino. Zato je treba določiti tudi priznane načine proizvodnje. Treba je razjasniti, da tako imenovana sadna vina niso predmet ureditve trga za vino.

| 4.3.2 | EESO se zavzema, da bi se pri strateški usmeritvi dvostranskih ali mednarodnih trgovinskih pogodb bolj dosledno upoštevala skladnost enoloških postopkov s standardi Mednarodnega urada za vinsko trto in vino (OIV). Dovoljevanje kakršnega koli postopka pri uvozu vina, ki je priznan drugje v svetu, je v nasprotju z večjo skladnostjo s standardi OIV za evropska vina in bi vodilo k nadaljnjemu izkrivljanju konkurence. EESO nasprotuje tudi predlogu, da bi se pri izvozu vina dopustili enološki postopki, ki so prepovedani pri trženju na notranjem trgu. |
| --- | --- |

4.3.2

EESO se zavzema, da bi se pri strateški usmeritvi dvostranskih ali mednarodnih trgovinskih pogodb bolj dosledno upoštevala skladnost enoloških postopkov s standardi Mednarodnega urada za vinsko trto in vino (OIV). Dovoljevanje kakršnega koli postopka pri uvozu vina, ki je priznan drugje v svetu, je v nasprotju z večjo skladnostjo s standardi OIV za evropska vina in bi vodilo k nadaljnjemu izkrivljanju konkurence. EESO nasprotuje tudi predlogu, da bi se pri izvozu vina dopustili enološki postopki, ki so prepovedani pri trženju na notranjem trgu.

| 4.3.3 | EESO priporoča, naj se tej uredbi priloži seznam dopustnih enoloških postopkov, Svet pa naj bi obdržal pristojnost za posodabljanje teh postopkov in odobritve novih postopkov. |
| --- | --- |

4.3.3

EESO priporoča, naj se tej uredbi priloži seznam dopustnih enoloških postopkov, Svet pa naj bi obdržal pristojnost za posodabljanje teh postopkov in odobritve novih postopkov.

| 4.3.4 | EESO pozdravlja, da je Komisija opustila predvideno dovoljenje, da se iz uvoženega grozdnega mošta ali zgoščenega mošta v Evropi proizvaja vino ali da se proizvodi tretjih držav lahko mešajo z evropskimi izdelki. |
| --- | --- |

4.3.4

EESO pozdravlja, da je Komisija opustila predvideno dovoljenje, da se iz uvoženega grozdnega mošta ali zgoščenega mošta v Evropi proizvaja vino ali da se proizvodi tretjih držav lahko mešajo z evropskimi izdelki.

| 4.3.5 | EESO Komisijo poziva, da pri predlogih za pravila proizvodnje upošteva različne pogoje v Evropski uniji v zvezi z lokacijo, podnebjem ali vremenom. Opozarja, da je ta tematika zelo občutljiva in ne sme povzročiti razdvojitve evropskega vinogradništva ali celo ustaviti reformnih predlogov. EESO podpira zahtevo po strožjem nadzoru vseh enoloških postopkov za spodbujanje in zagotavljanje kakovosti vin. |
| --- | --- |

4.3.5

EESO Komisijo poziva, da pri predlogih za pravila proizvodnje upošteva različne pogoje v Evropski uniji v zvezi z lokacijo, podnebjem ali vremenom. Opozarja, da je ta tematika zelo občutljiva in ne sme povzročiti razdvojitve evropskega vinogradništva ali celo ustaviti reformnih predlogov. EESO podpira zahtevo po strožjem nadzoru vseh enoloških postopkov za spodbujanje in zagotavljanje kakovosti vin.

| 4.3.6 | Zato EESO predloge Komisije ocenjuje ob upoštevanju svojega prejšnjega mnenja, analize, ki jo je opravila Komisija, predlagane liberalizacije enoloških postopkov, priznanja enoloških postopkov v dvostranskih pogodbah ter v luči ciljev reforme, zlasti povečanja konkurenčnosti in zmanjšanja proizvodnih stroškov. Pri pretehtavanju prednosti in slabosti predloga Komisije se Odbor opredeljuje za načelno nadaljevanje uporabe sedanjih predpisov v zvezi z uporabo saharoze in pomočjo za koncentrate mošta. |
| --- | --- |

4.3.6

Zato EESO predloge Komisije ocenjuje ob upoštevanju svojega prejšnjega mnenja, analize, ki jo je opravila Komisija, predlagane liberalizacije enoloških postopkov, priznanja enoloških postopkov v dvostranskih pogodbah ter v luči ciljev reforme, zlasti povečanja konkurenčnosti in zmanjšanja proizvodnih stroškov. Pri pretehtavanju prednosti in slabosti predloga Komisije se Odbor opredeljuje za načelno nadaljevanje uporabe sedanjih predpisov v zvezi z uporabo saharoze in pomočjo za koncentrate mošta.

4.4   Poglavje 3: Označbe porekla in geografske označbe

| 4.4.1 | EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija natančneje izdelala predloge za označevanje vin v skladu z njihovim poreklom. Strinja se s Komisijo, da pojem kakovostnih vin v Skupnosti temelji med drugim na posebnih značilnostih, ki se pripisujejo geografskemu poreklu vina. Zaščita označb porekla ter geografskih označb je pomembna prednostna naloga. Zato bi morala biti tudi uporaba označbe porekla ali geografske označbe vezana na proizvodnjo vina znotraj omejenih geografskih območij. |
| --- | --- |

4.4.1

EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija natančneje izdelala predloge za označevanje vin v skladu z njihovim poreklom. Strinja se s Komisijo, da pojem kakovostnih vin v Skupnosti temelji med drugim na posebnih značilnostih, ki se pripisujejo geografskemu poreklu vina. Zaščita označb porekla ter geografskih označb je pomembna prednostna naloga. Zato bi morala biti tudi uporaba označbe porekla ali geografske označbe vezana na proizvodnjo vina znotraj omejenih geografskih območij.

| 4.4.2 | EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija medtem pojasnila in natančneje izdelala predloge, tako da je mogoče ohraniti preizkušene sisteme kakovostne politike, ki ne temeljijo ali ne temeljijo izključno na načelu označb porekla. Zlasti preverjanje kakovosti vina se je v mnogih državah izkazalo kot koristno za proizvajalce in predvsem potrošnike. |
| --- | --- |

4.4.2

EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija medtem pojasnila in natančneje izdelala predloge, tako da je mogoče ohraniti preizkušene sisteme kakovostne politike, ki ne temeljijo ali ne temeljijo izključno na načelu označb porekla. Zlasti preverjanje kakovosti vina se je v mnogih državah izkazalo kot koristno za proizvajalce in predvsem potrošnike.

| 4.4.3 | Ne glede na to ostaja mnogo vprašanj o združljivosti z Uredbo Komisije št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (3). EESO zato zahteva, naj se predstavi korelacijska tabela, da bi lahko ugotovili, kakšne so posledice za geografske in tradicionalne označbe. |
| --- | --- |

4.4.3

Ne glede na to ostaja mnogo vprašanj o združljivosti z Uredbo Komisije št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (3). EESO zato zahteva, naj se predstavi korelacijska tabela, da bi lahko ugotovili, kakšne so posledice za geografske in tradicionalne označbe.

4.5   Poglavje IV: Označevanje

| 4.5.1 | EESO ocenjuje, da so predlogi zelo kompleksni, in pričakuje, da bo Evropska komisija izvedla natančno simulacijo posledic predlaganih sprememb. |
| --- | --- |

4.5.1

EESO ocenjuje, da so predlogi zelo kompleksni, in pričakuje, da bo Evropska komisija izvedla natančno simulacijo posledic predlaganih sprememb.

| 4.5.2 | EESO opozarja, da je bila pravica označevanja po dolgoletni razpravi šele pred kratkim spremenjena. Odbor zahteva, da Evropska komisija prikaže, kateri novi vidiki so sedaj upoštevani, ki pri pravkar zaključeni razpravi niso bili upoštevani. |
| --- | --- |

4.5.2

EESO opozarja, da je bila pravica označevanja po dolgoletni razpravi šele pred kratkim spremenjena. Odbor zahteva, da Evropska komisija prikaže, kateri novi vidiki so sedaj upoštevani, ki pri pravkar zaključeni razpravi niso bili upoštevani.

| 4.5.3 | EESO pozdravlja poenostavitve v zvezi s predpisi označevanja, če so namenjeni boljšemu obveščanju potrošnikov. Toda takšne spremembe ne smejo povzročiti povečanja nevarnosti izkrivljanja konkurence ali zavajanja potrošnikov in poplave pravnih sporov. S tega vidika je vprašljiv tudi predlog Evropske komisije za neobvezno navedbo sorte vinske trte in letnika za vina brez označbe porekla ali geografske označbe. Ta predlog je sprejemljiv le, če se vzpostavi sistem nadzora in certificiranja za sledljivost teh vin ter se tako zagotovi varstvo potrošnikov in prepreči zavajanje in nelojalna konkurenca. |
| --- | --- |

4.5.3

EESO pozdravlja poenostavitve v zvezi s predpisi označevanja, če so namenjeni boljšemu obveščanju potrošnikov. Toda takšne spremembe ne smejo povzročiti povečanja nevarnosti izkrivljanja konkurence ali zavajanja potrošnikov in poplave pravnih sporov. S tega vidika je vprašljiv tudi predlog Evropske komisije za neobvezno navedbo sorte vinske trte in letnika za vina brez označbe porekla ali geografske označbe. Ta predlog je sprejemljiv le, če se vzpostavi sistem nadzora in certificiranja za sledljivost teh vin ter se tako zagotovi varstvo potrošnikov in prepreči zavajanje in nelojalna konkurenca.

| 4.5.4 | EESO opozarja, da v vse večji Evropski uniji narašča jezikovna raznolikost, to pa lahko povzroči trgovinske ovire, kot se trenutno dogaja pri navajanju sulfitov. Zato je treba pri navedbi obveznih podatkov, npr. sestavin, predvideti možnost, da se ti navedejo s splošno razumljivimi simboli. |
| --- | --- |

4.5.4

EESO opozarja, da v vse večji Evropski uniji narašča jezikovna raznolikost, to pa lahko povzroči trgovinske ovire, kot se trenutno dogaja pri navajanju sulfitov. Zato je treba pri navedbi obveznih podatkov, npr. sestavin, predvideti možnost, da se ti navedejo s splošno razumljivimi simboli.

4.6   Naslov V: Obseg vinogradniških površin

| 4.6.1 | EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija spremenila svoj predlog za program krčenja in zmanjšala predvideni proračun. Odbor priznava pomen krčenja kot instrumenta ureditve trga, ki naj bi bil na voljo kot del regionalnih oz. nacionalnih strukturnih programov za omejeno obdobje od tri do pet let znotraj splošnega okvira Skupnosti. Krčenje naj bi bilo na voljo kot prostovoljni ukrep za odstranitev trte na površinah, ki niso ustrezne za vinogradništvo, in za blažitev socialnih posledic umika neuspešnih podjetij. |
| --- | --- |

4.6.1

EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija spremenila svoj predlog za program krčenja in zmanjšala predvideni proračun. Odbor priznava pomen krčenja kot instrumenta ureditve trga, ki naj bi bil na voljo kot del regionalnih oz. nacionalnih strukturnih programov za omejeno obdobje od tri do pet let znotraj splošnega okvira Skupnosti. Krčenje naj bi bilo na voljo kot prostovoljni ukrep za odstranitev trte na površinah, ki niso ustrezne za vinogradništvo, in za blažitev socialnih posledic umika neuspešnih podjetij.

| 4.6.2 | EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija spremenila prvotne časovne načrte za liberalizacijo predpisov o zasaditvi. EESO še vedno zavrača popolno liberalizacijo – tudi če bi do nje prišlo kasneje – saj bi to ogrozilo cilje reforme trga za vino z gospodarskega in socialnega področja ter področja okoljske politike in ohranjanja pokrajine. Selitev vinogradništva iz pokrajin, kjer je vinska trta uveljavljena kultura, na površine, kjer bo gospodarjenje cenejše, ni sprejemljiva zaradi splošne odgovornosti za zaposlovanje, gospodarstvo in infrastrukturo vinogradniških območij, socialno strukturo, okolje in varstvo narave. |
| --- | --- |

4.6.2

EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija spremenila prvotne časovne načrte za liberalizacijo predpisov o zasaditvi. EESO še vedno zavrača popolno liberalizacijo – tudi če bi do nje prišlo kasneje – saj bi to ogrozilo cilje reforme trga za vino z gospodarskega in socialnega področja ter področja okoljske politike in ohranjanja pokrajine. Selitev vinogradništva iz pokrajin, kjer je vinska trta uveljavljena kultura, na površine, kjer bo gospodarjenje cenejše, ni sprejemljiva zaradi splošne odgovornosti za zaposlovanje, gospodarstvo in infrastrukturo vinogradniških območij, socialno strukturo, okolje in varstvo narave.

| 4.6.3 | Če bodo evropski predpisi o sajenju, povezani s prepovedjo novega sajenja, ukinjeni, je treba oblikovati okvir pooblastitve, da bodo lahko vinorodne regije še naprej uporabljale svoje predpise o pravicah do sajenja in zasaditve ali jih oblikovale v skladu s cilji evropske ureditve trga za vino. |
| --- | --- |

4.6.3

Če bodo evropski predpisi o sajenju, povezani s prepovedjo novega sajenja, ukinjeni, je treba oblikovati okvir pooblastitve, da bodo lahko vinorodne regije še naprej uporabljale svoje predpise o pravicah do sajenja in zasaditve ali jih oblikovale v skladu s cilji evropske ureditve trga za vino.

4.7   Nov naslov: Promocija in obveščanje

| 4.7.1 | EESO ocenjuje, da predlogi Komisije niso zadostni, da bi ponovno pridobili tržne deleže na notranjem trgu v primerjavi z vini iz tretjih držav, zlasti iz novega sveta. |
| --- | --- |

4.7.1

EESO ocenjuje, da predlogi Komisije niso zadostni, da bi ponovno pridobili tržne deleže na notranjem trgu v primerjavi z vini iz tretjih držav, zlasti iz novega sveta.

| 4.7.2 | EESO poziva Komisijo, naj v nacionalnem proračunskem okviru predvidi spodbujanje ukrepov za obveščanje potrošnikov in promocijo ne le na izvoznih trgih, ampak tudi na notranjem trgu. Pri tem je treba posebno pozornost posvetiti izčrpnim informacijam o prednostih zmernega uživanja vina kot sestavnega dela zdrave prehrane in modernega načina življenja. |
| --- | --- |

4.7.2

EESO poziva Komisijo, naj v nacionalnem proračunskem okviru predvidi spodbujanje ukrepov za obveščanje potrošnikov in promocijo ne le na izvoznih trgih, ampak tudi na notranjem trgu. Pri tem je treba posebno pozornost posvetiti izčrpnim informacijam o prednostih zmernega uživanja vina kot sestavnega dela zdrave prehrane in modernega načina življenja.

| 4.7.3 | EESO poudarja, da morajo ukrepi obveščanja in promocije zajemati vse proizvode iz vinskega grozdja. |
| --- | --- |

4.7.3

EESO poudarja, da morajo ukrepi obveščanja in promocije zajemati vse proizvode iz vinskega grozdja.

| 4.7.4 | EESO priporoča, da se komunikacijski ukrepi za vinske proizvode povežejo s turizmom, gastronomijo in drugimi proizvodi iz vinogradniških regij. |
| --- | --- |

4.7.4

EESO priporoča, da se komunikacijski ukrepi za vinske proizvode povežejo s turizmom, gastronomijo in drugimi proizvodi iz vinogradniških regij.

V Bruslju, 12. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  UL C 325, 30.12.2006, str. 29.

1

(2)  UL C 101, 12.4.1999, str. 60–64 in dokument iz opombe 1.

2

(3)  UL L 118, 4.4.2002, str. 1–54.

3

---

DODATEK

k mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Naslednja amandmaja sta bila zavrnjena, vendar sta prejela več kot četrtino glasov:

Točka 4.3.6

Črta se zadnji stavek in se zamenja z naslednjim:

„Pri pretehtavanju prednosti in slabosti predloga Komisije se Odbor opredeljuje za načelno nadaljevanje uporabe sedanjih predpisov v zvezi z uporabo saharoze in pomočjo za koncentrate mošta.
  Po oceni prednosti in slabosti predloga Komisije EESO meni, da bi se uporaba saharoze lahko zakonito in v skladu s tradicijo nadaljevala v tistih državah, ki že uporabljajo takšen postopek. Da pa bi zagotovili enako obravnavo proizvajalcev vina EU, je treba ohraniti pomoč za rektificirani zgoščeni mošt in jo uskladiti z novimi tržnimi pogoji, povezanimi z nižjimi cenami sladkorja. Ta pomoč, ki je nujna za zagotovitev, da bodo cene v veliki meri ostale enake, ne sme vplivati na nacionalne finančne vire, temveč mora biti samostojna postavka proračuna za vino.“

Obrazložitev

Reforma STU za sladkor, ki deloma že velja, na eni strani, ter celovita reforma STU za vino, na drugi, temeljito spreminjata strukturo stroškov proizvodnje vina; pa vendar je treba – če hočemo res ohraniti „status quo ante“ in spoštovati načelo neizkrivljanja konkurence ob dejstvu, da sta sladkor in mošt pravzaprav tekmeca v procesu bogatenja vin – predvideti prilagoditev pomoči moštom in to pomoč izvzeti iz nacionalnega proračuna.

Rezultat glasovanja

Glasovi za: 25 Glasovi proti: 54 Vzdržani: 8

Nova točka 4.3.7

Doda se nova točka:

| „4.3.7 | Ker uporaba saharoze za obogatitev vin pomeni dodajanje proizvoda, ki ni nastal v postopku predelave grozdja, in ker si EESO od nekdaj prizadeva za pregledno označevanje in varstvo potrošnikov, meni, da bi morala biti takšna praksa navedena na nalepkah za vino, obogateno po tej metodi.“ |
| --- | --- |

„4.3.7

Obrazložitev

Temeljna dolžnost EESO, o kateri se ni mogoče pogajati, je stalna podpora največji možni preglednosti informacij za potrošnike izdelkov in živil.

Rezultat glasovanja

Glasovi za: 30 Glasovi proti: 70 Vzdržani: 21

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/47

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o perspektivah za prihodnost kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (gorske, otoške in obrobne regije)

(2008/C 120/11)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 27. septembra 2007 v skladu s točko A člena 29 izvedbenih določb poslovnika sklenil, da pripravi k naslednjemu mnenju:

Perspektive za prihodnost kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (gorske, otoške in obrobne regije).

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 27. novembra 2007. Poročevalec je bil g. BROS.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra) s 127 glasovi za, 1 glasom proti in 6 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je 13. septembra 2006 sprejel mnenje na lastno pobudo o perspektivah za prihodnost kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (gorske, otoške in obrobne regije) (1). |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 13. septembra 2006 sprejel mnenje na lastno pobudo o perspektivah za prihodnost kmetijstva na območjih s posebnimi naravnimi ovirami (gorske, otoške in obrobne regije) (1).

| 1.1.1 | V navedenem mnenju je celotno 4. točko namenil problematiki gorskih regij in pri tem med drugim poudaril potrebo po:






  — | posebni politiki EU za gorska območja; |
| --- | --- | --- |

1.1.1

V navedenem mnenju je celotno 4. točko namenil problematiki gorskih regij in pri tem med drugim poudaril potrebo po:

—

posebni politiki EU za gorska območja;

| — | usklajeni opredelitvi za celotno EU; |
| --- | --- |

—

usklajeni opredelitvi za celotno EU;

| — | prednostni obravnavi gorskih območij pri dodeljevanju proračunskih sredstev drugega stebra; |
| --- | --- |

—

prednostni obravnavi gorskih območij pri dodeljevanju proračunskih sredstev drugega stebra;

| — | konsolidaciji nadomestnih ukrepov za gorske kmetije; |
| --- | --- |

—

konsolidaciji nadomestnih ukrepov za gorske kmetije;

| — | povezovanju kmetijske in regionalne politike za večji vpliv na gorska območja. |
| --- | --- |

—

povezovanju kmetijske in regionalne politike za večji vpliv na gorska območja.

| 1.2 | Predsednik Evropske komisije José Manuel BARROSO je 7. decembra 2006 na seji o političnem dialogu ob koncu plenarnega zasedanja OR izrazil strinjanje s pripravo zelene knjige o prihodnji politiki za gorska območja. |
| --- | --- |

1.2

Predsednik Evropske komisije José Manuel BARROSO je 7. decembra 2006 na seji o političnem dialogu ob koncu plenarnega zasedanja OR izrazil strinjanje s pripravo zelene knjige o prihodnji politiki za gorska območja.

| 1.3 | Zato je EESO sklenil, da pripravi dodatno mnenje, da bi lahko predstavil svoje stališče o pripravi tovrstne zelene knjige. |
| --- | --- |

1.3

Zato je EESO sklenil, da pripravi dodatno mnenje, da bi lahko predstavil svoje stališče o pripravi tovrstne zelene knjige.

| 1.4 | Vsi evropski državljani imajo namreč veliko od gorskih območij – z vidika javnih dobrin in z ekonomskega vidika. Med drugim gre za:






  — | zmanjševanje možnosti naravnih nesreč (od česar imajo hkrati korist prebivalci gorskih območij in drugi, npr. zaščita prometnih poti); |
| --- | --- | --- |

1.4

Vsi evropski državljani imajo namreč veliko od gorskih območij – z vidika javnih dobrin in z ekonomskega vidika. Med drugim gre za:

—

zmanjševanje možnosti naravnih nesreč (od česar imajo hkrati korist prebivalci gorskih območij in drugi, npr. zaščita prometnih poti);

| — | območja za prosti čas in turizem (zelo pomembna za državljane urbanizirane celine in za evropsko konkurenčnost); |
| --- | --- |

—

območja za prosti čas in turizem (zelo pomembna za državljane urbanizirane celine in za evropsko konkurenčnost);

| — | veliko biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

—

veliko biotsko raznovrstnost;

| — | edinstvene vodne rezerve; |
| --- | --- |

—

edinstvene vodne rezerve;

| — | visokokakovostne izdelke, zlasti prehranske. |
| --- | --- |

—

visokokakovostne izdelke, zlasti prehranske.

| 1.5 | Če za gorska območja ljudje, ki tam živijo, ne bodo dobro skrbeli, bodo te dobrine in storitve ogrožene. |
| --- | --- |

1.5

Če za gorska območja ljudje, ki tam živijo, ne bodo dobro skrbeli, bodo te dobrine in storitve ogrožene.

| 1.6 | Zdaj se moramo soočiti s pomembnimi novostmi, ki so že nastopile ali pa šele bodo, kot so večja konkurenca v gospodarstvu, demografske spremembe, podnebne spremembe itd. Ti izzivi se nanašajo na celotno ozemlje, njihov vpliv pa je še veliko bolj opazen na gorskih območjih in zato zahteva posebno obravnavo. |
| --- | --- |

1.6

Zdaj se moramo soočiti s pomembnimi novostmi, ki so že nastopile ali pa šele bodo, kot so večja konkurenca v gospodarstvu, demografske spremembe, podnebne spremembe itd. Ti izzivi se nanašajo na celotno ozemlje, njihov vpliv pa je še veliko bolj opazen na gorskih območjih in zato zahteva posebno obravnavo.

| 1.7 | Večina sedanjih politik, ki veljajo za gorska območja, je razdeljena na sektorje in določena zunaj teh območij, pri čemer se posebnosti teh regij ne upoštevajo v zadostni meri. Politični ukrepi za gorska območja se navadno posplošujejo, pogosto se nanašajo še na druga območja in ne upoštevajo posebnosti gorskih območij. Hkrati pa evropski in nacionalni politični ukrepi vse bolj poudarjajo primerjalne prednosti regij, ko gre za spodbujanje teh regij ali pa njihov razvoj. |
| --- | --- |

1.7

Večina sedanjih politik, ki veljajo za gorska območja, je razdeljena na sektorje in določena zunaj teh območij, pri čemer se posebnosti teh regij ne upoštevajo v zadostni meri. Politični ukrepi za gorska območja se navadno posplošujejo, pogosto se nanašajo še na druga območja in ne upoštevajo posebnosti gorskih območij. Hkrati pa evropski in nacionalni politični ukrepi vse bolj poudarjajo primerjalne prednosti regij, ko gre za spodbujanje teh regij ali pa njihov razvoj.

| 1.8 | Kljub svojemu pomenu na evropski ravni ostajajo gorska območja nekoliko potisnjena vstran v okviru evropske politike, poleg tega se niti najmanj ne priznava, da lahko precej prispevajo h gospodarski rasti v Evropi in njeni biotski raznovrstnosti ravno zaradi svojih inovativnih pristopov. |
| --- | --- |

1.8

Kljub svojemu pomenu na evropski ravni ostajajo gorska območja nekoliko potisnjena vstran v okviru evropske politike, poleg tega se niti najmanj ne priznava, da lahko precej prispevajo h gospodarski rasti v Evropi in njeni biotski raznovrstnosti ravno zaradi svojih inovativnih pristopov.

| 1.9 | Zato se Odbor zavzema za skladnejši in bolj povezan politični pristop. Za trajnostni razvoj gorskih območij je potreben medsektorski pristop, ki upošteva posamezna območja. |
| --- | --- |

1.9

Zato se Odbor zavzema za skladnejši in bolj povezan politični pristop. Za trajnostni razvoj gorskih območij je potreben medsektorski pristop, ki upošteva posamezna območja.

| 1.10 | Evropska zelena knjiga o prihodnji politiki za gorska območja bi omogočila racionalizacijo in utrditev obstoječih politik in pobud na evropski ravni, da bi bile bolj učinkovite z vidika posebnosti gorskih območij. To velja zlasti za gorsko kmetijstvo, kakor je navedeno v tem mnenju. V večini evropskih gorskih območij je kmetijstvo namreč temelj za razvoj drugih socialno-ekonomskih dejavnosti, agroživilske industrije, turizma itd., zaradi česar se tudi povečuje privlačnost teh območij. Skupna kmetijska politika ima torej veliko vlogo in mora biti vključena v pregled evropskih politik v zeleni knjigi, ki obravnavajo gorska območja. |
| --- | --- |

1.10

Evropska zelena knjiga o prihodnji politiki za gorska območja bi omogočila racionalizacijo in utrditev obstoječih politik in pobud na evropski ravni, da bi bile bolj učinkovite z vidika posebnosti gorskih območij. To velja zlasti za gorsko kmetijstvo, kakor je navedeno v tem mnenju. V večini evropskih gorskih območij je kmetijstvo namreč temelj za razvoj drugih socialno-ekonomskih dejavnosti, agroživilske industrije, turizma itd., zaradi česar se tudi povečuje privlačnost teh območij. Skupna kmetijska politika ima torej veliko vlogo in mora biti vključena v pregled evropskih politik v zeleni knjigi, ki obravnavajo gorska območja.

| 1.11 | Odbor zahteva, da se zelena knjiga o prihodnji politiki za gorska območja čim prej doda v program dela Evropske komisije, da bi opredelili strateško pomembna vprašanja za gorska območja v državah članicah Evropske unije, pojasnili naloge posameznih ravni oblasti in gospodarskih sektorjev ter njihovo usklajenost, konsolidirali posebne statistične podatke, na katerih temeljijo politični ukrepi za ta območja, preučili spremljevalne in podporne ukrepe za ta območja glede na strateške cilje Evropske unije in spodbujali razvoj evropskih in nacionalnih politik. |
| --- | --- |

1.11

Odbor zahteva, da se zelena knjiga o prihodnji politiki za gorska območja čim prej doda v program dela Evropske komisije, da bi opredelili strateško pomembna vprašanja za gorska območja v državah članicah Evropske unije, pojasnili naloge posameznih ravni oblasti in gospodarskih sektorjev ter njihovo usklajenost, konsolidirali posebne statistične podatke, na katerih temeljijo politični ukrepi za ta območja, preučili spremljevalne in podporne ukrepe za ta območja glede na strateške cilje Evropske unije in spodbujali razvoj evropskih in nacionalnih politik.

| 1.12 | Zelena knjiga o prihodnji politiki za gorska območja bo olajšala preučevanje primerjalnih prednosti gorskih območij in se poleg tega lepo vključila v prenovljeno lizbonsko strategijo in göteborško strategijo. Prispevala bo k ciljem rasti in zaposlovanja in Evropska unija bo tako v prihodnosti lažje postala mednarodno konkurenčna družba znanja. Gorska območja lahko veliko prispevajo k Evropi kot celoti, zato bi morali čim bolj izkoristiti njihov potencial za inovacije in gospodarsko rast. |
| --- | --- |

1.12

Zelena knjiga o prihodnji politiki za gorska območja bo olajšala preučevanje primerjalnih prednosti gorskih območij in se poleg tega lepo vključila v prenovljeno lizbonsko strategijo in göteborško strategijo. Prispevala bo k ciljem rasti in zaposlovanja in Evropska unija bo tako v prihodnosti lažje postala mednarodno konkurenčna družba znanja. Gorska območja lahko veliko prispevajo k Evropi kot celoti, zato bi morali čim bolj izkoristiti njihov potencial za inovacije in gospodarsko rast.

| 1.13 | Evropska komisarka za regionalno politiko Danuta HÜBNER je na plenarnem zasedanju Odbora 11. in 12. julija 2007 napovedala, da bo leta 2008 v poročilu o ozemeljski koheziji obravnavan vpliv večjih izzivov na regije v prihodnosti, pa tudi načini za njihovo reševanje. Odbor poziva k ustrezni obravnavi lokalnih posebnosti gorskih, otoških in obrobnih regij pri sedanjih razpravah o kohezijski politiki Unije in pripravi teritorialne agende. |
| --- | --- |

1.13

Evropska komisarka za regionalno politiko Danuta HÜBNER je na plenarnem zasedanju Odbora 11. in 12. julija 2007 napovedala, da bo leta 2008 v poročilu o ozemeljski koheziji obravnavan vpliv večjih izzivov na regije v prihodnosti, pa tudi načini za njihovo reševanje. Odbor poziva k ustrezni obravnavi lokalnih posebnosti gorskih, otoških in obrobnih regij pri sedanjih razpravah o kohezijski politiki Unije in pripravi teritorialne agende.

V Bruslju, 12. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 93.

1

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/49

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 998/2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali glede podaljšanja prehodnega obdobja

COM(2007) 572 konč. – 2007/0202 (COD)

(2008/C 120/12)

Svet je 23. oktobra 2007 sklenil, da v skladu s členoma 37 in 152(4(b)) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 998/2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali glede podaljšanja prehodnega obdobja.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga. Ker je svoje stališče o tej temi že izrazil v mnenju CESE 1411/2000, ki je bilo sprejeto 29. novembra 2000 (1), je na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra) s 131 glasovi za, nobenim glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje ter se sklicuje na stališče iz omenjenega mnenja.

V Bruslju, 12. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  UL C 116, 20.4.2001, str. 54–56.

1

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/50

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o

| — | „Predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 76/768/EGS, 88/378/EGS, 1999/13/ES in direktiv 2000/53/ES, 2002/96/ES in 2004/42/ES z namenom prilagoditve Uredbi (ES) ... o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (ES) št. 1907/2006“ |
| --- | --- |

—

„Predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 76/768/EGS, 88/378/EGS, 1999/13/ES in direktiv 2000/53/ES, 2002/96/ES in 2004/42/ES z namenom prilagoditve Uredbi (ES) ... o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (ES) št. 1907/2006“

| — | ter o „Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. ... o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (ES) št. 1907/2006“ |
| --- | --- |

—

ter o „Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. ... o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (ES) št. 1907/2006“

COM(2007) 611 konč. – 2007/0212 (COD)

COM(2007) 613 konč. – 2007/0213 (COD)

(2008/C 120/13)

Evropski svet je 13. novembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjih dokumentih:

Predlog odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 76/768/EGS, 88/378/EGS, 1999/13/ES in direktiv 2000/53/ES, 2002/96/ES in 2004/42/ES z namenom prilagoditve Uredbi (ES) ... o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (ES) št. 1907/2006

ter Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. ... o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (ES) št. 1907/2006.

EESO se strinja z vsebino teh predlogov in nima pripomb.

Odbor je na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra) s 139 glasovi za, nobenim glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil pripraviti pozitivno mnenje o teh predlogih.

Odbor se bo do vsebine predloga Komisije o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (1) opredelil v mnenju (2), ki je že v pripravi in bo predvidoma sprejeto na plenarnem zasedanju Odbora marca 2008.

V Bruslju, 12. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (EC) št. 1907/2006 – COM(2007) 355 konč.

1

(2)  NAT/367 – Poročevalec g. SEARS.

2

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/51

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vplivu teritorialnosti davčnih zakonodaj na spremembe v industriji

(2008/C 120/14)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 16. februarja 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi:

Vpliv teritorialnosti davčnih zakonodaj na spremembe v industriji.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 13. novembra 2007. Poročevalec je bil g. SCHADECK, soporočevalec g. GAY.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 13. decembra) s 102 glasovoma za, 7 glasovi proti in 6 vzdržanimi glasovi.

Prvi del – Sklepi in priporočila

| A. | Evropsko gospodarstvo je tesno vpeto v svetovno gospodarstvo. Stopnja te povezanosti niha od sektorja do sektorja, največja pa je v industrijskih dejavnostih, ki so najbolj izpostavljene globalizaciji. Zato je treba tudi gospodarske in davčne politike Evropske unije (EU) opredeliti v odnosu do svetovnega razvoja. Čeprav to mnenje preučuje vpliv teritorialnosti davčnih zakonodaj na spremembe v industriji EU, Unije ne smemo obravnavati ločeno od ostalega sveta. |
| --- | --- |

A.

Evropsko gospodarstvo je tesno vpeto v svetovno gospodarstvo. Stopnja te povezanosti niha od sektorja do sektorja, največja pa je v industrijskih dejavnostih, ki so najbolj izpostavljene globalizaciji. Zato je treba tudi gospodarske in davčne politike Evropske unije (EU) opredeliti v odnosu do svetovnega razvoja. Čeprav to mnenje preučuje vpliv teritorialnosti davčnih zakonodaj na spremembe v industriji EU, Unije ne smemo obravnavati ločeno od ostalega sveta.

| B. | EU in vsaka od njenih držav članic so odgovorne za to, da vodijo gospodarsko, finančno, socialno in okoljsko politiko, katere zahtev ni mogoče prepustiti zgolj tržnim silam. Pomembno je torej zagotoviti, da ima teritorialnost davčnih zakonodaj pozitiven učinek na spremembe v industriji na evropski ravni. Seveda morajo biti te spremembe odgovor na tržno dinamiko, vendar pa je zanje dobro tudi to, da so umeščene v okvir zgoraj omenjenih politik, s širšim ozadjem. Sama narava lizbonskega procesa temelji na ravnovesju med različnimi področji (konkurenčnost, socialna razsežnost, varovanje okolja), za katerega je treba skrbeti, tudi glede davčne konkurence med državami članicami (1). |
| --- | --- |

B.

EU in vsaka od njenih držav članic so odgovorne za to, da vodijo gospodarsko, finančno, socialno in okoljsko politiko, katere zahtev ni mogoče prepustiti zgolj tržnim silam. Pomembno je torej zagotoviti, da ima teritorialnost davčnih zakonodaj pozitiven učinek na spremembe v industriji na evropski ravni. Seveda morajo biti te spremembe odgovor na tržno dinamiko, vendar pa je zanje dobro tudi to, da so umeščene v okvir zgoraj omenjenih politik, s širšim ozadjem. Sama narava lizbonskega procesa temelji na ravnovesju med različnimi področji (konkurenčnost, socialna razsežnost, varovanje okolja), za katerega je treba skrbeti, tudi glede davčne konkurence med državami članicami (1).

| C. | Odbor ugotavlja, da je davčna konkurenca realnost notranjega trga, ki lahko privede do izkrivljanja konkurence. Potrebna so pravila o preglednosti in identifikaciji morebitnih zlorab in škodljivih praks (2) ter kazalniki, ki omogočajo dobro ocenjevanje stanja davčne konkurence. Vendar EESO opaža, da za MSP davki niso odločilni dejavnik odločanja za vlaganja. Veliko večjo težo imajo v mobilnejših multinacionalkah. |
| --- | --- |

C.

Odbor ugotavlja, da je davčna konkurenca realnost notranjega trga, ki lahko privede do izkrivljanja konkurence. Potrebna so pravila o preglednosti in identifikaciji morebitnih zlorab in škodljivih praks (2) ter kazalniki, ki omogočajo dobro ocenjevanje stanja davčne konkurence. Vendar EESO opaža, da za MSP davki niso odločilni dejavnik odločanja za vlaganja. Veliko večjo težo imajo v mobilnejših multinacionalkah.

| D. | Davčna konkurenca ne zadeva zgolj obdavčenja podjetij. Zaradi vse večje mobilnosti finančnih sredstev ta konkurenca vpliva tudi na osebni dobiček od kapitala in davek na premoženje. |
| --- | --- |

D.

Davčna konkurenca ne zadeva zgolj obdavčenja podjetij. Zaradi vse večje mobilnosti finančnih sredstev ta konkurenca vpliva tudi na osebni dobiček od kapitala in davek na premoženje.

| E. | Odbor meni, da bi bilo usklajevanje davčnih določb različnih uprav lahko vzvod za krepitev delovanja notranjega trga, saj bi odstranilo pomanjkljivosti in stroške davčnega prilagajanja, zlasti na obmejnih območjih. EESO želi ponoviti priporočila, ki jih je podal v svojem nedavnem mnenju o programu Fiscalis 2013 (3). |
| --- | --- |

E.

Odbor meni, da bi bilo usklajevanje davčnih določb različnih uprav lahko vzvod za krepitev delovanja notranjega trga, saj bi odstranilo pomanjkljivosti in stroške davčnega prilagajanja, zlasti na obmejnih območjih. EESO želi ponoviti priporočila, ki jih je podal v svojem nedavnem mnenju o programu Fiscalis 2013 (3).

| F. | Neusklajenost neposrednih nacionalnih davčnih sistemov držav članic lahko po mnenju EESO povzroči neobdavčevanje (4), zlorabe in druge primere izkrivljanja delovanja enotnega trga. Takšno stanje lahko vodi tudi v destabilizacijo ali celo erozijo vseh davčnih prihodkov EU. |
| --- | --- |

F.

Neusklajenost neposrednih nacionalnih davčnih sistemov držav članic lahko po mnenju EESO povzroči neobdavčevanje (4), zlorabe in druge primere izkrivljanja delovanja enotnega trga. Takšno stanje lahko vodi tudi v destabilizacijo ali celo erozijo vseh davčnih prihodkov EU.

| G. | Neomejena davčna konkurenca znotraj Skupnosti lahko po eni strani dodatno obremeni posamezne elemente davčne osnove najmanj mobilnih zavezancev, kot so majhna podjetja ali storitve, ki jih ni mogoče preseliti, po drugi strani pa lahko spremeni razdelitev davčne obremenitve med davkoplačevalci in potrošniki, da bi pokrili javno porabo in socialne transferje. To bi lahko spodkopalo socialno kohezijo. |
| --- | --- |

G.

Neomejena davčna konkurenca znotraj Skupnosti lahko po eni strani dodatno obremeni posamezne elemente davčne osnove najmanj mobilnih zavezancev, kot so majhna podjetja ali storitve, ki jih ni mogoče preseliti, po drugi strani pa lahko spremeni razdelitev davčne obremenitve med davkoplačevalci in potrošniki, da bi pokrili javno porabo in socialne transferje. To bi lahko spodkopalo socialno kohezijo.

| H. | MSP in storitvena podjetja so najmanj sposobna izkoristiti davčno konkurenco. Odbor priporoča pripravo spremljevalnih ukrepov, programov za izobraževanje vodstvenih delavcev teh podjetij (in državnih uradnikov) ter ustreznih baz podatkov, zlasti na obmejnih in obrobnih območjih EU, da bi tem podjetjem pomagali pri internacionalizaciji. |
| --- | --- |

H.

MSP in storitvena podjetja so najmanj sposobna izkoristiti davčno konkurenco. Odbor priporoča pripravo spremljevalnih ukrepov, programov za izobraževanje vodstvenih delavcev teh podjetij (in državnih uradnikov) ter ustreznih baz podatkov, zlasti na obmejnih in obrobnih območjih EU, da bi tem podjetjem pomagali pri internacionalizaciji.

| I. | Odbor ocenjuje, da bi boj proti davčnim prevaram moral biti prednostna naloga, in opozarja na sklepe nedavnega mnenja, ki ga je pripravil na to temo (5). |
| --- | --- |

I.

Odbor ocenjuje, da bi boj proti davčnim prevaram moral biti prednostna naloga, in opozarja na sklepe nedavnega mnenja, ki ga je pripravil na to temo (5).

| J. | Zaradi prenosa davčne obremenitve na najmanj mobilne proizvodne dejavnike lahko podjetja, ki jih to zadeva, in delovna mesta v njih postanejo manj konkurenčna od tujih tekmecev. Prenos obremenitve bo škodoval stopnji rasti nacionalnega BDP, s čimer se lahko ob odsotnosti novih proračunskih virov zmanjšajo možnosti za javna vlaganja. |
| --- | --- |

J.

Zaradi prenosa davčne obremenitve na najmanj mobilne proizvodne dejavnike lahko podjetja, ki jih to zadeva, in delovna mesta v njih postanejo manj konkurenčna od tujih tekmecev. Prenos obremenitve bo škodoval stopnji rasti nacionalnega BDP, s čimer se lahko ob odsotnosti novih proračunskih virov zmanjšajo možnosti za javna vlaganja.

| K. | Davčna konkurenca države članice spodbudi k boljšemu obvladovanju javne porabe. Odbor opozarja, da to ne sme omejiti ne ponudbe ne kakovosti javnih storitev. Te so bistvene za ohranitev in privabljanje proizvodnih dejavnosti, ki ustvarjajo bogastvo in delovna mesta ter – konec koncev – davčne prihodke. Davčna konkurenca ne sme negativno vplivati na financiranje in obseg kolektivne socialne zaščite. |
| --- | --- |

K.

Davčna konkurenca države članice spodbudi k boljšemu obvladovanju javne porabe. Odbor opozarja, da to ne sme omejiti ne ponudbe ne kakovosti javnih storitev. Te so bistvene za ohranitev in privabljanje proizvodnih dejavnosti, ki ustvarjajo bogastvo in delovna mesta ter – konec koncev – davčne prihodke. Davčna konkurenca ne sme negativno vplivati na financiranje in obseg kolektivne socialne zaščite.

| L. | Odbor podpira prizadevanja držav članic, da bi odpravile škodljivo davčno konkurenco, in njihovo zavezanost, da se najpozneje leta 2010 odstrani vrsta škodljivih davčnih ukrepov, kot jih povzema kodeks ravnanja, sprejet leta 1997 (6). Obenem pa Komisijo poziva, naj nadaljuje svoja prizadevanja na tem področju, ki se jih je lotila istega leta. |
| --- | --- |

L.

Odbor podpira prizadevanja držav članic, da bi odpravile škodljivo davčno konkurenco, in njihovo zavezanost, da se najpozneje leta 2010 odstrani vrsta škodljivih davčnih ukrepov, kot jih povzema kodeks ravnanja, sprejet leta 1997 (6). Obenem pa Komisijo poziva, naj nadaljuje svoja prizadevanja na tem področju, ki se jih je lotila istega leta.

| M. | Odbor podpira tudi politiko Komisije, katere cilj je doseči, da državna pomoč, vključno s selektivnimi davčnimi olajšavami za podjetja, pripomore k uresničevanju trajnih ciljev v zvezi s spremembami v industriji in ozemeljskim razvojem, ob tem pa je skladna s politiko konkurence EU. |
| --- | --- |

M.

Odbor podpira tudi politiko Komisije, katere cilj je doseči, da državna pomoč, vključno s selektivnimi davčnimi olajšavami za podjetja, pripomore k uresničevanju trajnih ciljev v zvezi s spremembami v industriji in ozemeljskim razvojem, ob tem pa je skladna s politiko konkurence EU.

| N. | Odbor poziva k uvedbi skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe (common consolidated corporate tax base, CCCTB) (7) s ciljem poenostavitve, pravičnosti in preglednosti davčnih praks v državah članicah. S tem bi lahko kar najbolj izkoristili vse možnosti notranjega trga, obenem pa ohranili proračunsko in davčno suverenost držav članic in jih zaščitili pred nevarnostjo neskladnosti z določbami Pogodbe. Ker bo CCCTB najverjetneje uveljavljena na podlagi okrepljenega sodelovanja, Odbor upa, da jo bo sprejelo čim več držav članic. |
| --- | --- |

N.

Odbor poziva k uvedbi skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe (common consolidated corporate tax base, CCCTB) (7) s ciljem poenostavitve, pravičnosti in preglednosti davčnih praks v državah članicah. S tem bi lahko kar najbolj izkoristili vse možnosti notranjega trga, obenem pa ohranili proračunsko in davčno suverenost držav članic in jih zaščitili pred nevarnostjo neskladnosti z določbami Pogodbe. Ker bo CCCTB najverjetneje uveljavljena na podlagi okrepljenega sodelovanja, Odbor upa, da jo bo sprejelo čim več držav članic.

| O. | EESO zahteva več informacij o vsebini, pogojih in razvoju projekta CCCTB, preden znova poda svoje mnenje o tem zapletenem in strateškem vprašanju. Zaenkrat želi zgolj opozoriti na svoje raziskovalno mnenje, ki je bilo leta 2006 pripravljeno na zahtevo komisarja KOVÁCSA (8). |
| --- | --- |

O.

EESO zahteva več informacij o vsebini, pogojih in razvoju projekta CCCTB, preden znova poda svoje mnenje o tem zapletenem in strateškem vprašanju. Zaenkrat želi zgolj opozoriti na svoje raziskovalno mnenje, ki je bilo leta 2006 pripravljeno na zahtevo komisarja KOVÁCSA (8).

| P. | Kljub temu Odbor zastavlja nekaj razmišljanj in vprašanj o CCCTB. Tako meni, da je zaželeno, da se v ta neobvezni projekt vključi čim več držav članic (tudi če je treba predvideti prehodne ukrepe) in da te države članice po obdobju soobstoja sistemov začnejo uporabljati en sam sistem davčne osnove za vse davkoplačevalce. Nato bi bilo treba preučiti, ali bi bilo treba skupno osnovo za podjetja, ki delujejo na zunanjih trgih, zaupati transnacionalnemu organu. Poleg tega bi bilo treba analizirati učinek takšne osnove na davčne stopnje, katerih razpršitev se utegne povečati. V tem primeru bi lahko določili najnižjo stopnjo, ki bi lahko bila tik pod sedanjo povprečno stopnjo v novih državah članicah. |
| --- | --- |

P.

Kljub temu Odbor zastavlja nekaj razmišljanj in vprašanj o CCCTB. Tako meni, da je zaželeno, da se v ta neobvezni projekt vključi čim več držav članic (tudi če je treba predvideti prehodne ukrepe) in da te države članice po obdobju soobstoja sistemov začnejo uporabljati en sam sistem davčne osnove za vse davkoplačevalce. Nato bi bilo treba preučiti, ali bi bilo treba skupno osnovo za podjetja, ki delujejo na zunanjih trgih, zaupati transnacionalnemu organu. Poleg tega bi bilo treba analizirati učinek takšne osnove na davčne stopnje, katerih razpršitev se utegne povečati. V tem primeru bi lahko določili najnižjo stopnjo, ki bi lahko bila tik pod sedanjo povprečno stopnjo v novih državah članicah.

| Q. | Odbor Komisiji predlaga, da poveča prizadevanja za spremljanje davčnih praks v nekaterih „davčnih oazah“, ki se trudijo pritegniti sredstva, obdavčljiva po davčnih sistemih držav članic. |
| --- | --- |

Q.

Odbor Komisiji predlaga, da poveča prizadevanja za spremljanje davčnih praks v nekaterih „davčnih oazah“, ki se trudijo pritegniti sredstva, obdavčljiva po davčnih sistemih držav članic.

Drugi del – Utemeljitev

1.   Namen mnenja

| 1.1 | Obdavčitev (raven davčnega bremena in davčni odtegljaji) se pogosto omenja med merili, po katerih se ocenjuje privlačnost nekega območja kot sedeža za industrijske, finančne in komercialne dejavnosti, vendar pa ni soglasja glede teže tega merila v razmerju do drugih, kot so bližina komercialnih trgov, stroški proizvodnje, razpoložljivost kvalificirane delovne sile, javna infrastruktura in objekti, državna pomoč itd. |
| --- | --- |

1.1

Obdavčitev (raven davčnega bremena in davčni odtegljaji) se pogosto omenja med merili, po katerih se ocenjuje privlačnost nekega območja kot sedeža za industrijske, finančne in komercialne dejavnosti, vendar pa ni soglasja glede teže tega merila v razmerju do drugih, kot so bližina komercialnih trgov, stroški proizvodnje, razpoložljivost kvalificirane delovne sile, javna infrastruktura in objekti, državna pomoč itd.

| 1.2 | Davčni sistemi so zapleteni in njihova primerjava ni lahka. Vendar pa je bistveno preučiti, ali davčne spodbude različnih oblasti dosegajo zastavljene cilje, oceniti posledice, ki bi jih lahko imela odločitev za spodbujanje pozitivnih sprememb v industriji na njihovem ozemlju, in jih primerjati s predvidenimi stroški. |
| --- | --- |

1.2

Davčni sistemi so zapleteni in njihova primerjava ni lahka. Vendar pa je bistveno preučiti, ali davčne spodbude različnih oblasti dosegajo zastavljene cilje, oceniti posledice, ki bi jih lahko imela odločitev za spodbujanje pozitivnih sprememb v industriji na njihovem ozemlju, in jih primerjati s predvidenimi stroški.

| 1.3 | Namen tega mnenja je začrtati smernice za predvidevanje in upravljanje sprememb v industriji, za doseganje večje evropske konkurenčnosti – v okviru lizbonskih ciljev – in za vzpostavitev resničnega notranjega trga z zdravo in neizkrivljeno, ali vsaj (v skladu s pravili notranjega trga) „dopustno“ konkurenco. |
| --- | --- |

1.3

Namen tega mnenja je začrtati smernice za predvidevanje in upravljanje sprememb v industriji, za doseganje večje evropske konkurenčnosti – v okviru lizbonskih ciljev – in za vzpostavitev resničnega notranjega trga z zdravo in neizkrivljeno, ali vsaj (v skladu s pravili notranjega trga) „dopustno“ konkurenco.

2.   Davčna konkurenca in mobilnost gospodarskih dejavnikov

| 2.1 | Ta mobilnost se znotraj EU povečuje iz naslednjih razlogov:






  — | velika podjetja v evropskem notranjem trgu vidijo en sam – svoj domači – trg; |
| --- | --- | --- |

2.1

Ta mobilnost se znotraj EU povečuje iz naslednjih razlogov:

—

velika podjetja v evropskem notranjem trgu vidijo en sam – svoj domači – trg;

| — | elektronsko trgovanje ne pozna državnih meja; |
| --- | --- |

—

elektronsko trgovanje ne pozna državnih meja;

| — | vrednostni verigi proizvodnje in distribucije postajata vse bolj razdrobljeni in njuni različni členi so vse bolj mobilni (9); |
| --- | --- |

—

vrednostni verigi proizvodnje in distribucije postajata vse bolj razdrobljeni in njuni različni členi so vse bolj mobilni (9);

| — | izboljšanje transportne infrastrukture in zmanjšanje stroškov zaradi prestrukturiranja tovornega transporta spodbujata podjetja in njihove podružnice k ustanavljanju obratov na različnih lokacijah; |
| --- | --- |

—

izboljšanje transportne infrastrukture in zmanjšanje stroškov zaradi prestrukturiranja tovornega transporta spodbujata podjetja in njihove podružnice k ustanavljanju obratov na različnih lokacijah;

| — | množijo se multinacionalni prevzemi in združitve podjetij; |
| --- | --- |

—

množijo se multinacionalni prevzemi in združitve podjetij;

| — | tudi širitev EU je pripomogla k mobilnosti gospodarskih naložb, ljudi in kapitala; |
| --- | --- |

—

tudi širitev EU je pripomogla k mobilnosti gospodarskih naložb, ljudi in kapitala;

| — | izboljšanje znanja in jezikovno izobraževanje sta prispevala k večji mobilnosti ljudi. |
| --- | --- |

—

izboljšanje znanja in jezikovno izobraževanje sta prispevala k večji mobilnosti ljudi.

| 2.2 | Vsaka država članica uporablja vse elemente svojega davčnega sistema, specifične in strukturne, da bi na svoje ozemlje pritegnila naložbe in dejavnosti ter s tem povečala tudi zaposlitvene možnosti in davčno osnovo.
  Davkoplačevalci (podjetja in posamezniki) pa zunaj svoje države iščejo možnosti za izboljšanje lastnega finančnega stanja. Zaradi različnosti nacionalnih davčnih sistemov so davčne obveznosti seveda strateška spremenljivka. |
| --- | --- |

2.2

Vsaka država članica uporablja vse elemente svojega davčnega sistema, specifične in strukturne, da bi na svoje ozemlje pritegnila naložbe in dejavnosti ter s tem povečala tudi zaposlitvene možnosti in davčno osnovo.

Davkoplačevalci (podjetja in posamezniki) pa zunaj svoje države iščejo možnosti za izboljšanje lastnega finančnega stanja. Zaradi različnosti nacionalnih davčnih sistemov so davčne obveznosti seveda strateška spremenljivka.

| 2.3 | Takšna davčna konkurenca za pritegnitev naložb je stvarnost, ki obstaja tudi znotraj posameznih držav članic. |
| --- | --- |

2.3

Takšna davčna konkurenca za pritegnitev naložb je stvarnost, ki obstaja tudi znotraj posameznih držav članic.

| 2.4 | Njeno intenzivnost in dejanski učinek na mobilnost proizvodnih dejavnikov in kapitala pa je zelo težko oceniti. Na to temo so bile pripravljene številne študije, ki pa niso prišle do podobnih zaključkov, razen tega, da so davki le eden od elementov, ki vplivajo na odločanje o tem, kam vložiti mobilne naložbe. O tej točki bo natančneje govora v nadaljevanju. |
| --- | --- |

2.4

Njeno intenzivnost in dejanski učinek na mobilnost proizvodnih dejavnikov in kapitala pa je zelo težko oceniti. Na to temo so bile pripravljene številne študije, ki pa niso prišle do podobnih zaključkov, razen tega, da so davki le eden od elementov, ki vplivajo na odločanje o tem, kam vložiti mobilne naložbe. O tej točki bo natančneje govora v nadaljevanju.

| 2.5 | S širitvijo s 15 na 27 držav članic je EU nedvomno postala še bolj raznolika. Vsaka od novih držav članic ima svoje posebno geografsko, zgodovinsko, kulturno, družbeno, politično in gospodarsko ozadje. Prinaša svojo specifično industrijsko strukturo, pa tudi svojo specifično davčno zakonodajo. |
| --- | --- |

2.5

S širitvijo s 15 na 27 držav članic je EU nedvomno postala še bolj raznolika. Vsaka od novih držav članic ima svoje posebno geografsko, zgodovinsko, kulturno, družbeno, politično in gospodarsko ozadje. Prinaša svojo specifično industrijsko strukturo, pa tudi svojo specifično davčno zakonodajo.

3.   Vpliv obdavčenja na spremembe v industriji

a)   Obdavčitev dela in vloženega kapitala

| 3.1 | Za celotno EU velja, da skupni prihodek od davkov in socialnih prispevkov znaša v povprečju približno 39 % BDP EU. Ta odstotek sestavljajo prihodki iz naslednjih davkov in prispevkov (10):






  Davek na dobiček pravnih oseb | 10 % |
| --- | --- | --- |
| Davek na dohodek fizičnih oseb | 25 % |
| Prispevki za socialno varnost | 26 % |
| Posredni davki | 30 % |
| Drugi davki | 9 % |
| VSOTA prihodkov od davkov in socialnih prispevkov | 100 % |

3.1

Za celotno EU velja, da skupni prihodek od davkov in socialnih prispevkov znaša v povprečju približno 39 % BDP EU. Ta odstotek sestavljajo prihodki iz naslednjih davkov in prispevkov (10):

Davek na dobiček pravnih oseb

10 %

Davek na dohodek fizičnih oseb

25 %

Prispevki za socialno varnost

26 %

Posredni davki

30 %

Drugi davki

9 %

VSOTA prihodkov od davkov in socialnih prispevkov

100 %

| 3.2 | Med posredne davke sodijo v glavnem davki na potrošnjo, zlasti davek na dodano vrednost (DDV), ki je usklajen na ravni EU, pa tudi različni davki in dajatve za določene dobrine in storitve, kot so trošarine, ki so v EU delno usklajene. Ker imajo posredni davki zgolj stransko vlogo pri izbiri lokacije za sedež podjetij, se to mnenje osredotoča v glavnem na obdavčitev dela (točka 3.2.1) in obdavčitev vloženega kapitala podjetij (točka 3.2.2). |
| --- | --- |

3.2

Med posredne davke sodijo v glavnem davki na potrošnjo, zlasti davek na dodano vrednost (DDV), ki je usklajen na ravni EU, pa tudi različni davki in dajatve za določene dobrine in storitve, kot so trošarine, ki so v EU delno usklajene. Ker imajo posredni davki zgolj stransko vlogo pri izbiri lokacije za sedež podjetij, se to mnenje osredotoča v glavnem na obdavčitev dela (točka 3.2.1) in obdavčitev vloženega kapitala podjetij (točka 3.2.2).

| 3.2.1 | Davek na dohodek zaposlenih in vsi prispevki za socialno varnost
  prinesejo približno polovico vseh prihodkov od davkov in drugih dajatev. Ker se neposredno nanašajo na delo, seveda povečajo strošek zaposlene delovne sile. Ker so stroški delovne sile za industrijo bistven finančni dejavnik, lahko ugotovimo, da imajo davki in dajatve na plače zaposlenih – vključno s prispevki za socialno varnost – lahko neposreden ali posreden učinek na konkurenčnost podjetij v EU. Učinek je neposreden, ko javne oblasti od podjetij pobirajo davke in socialne prispevke delodajalcev. Ko se davki in socialni prispevki odtrgajo zaposlenim, se s tem najprej zmanjša neto dohodek zaposlenih. Nato pa lahko posredno vplivajo na pogajanja o bruto plačah ali celo povzročijo selitev na druga območja in odvrnejo od razvoja drugih dejavnosti, razen proizvodnje z nizkimi stroški plač. |
| --- | --- |

3.2.1

Davek na dohodek zaposlenih in vsi prispevki za socialno varnost
  prinesejo približno polovico vseh prihodkov od davkov in drugih dajatev. Ker se neposredno nanašajo na delo, seveda povečajo strošek zaposlene delovne sile. Ker so stroški delovne sile za industrijo bistven finančni dejavnik, lahko ugotovimo, da imajo davki in dajatve na plače zaposlenih – vključno s prispevki za socialno varnost – lahko neposreden ali posreden učinek na konkurenčnost podjetij v EU. Učinek je neposreden, ko javne oblasti od podjetij pobirajo davke in socialne prispevke delodajalcev. Ko se davki in socialni prispevki odtrgajo zaposlenim, se s tem najprej zmanjša neto dohodek zaposlenih. Nato pa lahko posredno vplivajo na pogajanja o bruto plačah ali celo povzročijo selitev na druga območja in odvrnejo od razvoja drugih dejavnosti, razen proizvodnje z nizkimi stroški plač.

| 3.2.1.1 | Vse višji stroški delovne sile podjetja seveda spodbujajo k večanju produktivnosti dela z večanjem kapitalske intenzivnosti. Te težnja je posebej opazna v državah članicah, v katerih so stroški delovne sile najvišji. Obratno je relativni strošek delovne sile ena od (več) spremenljivk, ki podjetja spodbujajo k temu, da svoje delovno intenzivne naložbe raje izvedejo v državah članicah, v katerih so stroški delovne sile najnižji. Ker so davki in prispevki za socialno varnost običajno višji v državah članicah, v katerih so plače zaposlenih (vključno s socialnimi prispevki delodajalcev in davki) višje od evropskega povprečja, se stroški delovne sile zaradi davčne obremenitve dela še bolj razlikujejo in odpiranje novih delovnih mest se zato spodbudi v državah članicah s konkurenčnejšo strukturo stroškov. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Vse višji stroški delovne sile podjetja seveda spodbujajo k večanju produktivnosti dela z večanjem kapitalske intenzivnosti. Te težnja je posebej opazna v državah članicah, v katerih so stroški delovne sile najvišji. Obratno je relativni strošek delovne sile ena od (več) spremenljivk, ki podjetja spodbujajo k temu, da svoje delovno intenzivne naložbe raje izvedejo v državah članicah, v katerih so stroški delovne sile najnižji. Ker so davki in prispevki za socialno varnost običajno višji v državah članicah, v katerih so plače zaposlenih (vključno s socialnimi prispevki delodajalcev in davki) višje od evropskega povprečja, se stroški delovne sile zaradi davčne obremenitve dela še bolj razlikujejo in odpiranje novih delovnih mest se zato spodbudi v državah članicah s konkurenčnejšo strukturo stroškov.

| 3.2.1.2 | Z vidika potrošnika na končno ceno industrijskih izdelkov očitno vplivajo vsi elementi stroškov, tudi davki. Pri prodaji izdelka potrošniku se zaračunajo posredni davki, ki so nevtralni. DDV se v državi članici potrošnika obračuna po isti stopnji ne glede na to, ali je bil izdelek narejen v podjetju v isti državi, v drugi državi članici ali zunaj EU. Davki, ki se jih v EU obračuna v različnih stopnjah proizvodnje, zlasti davki in dajatve, ki veljajo za stroške dela, pa so izključno nacionalni odtegljaji, ki veljajo za izdelke na kraju proizvodnje. Potrošnik lahko torej izbira med izdelki z višjo ali nižjo obdavčitvijo, pač glede na državo članico, v kateri so bili izdelani. In še to: tudi če bi bili davki in socialni prispevki na delo v EU usklajeni, bi potrošnik še vedno lahko izbiral med izdelki, narejenimi v EU in obremenjenimi z manjšimi ali večjimi davki ter socialnimi prispevki, in izdelki iz tretjih držav, za katere bi veljala drugačna – včasih precej nižja – obdavčitev. Zato ni pomembno samo usklajevati strukture davkov in socialnih prispevkov na delo znotraj EU, ampak je treba v analizo vključiti tudi vidike, povezane s trgovino med EU in ostalim svetom. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Z vidika potrošnika na končno ceno industrijskih izdelkov očitno vplivajo vsi elementi stroškov, tudi davki. Pri prodaji izdelka potrošniku se zaračunajo posredni davki, ki so nevtralni. DDV se v državi članici potrošnika obračuna po isti stopnji ne glede na to, ali je bil izdelek narejen v podjetju v isti državi, v drugi državi članici ali zunaj EU. Davki, ki se jih v EU obračuna v različnih stopnjah proizvodnje, zlasti davki in dajatve, ki veljajo za stroške dela, pa so izključno nacionalni odtegljaji, ki veljajo za izdelke na kraju proizvodnje. Potrošnik lahko torej izbira med izdelki z višjo ali nižjo obdavčitvijo, pač glede na državo članico, v kateri so bili izdelani. In še to: tudi če bi bili davki in socialni prispevki na delo v EU usklajeni, bi potrošnik še vedno lahko izbiral med izdelki, narejenimi v EU in obremenjenimi z manjšimi ali večjimi davki ter socialnimi prispevki, in izdelki iz tretjih držav, za katere bi veljala drugačna – včasih precej nižja – obdavčitev. Zato ni pomembno samo usklajevati strukture davkov in socialnih prispevkov na delo znotraj EU, ampak je treba v analizo vključiti tudi vidike, povezane s trgovino med EU in ostalim svetom.

| 3.2.1.3 | Odbor Komisiji predlaga, da poveča prizadevanja za spremljanje davčnih praks v nekaterih „davčnih oazah“, ki se trudijo pritegniti sredstva, obdavčljiva po davčnih sistemih držav članic. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Odbor Komisiji predlaga, da poveča prizadevanja za spremljanje davčnih praks v nekaterih „davčnih oazah“, ki se trudijo pritegniti sredstva, obdavčljiva po davčnih sistemih držav članic.

| 3.2.2 | Obdavčitev vloženega kapitala
  se najprej obravnava na ravni podjetja, šele nato na ravni vlagateljev, ki so v glavnem delničarji. |
| --- | --- |

3.2.2

Obdavčitev vloženega kapitala
  se najprej obravnava na ravni podjetja, šele nato na ravni vlagateljev, ki so v glavnem delničarji.

| 3.2.2.1 | Davek od dobička pravnih oseb se obračunava po nominalnih stopnjah (11), ki se od države do države občutno razlikujejo (glej razpredelnico v Prilogi 2). Davčne stopnje v Belgiji, Nemčiji, Španiji in Malti so med 34 % in 38 %, na Cipru, Irskem, v Litvi in Latviji pa med 10 % in 15 %.
  Na splošno imajo nove države članice veliko nižjo obremenitev kot stare: v EU-15 je povprečna stopnja 29,5 %, v EU-10 pa 20,3 % (12). |
| --- | --- |

3.2.2.1

Davek od dobička pravnih oseb se obračunava po nominalnih stopnjah (11), ki se od države do države občutno razlikujejo (glej razpredelnico v Prilogi 2). Davčne stopnje v Belgiji, Nemčiji, Španiji in Malti so med 34 % in 38 %, na Cipru, Irskem, v Litvi in Latviji pa med 10 % in 15 %.

Na splošno imajo nove države članice veliko nižjo obremenitev kot stare: v EU-15 je povprečna stopnja 29,5 %, v EU-10 pa 20,3 % (12).

| 3.2.2.2 | Nominalne davčne stopnje pa nikakor ne dajejo popolne slike davčnega bremena. Pri dejanski obdavčitvi je treba namreč upoštevati tudi način določanja obdavčljivega dohodka in različne tehnične postopke pri določanju davčnega deleža. Zato je koristno upoštevati tudi implicitno davčno stopnjo za kapital, ki davek od podjetij primerja z njihovim operativnim bruto presežkom (13) (glej razpredelnico v Prilogi 3). |
| --- | --- |

3.2.2.2

Nominalne davčne stopnje pa nikakor ne dajejo popolne slike davčnega bremena. Pri dejanski obdavčitvi je treba namreč upoštevati tudi način določanja obdavčljivega dohodka in različne tehnične postopke pri določanju davčnega deleža. Zato je koristno upoštevati tudi implicitno davčno stopnjo za kapital, ki davek od podjetij primerja z njihovim operativnim bruto presežkom (13) (glej razpredelnico v Prilogi 3).

| 3.2.2.3 | Razkorak med obema meriloma je presenetljiv:






  — | Nekatere države članice imajo zelo visoke nominalne davčne stopnje, vendar se zdi, da je dejanska obdavčitev njihovih podjetij razmeroma nizka. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.3

Razkorak med obema meriloma je presenetljiv:

—

Nekatere države članice imajo zelo visoke nominalne davčne stopnje, vendar se zdi, da je dejanska obdavčitev njihovih podjetij razmeroma nizka.

| — | Druge države članice imajo „privlačno“ (zelo nizko) davčno stopnjo, kljub temu pa dobiček pravnih oseb razmeroma močno obdavčijo. |
| --- | --- |

—

Druge države članice imajo „privlačno“ (zelo nizko) davčno stopnjo, kljub temu pa dobiček pravnih oseb razmeroma močno obdavčijo.

| — | Jasno je, da nekatere države članice visoko davčno stopnjo uporabijo za ozko davčno osnovo, druge pa nižjo davčno stopnjo uporabijo za širšo davčno osnovo. Dejanska davčna obremenitev je očitno rezultat teh dveh spremenljivk, zato analize ni mogoče omejiti zgolj na nominalne davčne stopnje. To tezo potrjujejo na primer podatki za Irsko in Nemčijo (14). |
| --- | --- |

—

Jasno je, da nekatere države članice visoko davčno stopnjo uporabijo za ozko davčno osnovo, druge pa nižjo davčno stopnjo uporabijo za širšo davčno osnovo. Dejanska davčna obremenitev je očitno rezultat teh dveh spremenljivk, zato analize ni mogoče omejiti zgolj na nominalne davčne stopnje. To tezo potrjujejo na primer podatki za Irsko in Nemčijo (14).

| 3.2.2.4 | Ti statistični podatki že sami po sebi ilustrirajo zapletenost davčne problematike (15). Ne bomo delali prezgodnjih zaključkov, ampak bomo raje zgolj opozorili na razlike med državami članicami, ki lahko v konkretnih razmerah pomenijo, da se bo neko podjetje, ki se na evropskem tržišču ukvarja z industrijsko dejavnostjo, znašlo v položaju, ko se bo obdavčitev – vključno s prispevki za socialno varnost – od ene države članice do druge bistveno razlikovala. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Ti statistični podatki že sami po sebi ilustrirajo zapletenost davčne problematike (15). Ne bomo delali prezgodnjih zaključkov, ampak bomo raje zgolj opozorili na razlike med državami članicami, ki lahko v konkretnih razmerah pomenijo, da se bo neko podjetje, ki se na evropskem tržišču ukvarja z industrijsko dejavnostjo, znašlo v položaju, ko se bo obdavčitev – vključno s prispevki za socialno varnost – od ene države članice do druge bistveno razlikovala.

b)   Veriga dodane vrednosti podjetja

| 3.3 | Mala in srednje velika podjetja (MSP) so vse bolj izpostavljena globalizaciji trgov – bodisi v njej sodelujejo, ali pa jo pasivno prenašajo – zlasti podjetja na obmejnih in obrobnih regijah EU. Ta MSP, ki so pogosto tudi podjetja v lasti posameznika ali družine, ne morejo v enaki meri izkoristiti davčne konkurence kot velika multinacionalna podjetja. Nimajo namreč ne organizacije, ne vodstva, ne sredstev, ne znanja, da bi lahko takšno konkurenco čimbolj izkoristila. Upoštevanje različnih nacionalnih pravil za davčne napovedi, različne nacionalne davčne osnove, stopnje, oprostitve, amortizacijska pravila itd., vse to so za MSP dodatni stroški, ki ovirajo njihov dostop na zunanje trge. Kljub temu pa so ta internacionalizirana MSP (ali ki želijo postati internacionalizirana) eden glavnih adutov za rast v smislu ustvarjanja bogastva, dodane vrednosti, inovacij in seveda delovnih mest v skladu z lizbonskim procesom. Za pomoč tem podjetjem pri teh korakih bi morali zagotoviti podporne ukrepe. Zato bi morali vodstveni delavci v teh podjetjih dobiti ustrezno izobrazbo, ki bi koristila pri teh spremembah; podobno velja tudi za zaposlene v javni upravi. |
| --- | --- |

3.3

Mala in srednje velika podjetja (MSP) so vse bolj izpostavljena globalizaciji trgov – bodisi v njej sodelujejo, ali pa jo pasivno prenašajo – zlasti podjetja na obmejnih in obrobnih regijah EU. Ta MSP, ki so pogosto tudi podjetja v lasti posameznika ali družine, ne morejo v enaki meri izkoristiti davčne konkurence kot velika multinacionalna podjetja. Nimajo namreč ne organizacije, ne vodstva, ne sredstev, ne znanja, da bi lahko takšno konkurenco čimbolj izkoristila. Upoštevanje različnih nacionalnih pravil za davčne napovedi, različne nacionalne davčne osnove, stopnje, oprostitve, amortizacijska pravila itd., vse to so za MSP dodatni stroški, ki ovirajo njihov dostop na zunanje trge. Kljub temu pa so ta internacionalizirana MSP (ali ki želijo postati internacionalizirana) eden glavnih adutov za rast v smislu ustvarjanja bogastva, dodane vrednosti, inovacij in seveda delovnih mest v skladu z lizbonskim procesom. Za pomoč tem podjetjem pri teh korakih bi morali zagotoviti podporne ukrepe. Zato bi morali vodstveni delavci v teh podjetjih dobiti ustrezno izobrazbo, ki bi koristila pri teh spremembah; podobno velja tudi za zaposlene v javni upravi.

| 3.4 | Številna podjetja, ki močno vplivajo na trgovino znotraj Skupnosti – in toliko bolj tista podjetja, ki sodelujejo v mednarodni trgovini zunaj EU – običajno sledijo drugačnemu gospodarskemu modelu:






  — | ta podjetja so navadno organizirana kot kapitalske družbe in njihovi delničarji ne živijo nujno v regiji ali državi članici, v kateri je sedež podjetja; |
| --- | --- | --- |

3.4

Številna podjetja, ki močno vplivajo na trgovino znotraj Skupnosti – in toliko bolj tista podjetja, ki sodelujejo v mednarodni trgovini zunaj EU – običajno sledijo drugačnemu gospodarskemu modelu:

—

ta podjetja so navadno organizirana kot kapitalske družbe in njihovi delničarji ne živijo nujno v regiji ali državi članici, v kateri je sedež podjetja;

| — | običajno imajo obliko matične družbe s podružnicami, ki tvorijo bolj ali manj povezano skupino družb; |
| --- | --- |

—

običajno imajo obliko matične družbe s podružnicami, ki tvorijo bolj ali manj povezano skupino družb;

| — | različne enote skupine delujejo v več državah članicah ter |
| --- | --- |

—

različne enote skupine delujejo v več državah članicah ter

| — | vsaka od različnih enot skupine prevzame določeno konkretno funkcijo, vse sodelujejo v ustvarjanju vrednosti in veriga dodane vrednosti je med različnimi družbami jasno razčlenjena, saj vsaka prevzame eno od funkcij v okviru skupne strategije. |
| --- | --- |

—

vsaka od različnih enot skupine prevzame določeno konkretno funkcijo, vse sodelujejo v ustvarjanju vrednosti in veriga dodane vrednosti je med različnimi družbami jasno razčlenjena, saj vsaka prevzame eno od funkcij v okviru skupne strategije.

| 3.5 | Sodobne industrijske skupine izvajajo vrsto med seboj povezanih gospodarskih funkcij (upravljanje vrednostne in oskrbovalne verige, organizacija različnih faz proizvodnje, optimizacija neopredmetenih sredstev, kot so strokovno znanje, patenti, blagovne znamke itd.), da bi se lahko njihovi proizvodi tržili v skladu s strategijo, katere podlaga je sistematična analiza trgov. Lociranje teh različnih gospodarskih funkcij sledi skupni strategiji, v kateri je ena od spremenljivk tudi obdavčenje. |
| --- | --- |

3.5

Sodobne industrijske skupine izvajajo vrsto med seboj povezanih gospodarskih funkcij (upravljanje vrednostne in oskrbovalne verige, organizacija različnih faz proizvodnje, optimizacija neopredmetenih sredstev, kot so strokovno znanje, patenti, blagovne znamke itd.), da bi se lahko njihovi proizvodi tržili v skladu s strategijo, katere podlaga je sistematična analiza trgov. Lociranje teh različnih gospodarskih funkcij sledi skupni strategiji, v kateri je ena od spremenljivk tudi obdavčenje.

| 3.6 | V takšni skupinski strukturi je treba analizirati ne samo vsako pravno osebo, ampak tudi skupino kot celoto. Skupina vsaki od svojih enot določi gospodarske funkcije v skladu s tržnimi gospodarskimi informacijami, tako da čimbolj izkoristi globalno učinkovitost in donosnost celotne skupine. Države članice imajo pravico, da izboljšajo svoj davčni sistem in s tem spodbudijo gospodarsko dejavnost. In tudi podjetja imajo pravico, da davke, ki so jim naloženi, obravnavajo enako kot druge stroške. |
| --- | --- |

3.6

V takšni skupinski strukturi je treba analizirati ne samo vsako pravno osebo, ampak tudi skupino kot celoto. Skupina vsaki od svojih enot določi gospodarske funkcije v skladu s tržnimi gospodarskimi informacijami, tako da čimbolj izkoristi globalno učinkovitost in donosnost celotne skupine. Države članice imajo pravico, da izboljšajo svoj davčni sistem in s tem spodbudijo gospodarsko dejavnost. In tudi podjetja imajo pravico, da davke, ki so jim naloženi, obravnavajo enako kot druge stroške.

| 3.7 | Vsaka pravna oseba je zavezana davčni zakonodaji, ki se uporablja v kraju, kjer ima sedež, in podatki o davčnem sistemu so vključeni v strategijo upravljanja celotne skupine, skupaj z drugimi dejavniki, ki vplivajo na odločanje. |
| --- | --- |

3.7

Vsaka pravna oseba je zavezana davčni zakonodaji, ki se uporablja v kraju, kjer ima sedež, in podatki o davčnem sistemu so vključeni v strategijo upravljanja celotne skupine, skupaj z drugimi dejavniki, ki vplivajo na odločanje.

| 3.8 | Razmere glede industrijskih skupin, ki delujejo na trgih EU, so torej zelo zapletene. Namesto da razpravljamo o lokaciji ali selitvi in preselitvi ene skupine, bi bilo glede na razmere bolje, če bi se lotili funkcionalne analize industrijske strukture in določili dejavnike izbire lokacije, ki učinkujejo na različne gospodarske funkcije na ravni države članice, EU in celo širše. Nekatere gospodarske funkcije so mobilnejše od drugih in za nekatere mobilne funkcije je obdavčitev pomembnejši dejavnik pri izbiri kraja kot za druge. Obdavčitev je očitno eden od dejavnikov odločanja, vendar pa bi bilo narobe, če bi obdavčitvi kot dejavniku izbire kraja pripisovali prevelik pomen. |
| --- | --- |

3.8

Razmere glede industrijskih skupin, ki delujejo na trgih EU, so torej zelo zapletene. Namesto da razpravljamo o lokaciji ali selitvi in preselitvi ene skupine, bi bilo glede na razmere bolje, če bi se lotili funkcionalne analize industrijske strukture in določili dejavnike izbire lokacije, ki učinkujejo na različne gospodarske funkcije na ravni države članice, EU in celo širše. Nekatere gospodarske funkcije so mobilnejše od drugih in za nekatere mobilne funkcije je obdavčitev pomembnejši dejavnik pri izbiri kraja kot za druge. Obdavčitev je očitno eden od dejavnikov odločanja, vendar pa bi bilo narobe, če bi obdavčitvi kot dejavniku izbire kraja pripisovali prevelik pomen.

4.   Okvir za konkurenco med državami članicami glede davka od dobička pravnih oseb

| 4.1 | Davčno konkurenco znotraj EU trenutno urejajo trije sklopi ukrepov:






  — | kodeks ravnanja in sistem obveščanja o spremembah davčne zakonodaje, uvedena leta 1997, sta vzpostavila aktiven dialog na ravni finančnih ministrov, da bi zajamčili, da zakonodajni ukrepi ne spodbujajo škodljive davčne konkurence (točke 4.2 do 4.4); |
| --- | --- | --- |

4.1

Davčno konkurenco znotraj EU trenutno urejajo trije sklopi ukrepov:

—

kodeks ravnanja in sistem obveščanja o spremembah davčne zakonodaje, uvedena leta 1997, sta vzpostavila aktiven dialog na ravni finančnih ministrov, da bi zajamčili, da zakonodajni ukrepi ne spodbujajo škodljive davčne konkurence (točke 4.2 do 4.4);

| — | evropska zakonodaja o konkurenci, zlasti o državni pomoči, želi zagotoviti, da uvedba določenih davčnih režimov ali uporaba davčne zakonodaje v konkretnih primerih ne pomeni, da nekatera podjetja dejansko dobijo državno pomoč, ki je v nasprotju z dobrim delovanjem skupnega trga (točke 4.5 do 4.7); |
| --- | --- |

—

evropska zakonodaja o konkurenci, zlasti o državni pomoči, želi zagotoviti, da uvedba določenih davčnih režimov ali uporaba davčne zakonodaje v konkretnih primerih ne pomeni, da nekatera podjetja dejansko dobijo državno pomoč, ki je v nasprotju z dobrim delovanjem skupnega trga (točke 4.5 do 4.7);

| — | večina držav članic je sprejela zakonodajne ukrepe, da bi se izognili nastajanju umetnih struktur, ki pomenijo zlorabo in katerih cilj je podjetjem omogočiti, da dobijo ugodnejši davčni status (točka 4.8). |
| --- | --- |

—

večina držav članic je sprejela zakonodajne ukrepe, da bi se izognili nastajanju umetnih struktur, ki pomenijo zlorabo in katerih cilj je podjetjem omogočiti, da dobijo ugodnejši davčni status (točka 4.8).

| 4.2 | Kodeks ravnanja, ki pravno ni zavezujoč, države članice obvezuje k spoštovanju načel zdrave davčne konkurence. Po tem procesu je bila opredeljena vrsta davčnih ukrepov – zakonodajnih, ureditvenih in upravnih – ki imajo, ali lahko imajo, očiten vpliv na izbiro kraja za opravljanje gospodarskih dejavnosti podjetij v EU. Vpletene države članice so na to pristale in se konkretno zavzele za spremembo teh režimov, tako da bodo najpozneje leta 2010 odstranjeni elementi škodljive davčne konkurence, z nekaj izjemami (16). |
| --- | --- |

4.2

Kodeks ravnanja, ki pravno ni zavezujoč, države članice obvezuje k spoštovanju načel zdrave davčne konkurence. Po tem procesu je bila opredeljena vrsta davčnih ukrepov – zakonodajnih, ureditvenih in upravnih – ki imajo, ali lahko imajo, očiten vpliv na izbiro kraja za opravljanje gospodarskih dejavnosti podjetij v EU. Vpletene države članice so na to pristale in se konkretno zavzele za spremembo teh režimov, tako da bodo najpozneje leta 2010 odstranjeni elementi škodljive davčne konkurence, z nekaj izjemami (16).

| 4.3 | Odbor pozdravlja rezultate tega kodeksa ravnanja, saj z odpravljanjem škodljive davčne prakse (17) države članice krepijo zdravo davčno konkurenco v EU in prispevajo k uresničevanju notranjega trga.
  Odbor spodbuja Komisijo, naj nadaljuje to pobudo in razširi obseg kodeksa ravnanja ter oceni nekatere posebne davčne ukrepe, ki so bili uvedeni v zadnjih nekaj letih. |
| --- | --- |

4.3

Odbor pozdravlja rezultate tega kodeksa ravnanja, saj z odpravljanjem škodljive davčne prakse (17) države članice krepijo zdravo davčno konkurenco v EU in prispevajo k uresničevanju notranjega trga.

Odbor spodbuja Komisijo, naj nadaljuje to pobudo in razširi obseg kodeksa ravnanja ter oceni nekatere posebne davčne ukrepe, ki so bili uvedeni v zadnjih nekaj letih.

| 4.4 | Vzporedno je bil vzpostavljen sistem obveščanja med državami članicami in Komisijo, katerega namen je preverjanje skladnosti sprememb davčne zakonodaje s politiko EU. Države članice so obljubile, da ne bodo uvedle novih davčnih ukrepov, ki bi lahko škodovali interesom EU. |
| --- | --- |

4.4

Vzporedno je bil vzpostavljen sistem obveščanja med državami članicami in Komisijo, katerega namen je preverjanje skladnosti sprememb davčne zakonodaje s politiko EU. Države članice so obljubile, da ne bodo uvedle novih davčnih ukrepov, ki bi lahko škodovali interesom EU.

| 4.5 | Že Rimska pogodba določa, da države članice podjetjem ne smejo dajati pomoči, vključno z davčnimi ugodnostmi, ki izkrivljajo ali bi lahko izkrivljale konkurenco na skupnem trgu; odgovornost za nadzor in spremljanje tega je bila dodeljena Komisiji. Leta 1997 so finančni ministri na svetu za ekonomske in finančne zadeve ob pričetku dela, povezanega s kodeksom ravnanja, Komisiji izrecno podelili mandat, da še naprej ukrepa v zvezi z državno pomočjo in proti davčnim določbam držav članic, ki so v nasprotju z omenjenimi določbami Pogodbe. |
| --- | --- |

4.5

Že Rimska pogodba določa, da države članice podjetjem ne smejo dajati pomoči, vključno z davčnimi ugodnostmi, ki izkrivljajo ali bi lahko izkrivljale konkurenco na skupnem trgu; odgovornost za nadzor in spremljanje tega je bila dodeljena Komisiji. Leta 1997 so finančni ministri na svetu za ekonomske in finančne zadeve ob pričetku dela, povezanega s kodeksom ravnanja, Komisiji izrecno podelili mandat, da še naprej ukrepa v zvezi z državno pomočjo in proti davčnim določbam držav članic, ki so v nasprotju z omenjenimi določbami Pogodbe.

| 4.6 | V zadnjih desetih letih je Komisija postopno okrepila svoje delovanje na tem področju. Ni le sprožila procesa pojasnjevanja – v posvetovanju z državami članicami – in na koncu jasno opredelila meril, ki vodijo njeno delovanje na številnih področjih, ampak je tudi konkretno ukrepala proti določenim davčnim režimom, ki so jih sprejele nekatere države članice. |
| --- | --- |

4.6

V zadnjih desetih letih je Komisija postopno okrepila svoje delovanje na tem področju. Ni le sprožila procesa pojasnjevanja – v posvetovanju z državami članicami – in na koncu jasno opredelila meril, ki vodijo njeno delovanje na številnih področjih, ampak je tudi konkretno ukrepala proti določenim davčnim režimom, ki so jih sprejele nekatere države članice.

| 4.7 | V nasprotju s kodeksom ravnanja, ki je politično neobvezujoč, je zakonodaja o državni pomoči pravno obvezujoča. Komisija ima na tem področju obsežna pooblastila in lahko prepreči začetek veljavnosti neskladnega ukrepa pomoči, doseže, da se ga spremeni, vpleteno državo članico lahko celo prisili, da zahteva vrnitev dodeljene pomoči, ki ni v skladu s skupnim trgom, če o njeni dodelitvi ni bila obveščena vnaprej. Podjetja, ki so imela korist od davčnih ugodnosti, morajo v takem primeru pomoč vrniti. |
| --- | --- |

4.7

V nasprotju s kodeksom ravnanja, ki je politično neobvezujoč, je zakonodaja o državni pomoči pravno obvezujoča. Komisija ima na tem področju obsežna pooblastila in lahko prepreči začetek veljavnosti neskladnega ukrepa pomoči, doseže, da se ga spremeni, vpleteno državo članico lahko celo prisili, da zahteva vrnitev dodeljene pomoči, ki ni v skladu s skupnim trgom, če o njeni dodelitvi ni bila obveščena vnaprej. Podjetja, ki so imela korist od davčnih ugodnosti, morajo v takem primeru pomoč vrniti.

| 4.8 | Večina držav članic ima davčne predpise, katerih cilj je boj proti izogibanju plačevanja davkov in selitvi dejavnosti na območja z ugodnejšimi davčnimi režimi. Dejansko želijo vse države članice pritegniti gospodarske dejavnosti na svoje ozemlje, ustvariti z njimi povezane davčne prihodke in preprečiti selitev obdavčljivih dejavnosti v tujino. |
| --- | --- |

4.8

Večina držav članic ima davčne predpise, katerih cilj je boj proti izogibanju plačevanja davkov in selitvi dejavnosti na območja z ugodnejšimi davčnimi režimi. Dejansko želijo vse države članice pritegniti gospodarske dejavnosti na svoje ozemlje, ustvariti z njimi povezane davčne prihodke in preprečiti selitev obdavčljivih dejavnosti v tujino.

| 4.8.1 | Čeprav se sprejeti davčni ukrepi od države do države članice razlikujejo, se včasih postavlja vprašanje, ali so takšne določbe združljive z notranjim trgom in prostim pretokom v EU, saj naj bi bilo davčno pravo v vseh državah članicah v skladu s pravom Skupnosti. Sodišče Evropskih skupnosti je imelo priložnost podati svoje stališče v tej zadevi: v bistvu so predpisi, katerih cilj je boj proti izogibanju plačevanja davkov in selitvi prihodkov na območja z ugodnejšimi davčnimi režimi, načeloma nezdružljivi z načelom prostega pretoka znotraj EU; takšni predpisi so lahko upravičeni zgolj v primerih, če se omejujejo na boj proti vzpostavljanju umetnih struktur in zlorab ob upoštevanju načela sorazmernosti. |
| --- | --- |

4.8.1

Čeprav se sprejeti davčni ukrepi od države do države članice razlikujejo, se včasih postavlja vprašanje, ali so takšne določbe združljive z notranjim trgom in prostim pretokom v EU, saj naj bi bilo davčno pravo v vseh državah članicah v skladu s pravom Skupnosti. Sodišče Evropskih skupnosti je imelo priložnost podati svoje stališče v tej zadevi: v bistvu so predpisi, katerih cilj je boj proti izogibanju plačevanja davkov in selitvi prihodkov na območja z ugodnejšimi davčnimi režimi, načeloma nezdružljivi z načelom prostega pretoka znotraj EU; takšni predpisi so lahko upravičeni zgolj v primerih, če se omejujejo na boj proti vzpostavljanju umetnih struktur in zlorab ob upoštevanju načela sorazmernosti.

| 4.9 | Odbor ocenjuje, da bi boj proti davčnim prevaram moral biti prednostna naloga, in opozarja na sklepe nedavnega mnenja, ki ga je pripravil na to temo (18). |
| --- | --- |

4.9

Odbor ocenjuje, da bi boj proti davčnim prevaram moral biti prednostna naloga, in opozarja na sklepe nedavnega mnenja, ki ga je pripravil na to temo (18).

| 4.10 | Rimska pogodba v členu 93 določa, da Svet soglasno sprejme „določbe za uskladitev zakonodaje glede prometnih davkov [...] v obsegu, v kakršnem je takšna uskladitev potrebna za vzpostavitev in delovanje notranjega trga“. |
| --- | --- |

4.10

Rimska pogodba v členu 93 določa, da Svet soglasno sprejme „določbe za uskladitev zakonodaje glede prometnih davkov [...] v obsegu, v kakršnem je takšna uskladitev potrebna za vzpostavitev in delovanje notranjega trga“.

| 4.11 | Evropska komisija je sprožila več zanimivih pobud, da bi dopolnili notranji trg z ukrepi s področja obdavčenja podjetij. Tako je 3. maja 2007 potrdila, da bo nadaljevala prizadevanja za uvedbo skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe (CCCTB). Komisar, pristojen za obdavčenje, namerava v prvi polovici leta 2008 predstaviti predlog direktive o uvedbi CCCTB do leta 2010. Odbor se strinja s Komisijo, da bi lahko CCCTB močno pripomogla k uspehu notranjega trga, čeprav pomeni večjo preglednost in torej dejavnejšo davčno konkurenco. Odbor poziva Komisijo, naj kljub zapletenosti vprašanj vztraja pri svojih prizadevanjih. V tej fazi se kljub temu zdi prezgodaj podrobneje komentirati ta projekt, saj Komisija še ni predstavila podrobnega modela opredelitve skupne konsolidirane davčne osnove in uvedbe konsolidiranega davčnega sistema na ravni 27 držav članic EU. Kljub temu želi Odbor predstaviti nekaj razmišljanj in vprašanj za nadaljnje faze projekta CCCTB v zvezi z obdavčenjem podjetij. |
| --- | --- |

4.11

Evropska komisija je sprožila več zanimivih pobud, da bi dopolnili notranji trg z ukrepi s področja obdavčenja podjetij. Tako je 3. maja 2007 potrdila, da bo nadaljevala prizadevanja za uvedbo skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe (CCCTB). Komisar, pristojen za obdavčenje, namerava v prvi polovici leta 2008 predstaviti predlog direktive o uvedbi CCCTB do leta 2010. Odbor se strinja s Komisijo, da bi lahko CCCTB močno pripomogla k uspehu notranjega trga, čeprav pomeni večjo preglednost in torej dejavnejšo davčno konkurenco. Odbor poziva Komisijo, naj kljub zapletenosti vprašanj vztraja pri svojih prizadevanjih. V tej fazi se kljub temu zdi prezgodaj podrobneje komentirati ta projekt, saj Komisija še ni predstavila podrobnega modela opredelitve skupne konsolidirane davčne osnove in uvedbe konsolidiranega davčnega sistema na ravni 27 držav članic EU. Kljub temu želi Odbor predstaviti nekaj razmišljanj in vprašanj za nadaljnje faze projekta CCCTB v zvezi z obdavčenjem podjetij.

5.   Razmišljanja in vprašanja Odbora v zvezi s skupno konsolidirano davčno osnovo za pravne osebe (CCCTB)

| 5.1 | Ker bo CCCTB najverjetneje neobvezna za države članice (najbrž na podlagi okrepljenega sodelovanja), Odbor upa, da jo bo sprejelo čim več držav članic, tudi če bo treba predvideti prehodne ukrepe. |
| --- | --- |

5.1

Ker bo CCCTB najverjetneje neobvezna za države članice (najbrž na podlagi okrepljenega sodelovanja), Odbor upa, da jo bo sprejelo čim več držav članic, tudi če bo treba predvideti prehodne ukrepe.

| 5.2 | Če bo CCCTB neobvezna za podjetja, bo zaradi te možnosti izbire vsaka uprava sodelujoče države članice morala izvajati dva sistema prijave in plačevanja davkov. Si je to mogoče zamisliti v času, ko se večina držav članic trudi izboljšati učinkovitost svojih javnih služb? |
| --- | --- |

5.2

Če bo CCCTB neobvezna za podjetja, bo zaradi te možnosti izbire vsaka uprava sodelujoče države članice morala izvajati dva sistema prijave in plačevanja davkov. Si je to mogoče zamisliti v času, ko se večina držav članic trudi izboljšati učinkovitost svojih javnih služb?

| 5.3 | Če bodo CCCTB sprejele multinacionalke, ali ne bo to pomenilo nevarnosti neenake obravnave (uradne zahteve, računovodski in davčni sistem) podjetij iste države članice, ki dovoljuje uporabo CCCTB? |
| --- | --- |

5.3

Če bodo CCCTB sprejele multinacionalke, ali ne bo to pomenilo nevarnosti neenake obravnave (uradne zahteve, računovodski in davčni sistem) podjetij iste države članice, ki dovoljuje uporabo CCCTB?

| 5.4 | Ali – glede na zgornji dve točki – ne bi moral biti naš cilj, da se postopno uveljavi en sam sistem za vse davkoplačevalce v isti državi članici? |
| --- | --- |

5.4

Ali – glede na zgornji dve točki – ne bi moral biti naš cilj, da se postopno uveljavi en sam sistem za vse davkoplačevalce v isti državi članici?

| 5.5 | Če naj bi CCCTB prinesla večjo preglednost, ali je treba skupno osnovo za prijavo zaupati transnacionalnemu organu? |
| --- | --- |

5.5

Če naj bi CCCTB prinesla večjo preglednost, ali je treba skupno osnovo za prijavo zaupati transnacionalnemu organu?

| 5.6 | S sistemom CCCTB se bodo davčne razlike, skrite v izračunu davčne osnove, prenesle na davčne stopnje držav članic, ki so se odločile za CCCTB. Ali izvajanje skupne davčne osnove ne bo prineslo večje razpršitve davčnih stopenj (vsaj nominalnih davkov)? Davčna konkurenca se lahko zaradi objave davčnih stopenj poveča. Ena od raziskav Komisije (2001) je razkrila, da je bila razpršitev nominalnih davčnih stopenj glavni krivec za gospodarsko izkrivljanje, ki ga je povzročila davčna konkurenca! |
| --- | --- |

5.6

S sistemom CCCTB se bodo davčne razlike, skrite v izračunu davčne osnove, prenesle na davčne stopnje držav članic, ki so se odločile za CCCTB. Ali izvajanje skupne davčne osnove ne bo prineslo večje razpršitve davčnih stopenj (vsaj nominalnih davkov)? Davčna konkurenca se lahko zaradi objave davčnih stopenj poveča. Ena od raziskav Komisije (2001) je razkrila, da je bila razpršitev nominalnih davčnih stopenj glavni krivec za gospodarsko izkrivljanje, ki ga je povzročila davčna konkurenca!

| 5.7 | Če se bodo med državami članicami, ki so se odločile za CCCTB, razlike v davčnih stopnjah ohranile (v nasprotju z nedavno težnjo k zbliževanju) ali se celo povečale, ali ne bi za te države članice predvideli uvedbe najnižje davčne stopnje? Ta stopnja bi lahko bila na primer tik pod stopnjo, ki so jo uvedle nove države članice. Za te države se ne bi nič spremenilo glede uvoza tujega kapitala. Druge države članice pa bi lahko sprejele višjo davčno stopnjo, ne da bi se jim bilo treba bati, da bi druge države s preveč agresivno davčno politiko ogrozile njihov gospodarski kapital. |
| --- | --- |

5.7

Če se bodo med državami članicami, ki so se odločile za CCCTB, razlike v davčnih stopnjah ohranile (v nasprotju z nedavno težnjo k zbliževanju) ali se celo povečale, ali ne bi za te države članice predvideli uvedbe najnižje davčne stopnje? Ta stopnja bi lahko bila na primer tik pod stopnjo, ki so jo uvedle nove države članice. Za te države se ne bi nič spremenilo glede uvoza tujega kapitala. Druge države članice pa bi lahko sprejele višjo davčno stopnjo, ne da bi se jim bilo treba bati, da bi druge države s preveč agresivno davčno politiko ogrozile njihov gospodarski kapital.

V Bruslju, 13. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  „Davčna konkurenca nastopi, če odločitve ene uprave (nacionalne, regionalne ali lokalne) neposredno vplivajo na zmožnosti druge uprave in te interakcije tržni mehanizmi ne zmorejo nadzirati“. (Vir: OECD); za več podrobnosti glej Prilogo 1.

1

(2)  Kodeks ravnanja za obdavčitev ustvarjenega dohodka škodljive davčne ukrepe v splošnem določa kot tiste, ki „pomembno vplivajo ali lahko pomembno vplivajo na izbiro kraja poslovne dejavnosti v Skupnosti“. Kodeks nato kot „potencialno škodljive“ opiše ukrepe, ki „določajo bistveno nižjo dejansko stopnjo obdavčitve, vključno z nično stopnjo obdavčitve, kot je tista, ki običajno velja v državi članici“

2

(glej http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/index_en.htm) (op. p.: stran je v angleščini).

(3)  UL C 93, 27.4.2007.

3

(4)  Dvojno neobdavčevanje je lahko posledica slabe usklajenosti nacionalnih davčnih sistemov. Na primer načina, „na katerega države članice opredeljujejo dolg in kapital. Posamezna država članica lahko transakcijo obravnava kot prispevek v kapital in ne posojilo, in zato dohodka od kapitala ne šteje za obdavčljivega, druga država članica pa lahko posojilo obravnava kot dolg in omogoča, da so plačane obresti odbitek za družbo, ki jih plačuje. Zaradi tega lahko v eni državi pride do odbitka brez ustreznega obdavčenja v drugi državi članici. Drugo področje zadeva uporabo hibridnih subjektov, tj. subjektov, ki se v eni državi članici obravnavajo kot pravna oseba (nepregledna) v drugi pa kot oseba, ki ni pravna (transparentna); ta različna obravnava v državah članicah lahko povzroči dvojno oprostitev ali dvojni odbitek“ (vir: sporočilo Komisije z naslovom Usklajevanje sistemov neposrednih davkov držav članic na notranjem trgu (COM(2006) 823 konč., točka 3)).

4

Usklajevanje sistemov neposrednih davkov držav članic na notranjem trgu

(5)  Mnenje o sporočilu Komisije o potrebi po razvoju usklajene strategije za izboljšanje boja proti davčnim goljufijam (UL C 161, 13.7.2007, str. 8).

5

(6)  Glej http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/index_en.htm#code_conduct (op. p.: stan ni na voljo v slovenščini) in tudi Prilogo 4.

6

(7)  Glej nedavno Sporočilo Komisije o izvajanju programa Skupnosti za boljšo rast in zaposlovanje ter večjo konkurenčnost podjetij v EU: nadaljnji napredek v letu 2006 in naslednji koraki k predlogu o skupni konsolidirani davčni osnovi za pravne osebe (CCCTB) (COM(2007) 223 konč., 2.5.2007).

7

(8)  ECO/165 – CESE 241/2006, UL C 88, 11.4.2006.

8

(9)  Glej Mnenje EESO o razvoju vrednostne in dobavne verige v evropskem in svetovnem okviru (CCMI/037 – UL C 168, 20.7.2007, str. 1).

9

razvoju vrednostne in dobavne verige v evropskem in svetovnem okviru

(10)  Vir: OECD „Revenue Statistics 1965-2004: 2006 Edition“. Podatki se nanašajo na EU-15.

10

(11)  Predpisana davčna stopnja (statutory tax rate) je zakonsko določena stopnja.

11

Predpisana davčna stopnja (statutory tax rate)

Dejanska davčna stopnja (effective tax rate) je obdavčitev, ki jo posameznik ali podjetje plača, ko se upošteva vse uradne davčne olajšave, oprostitve in plačila, deljena s celotnim dohodkom ali obdavčljivim dohodkom posameznika ali podjetja.

Dejanska davčna stopnja (effective tax rate)

Implicitna davčna stopnja (implicit tax rate) se določa za vsako ekonomsko funkcijo. Izračuna se kot razmerje celotnih davčnih prihodkov v kategoriji (potrošnja, delo in kapital) in približka potencialne davčne osnove, določene z računi za proizvodnjo in dohodek iz nacionalnih računov.

Implicitna davčna stopnja (implicit tax rate)

Celotna implicitna davčna stopnja za kapital se izračuna kot razmerje med prihodki od vseh davkov na kapital in vsega (načeloma) potencialno obdavčljivega kapitala in dobička pravnih oseb v gospodarstvu. Njen cilj je predstaviti povprečno davčno breme dobička od kapitala.

Celotna implicitna davčna stopnja za kapital

(Vir definicij: Evropska komisija, GD TAXUD – glej Structures of the taxation systems in the EU, 1995-2004, European Commission).

Structures of the taxation systems in the EU, 1995-2004

V prilogah 2 in 3 sta primerjalni tabeli nominalne in implicitne davčne stopnje za kapital v EU. Zaradi različnih metod izračunavanja za dejansko davčno stopnjo ni mogoče izdelati podobne tabele.

(12)  Vir: Evropska komisija, Structures of the taxation systems in the European Union: 1995–2004, str. 83 (dok. TAXUD E4/2006/DOC/3201). Podatki za Bolgarijo in Romunijo zaenkrat še niso dostopni (op. p.: dokument ni na voljo v slovenščini).

12

Structures of the taxation systems in the European Union: 1995–2004

(13)  Za natančnejšo metodološko analizo in podrobno navedbo podatkov glej prej navedeno, strani 84–87.

13

(14)  Pri Nemčiji in Irski omenjeni paradoks potrjuje še en kazalnik. Davek na kapital predstavlja 15 % celotnega obdavčenja v Nemčiji, na Irskem pa 28 % (Vir: Structures of the taxation systems in the EU, 1995–2004, European Commission, razpredelnica .3_T).

14

Structures of the taxation systems in the EU, 1995–2004

(15)  V tem mnenju ni mogoče analizirati podatkov za vsako državo članico in za vsako državo članico najti natančnih pojasnil. Ravno tako ni mogoče primerjati statističnih kazalnikov z drugimi bazami podatkov.

15

(16)  Za nekatere ukrepe je bil dogovorjen poznejši rok, celo do leta 2016.

16

(17)  Glej definicijo v opombi št. 2.

17

(18)  Mnenje o sporočilu Komisije o potrebi po razvoju usklajene strategije za izboljšanje boja proti davčnim goljufijam (ECO/187 – UL C 161, 13.7.2008, str. 8).

18

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/57

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vplivu evropskih okoljskih predpisov na spremembe v industriji

(2008/C 120/15)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 16. februarja 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi:

Vpliv evropskih okoljskih predpisov na spremembe v industriji.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 13. novembra 2007. Poročevalec je bil g. PEZZINI, soporočevalec g. NOWICKI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. decembra 2007 s 137 glasovi za, 1 glasom proti in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Okoljska politika je danes eden glavnih družbenih izzivov za oblasti in za nosilce odločanja v gospodarstvu. Počasnost soočanja z okoljskimi problemi na mednarodni ravni ne more več biti izgovor za odlaganje zakonodajnih in vedenjskih sprememb, potrebnih za dosego temeljnega cilja EU: uresničitev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

1.1

Okoljska politika je danes eden glavnih družbenih izzivov za oblasti in za nosilce odločanja v gospodarstvu. Počasnost soočanja z okoljskimi problemi na mednarodni ravni ne more več biti izgovor za odlaganje zakonodajnih in vedenjskih sprememb, potrebnih za dosego temeljnega cilja EU: uresničitev trajnostnega razvoja.

| 1.2 | Evropska industrija ima precejšnje možnosti, da postane trajnostno gospodarstvo, vendar bo njen uspeh vedno bolj odvisen od inovativnih sposobnosti na področju sprememb v industriji kot posledic odprtja trgov, globalizacijskega procesa ter tehnoloških in kognitivnih sprememb, ki jih pospešuje vse večja dovzetnost za načela varstva okolja in naravnih virov. |
| --- | --- |

1.2

Evropska industrija ima precejšnje možnosti, da postane trajnostno gospodarstvo, vendar bo njen uspeh vedno bolj odvisen od inovativnih sposobnosti na področju sprememb v industriji kot posledic odprtja trgov, globalizacijskega procesa ter tehnoloških in kognitivnih sprememb, ki jih pospešuje vse večja dovzetnost za načela varstva okolja in naravnih virov.

| 1.3 | Odbor meni, da se morajo vsi gospodarski in socialni akterji – tako javni kot zasebni ter nosilci političnega odločanja in oblasti – v polni meri zavedati dejstva, da smo pred novo industrijsko revolucijo, ki v središče razvoja postavlja kakovost življenja in okolja in terja nov, celostni pristop načrtovanja, proizvodnje, porabe, ohranjanja in upravljanja naravnih virov. |
| --- | --- |

1.3

Odbor meni, da se morajo vsi gospodarski in socialni akterji – tako javni kot zasebni ter nosilci političnega odločanja in oblasti – v polni meri zavedati dejstva, da smo pred novo industrijsko revolucijo, ki v središče razvoja postavlja kakovost življenja in okolja in terja nov, celostni pristop načrtovanja, proizvodnje, porabe, ohranjanja in upravljanja naravnih virov.

| 1.4 | Odbor meni, da je nujno preiti z defenzivnega in reaktivnega na odločen in proaktiven pristop, ki bo pripravil prihodnost tako, da bo na ravni EU in držav članic vzpostavil jasen in stabilen okvir za pozitivne ukrepe na trajnostni osnovi, da bi pospešili:






  — | razvoj in uporabo čistih tehnologij v postopkih in izdelkih; |
| --- | --- | --- |

1.4

Odbor meni, da je nujno preiti z defenzivnega in reaktivnega na odločen in proaktiven pristop, ki bo pripravil prihodnost tako, da bo na ravni EU in držav članic vzpostavil jasen in stabilen okvir za pozitivne ukrepe na trajnostni osnovi, da bi pospešili:

—

razvoj in uporabo čistih tehnologij v postopkih in izdelkih;

| — | spodbujanje pravega podjetniškega duha, ki upošteva okolju prijazno proizvodnjo; |
| --- | --- |

—

spodbujanje pravega podjetniškega duha, ki upošteva okolju prijazno proizvodnjo;

| — | usposabljanje kvalificiranega strokovnega osebja. |
| --- | --- |

—

usposabljanje kvalificiranega strokovnega osebja.

| 1.5 | Po mnenju EESO je pomembno, da ta nov proaktiven pristop temelji predvsem na preprečevanju in ne na naknadnih popravnih ukrepih; temelji naj na poenotenih postopkih za vse subjekte, v okviru evropskega kodeksa za okolje, koristnega tako za zakonodajalca kot za gospodarske subjekte in potrošnike. |
| --- | --- |

1.5

Po mnenju EESO je pomembno, da ta nov proaktiven pristop temelji predvsem na preprečevanju in ne na naknadnih popravnih ukrepih; temelji naj na poenotenih postopkih za vse subjekte, v okviru evropskega kodeksa za okolje, koristnega tako za zakonodajalca kot za gospodarske subjekte in potrošnike.

| 1.6 | Odbor je prepričan, da bi morali biti za tehnološki razvoj in inovacije odgovorni predvsem podjetniki in oblasti. Vendar pa je treba tako ene kot druge spodbujati, opogumljati in podpirati s primernimi evropskimi, nacionalnimi in lokalnimi strategijami ter z javno-zasebnimi partnerstvi, ki omogočajo in sproščajo vire, temeljnega pomena za odzivanje na te izzive. |
| --- | --- |

1.6

Odbor je prepričan, da bi morali biti za tehnološki razvoj in inovacije odgovorni predvsem podjetniki in oblasti. Vendar pa je treba tako ene kot druge spodbujati, opogumljati in podpirati s primernimi evropskimi, nacionalnimi in lokalnimi strategijami ter z javno-zasebnimi partnerstvi, ki omogočajo in sproščajo vire, temeljnega pomena za odzivanje na te izzive.

| 1.7 | Po mnenju Odbora je bistveno, da se nove in trajnostne pobude industrije na ravni EU vključijo v strukturne sklade ter v inovacijske, raziskovalne in izobraževalne programe Skupnosti in ustrezne finančne instrumente. |
| --- | --- |

1.7

Po mnenju Odbora je bistveno, da se nove in trajnostne pobude industrije na ravni EU vključijo v strukturne sklade ter v inovacijske, raziskovalne in izobraževalne programe Skupnosti in ustrezne finančne instrumente.

| 1.8 | Odbor opozarja Komisijo in države članice na potrebo po pospešitvi sprejetja konkretnih ukrepov za poenostavitev, da bi odpravili nepotrebne obremenitve in zmanjšali rastoče gospodarske stroške, povezane z birokratskimi in tehničnimi obremenitvami sedanje okoljske zakonodaje, ki jo bo treba racionalizirati in dosledno konsolidirati. |
| --- | --- |

1.8

Odbor opozarja Komisijo in države članice na potrebo po pospešitvi sprejetja konkretnih ukrepov za poenostavitev, da bi odpravili nepotrebne obremenitve in zmanjšali rastoče gospodarske stroške, povezane z birokratskimi in tehničnimi obremenitvami sedanje okoljske zakonodaje, ki jo bo treba racionalizirati in dosledno konsolidirati.

| 1.8.1 | Poleg okoljske politike, ki naj bo čim jasnejša, uporabniku prijazna in brez dodatnih finančnih obremenitev, posebno za mala in srednje velika podjetja, je treba zagotoviti tesno usklajevanje in razvoj več strategij in instrumentov na raznih ravneh. Načelo „manj in boljša zakonodaja“ se mora preliti v konsolidirana in dosledno oblikovana besedila okoljskih predpisov, ki procesu prilagajanja spremembam v industriji zagotavljajo pravno gotovost in preglednost ter so usmerjena k boljšemu varstvu naravnih virov in okolja kot tudi k uporabi trajnostnih in konkurenčnih tehnoloških inovacij na svetovnih trgih. Malim in srednje velikim podjetjem je treba omogočiti, da bodo lahko nosila stroške za izpolnjevanje zahtev, ne da bi ogrozila svojo konkurenčno prednost. |
| --- | --- |

1.8.1

Poleg okoljske politike, ki naj bo čim jasnejša, uporabniku prijazna in brez dodatnih finančnih obremenitev, posebno za mala in srednje velika podjetja, je treba zagotoviti tesno usklajevanje in razvoj več strategij in instrumentov na raznih ravneh. Načelo „manj in boljša zakonodaja“ se mora preliti v konsolidirana in dosledno oblikovana besedila okoljskih predpisov, ki procesu prilagajanja spremembam v industriji zagotavljajo pravno gotovost in preglednost ter so usmerjena k boljšemu varstvu naravnih virov in okolja kot tudi k uporabi trajnostnih in konkurenčnih tehnoloških inovacij na svetovnih trgih. Malim in srednje velikim podjetjem je treba omogočiti, da bodo lahko nosila stroške za izpolnjevanje zahtev, ne da bi ogrozila svojo konkurenčno prednost.

| 1.9 | Odbor poudarja, da je treba hitro sprejeti celostno dolgoročno strategijo Skupnosti, ki bi javnim in zasebnim nosilcem odločanja zagotovila, da bodo lahko izvedli tehnološke in organizacijske prilagoditve, potrebne za izpolnjevanje zahtevnih okoljevarstvenih standardov. |
| --- | --- |

1.9

Odbor poudarja, da je treba hitro sprejeti celostno dolgoročno strategijo Skupnosti, ki bi javnim in zasebnim nosilcem odločanja zagotovila, da bodo lahko izvedli tehnološke in organizacijske prilagoditve, potrebne za izpolnjevanje zahtevnih okoljevarstvenih standardov.

| 1.10 | Pakt stabilnosti in rasti bi morali po potrebi prilagoditi, da bi bolje upoštevali cilje lizbonske in göteborške strategije glede okoljske trajnosti, in da bi – jasno, pregledno in brez izkrivljanja konkurence – spodbujali potrebne dolgoročne javne naložbe ter jih izključili iz opredelitve „javnega primanjkljaja“. |
| --- | --- |

1.10

Pakt stabilnosti in rasti bi morali po potrebi prilagoditi, da bi bolje upoštevali cilje lizbonske in göteborške strategije glede okoljske trajnosti, in da bi – jasno, pregledno in brez izkrivljanja konkurence – spodbujali potrebne dolgoročne javne naložbe ter jih izključili iz opredelitve „javnega primanjkljaja“.

| 1.11 | Države članice bi morale v svoja letna poročila o lizbonskem procesu vključiti informacije o letnih načrtih vlaganj, ki jih pripravljajo na okoljevarstvenem področju, in rezultate ocen ex post njihovih zakonodajnih in finančnih ukrepov. Ti že obstoječi podatki bi morali bolje osvetliti okoljski vidik; ta bi moral postati sestavni del zbirnega poročila Komisije, ki bi ga morala Komisija vsako leto predložiti Evropskemu svetu na spomladanskemu zasedanju, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. |
| --- | --- |

1.11

Države članice bi morale v svoja letna poročila o lizbonskem procesu vključiti informacije o letnih načrtih vlaganj, ki jih pripravljajo na okoljevarstvenem področju, in rezultate ocen ex post njihovih zakonodajnih in finančnih ukrepov. Ti že obstoječi podatki bi morali bolje osvetliti okoljski vidik; ta bi moral postati sestavni del zbirnega poročila Komisije, ki bi ga morala Komisija vsako leto predložiti Evropskemu svetu na spomladanskemu zasedanju, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

| 1.12 | Po mnenju Odbora je pomembno, da nacionalne strategije poudarjajo pozitivne učinke različnih gospodarskih instrumentov in davčnih spodbud na okolje. To velja predvsem za obdavčitev, za katero potekajo prizadevanja za rešitve na ravni EU (1) in ki vpliva na:






  — | proizvodno dejavnost in zaposlovanje, |
| --- | --- | --- |

1.12

Po mnenju Odbora je pomembno, da nacionalne strategije poudarjajo pozitivne učinke različnih gospodarskih instrumentov in davčnih spodbud na okolje. To velja predvsem za obdavčitev, za katero potekajo prizadevanja za rešitve na ravni EU (1) in ki vpliva na:

—

proizvodno dejavnost in zaposlovanje,

| — | uporabo naravnih virov, |
| --- | --- |

—

uporabo naravnih virov,

| — | ravni onesnaževanja okolja, |
| --- | --- |

—

ravni onesnaževanja okolja,

| — | odločitve glede visoke ravni varstva okolja in na, |
| --- | --- |

—

odločitve glede visoke ravni varstva okolja in na,

| — | tehnološke inovacije na področju okolja, ki se nanašajo na postopke, izdelke in organizacijo. |
| --- | --- |

—

tehnološke inovacije na področju okolja, ki se nanašajo na postopke, izdelke in organizacijo.

| 1.13 | Treba je pospešiti opredelitev skupnih ciljev, ki jih je mogoče kvantificirati, in sicer zato, da bi lahko uresničili ambiciozne sklepe, sprejete na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta in na srečanju ministrov za okolje, ki mu je sledil. |
| --- | --- |

1.13

Treba je pospešiti opredelitev skupnih ciljev, ki jih je mogoče kvantificirati, in sicer zato, da bi lahko uresničili ambiciozne sklepe, sprejete na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta in na srečanju ministrov za okolje, ki mu je sledil.

| 1.14 | Odbor poudarja temeljno vlogo, ki jo morajo igrati socialni partnerji in predstavniki organizirane civilne družbe pri obvladovanju problemov v zvezi s konkurenco, energijo in okoljem na različnih ravneh, od evropske naprej, v več panogah obenem ali v posameznih industrijskih panogah; ti problemi odločilno vplivajo na številne industrijske panoge, zahtevajo velike strukturne prilagoditve, predvsem v proizvodnem sektorju, zanje pa sta potrebna tesno usklajevanje in celosten pristop, ob stalnem prizadevanju za poenostavitev in odpravo odvečnih birokratskih bremen. |
| --- | --- |

1.14

Odbor poudarja temeljno vlogo, ki jo morajo igrati socialni partnerji in predstavniki organizirane civilne družbe pri obvladovanju problemov v zvezi s konkurenco, energijo in okoljem na različnih ravneh, od evropske naprej, v več panogah obenem ali v posameznih industrijskih panogah; ti problemi odločilno vplivajo na številne industrijske panoge, zahtevajo velike strukturne prilagoditve, predvsem v proizvodnem sektorju, zanje pa sta potrebna tesno usklajevanje in celosten pristop, ob stalnem prizadevanju za poenostavitev in odpravo odvečnih birokratskih bremen.

| 1.15 | Ker gre za okoljske probleme, trajnostno uporabo naravnih virov in ustvarjanje novih, okolju prijaznejših tržnih možnosti ter novih in zahtevnejših delovnih mest ob upoštevanju okoljskih zahtev, je treba po mnenju Odbora vzpostaviti okvirne razmere, ki so prijazne podjetjem in delavcem, pospešujejo inovacijski potencial podjetij in delavcev ter prizadevanja na gospodarskem, socialnem, kulturnem in izobraževalnem področju; ta so zanje nenehna nujnost, da lahko na trgu ostanejo konkurenčni. |
| --- | --- |

1.15

Ker gre za okoljske probleme, trajnostno uporabo naravnih virov in ustvarjanje novih, okolju prijaznejših tržnih možnosti ter novih in zahtevnejših delovnih mest ob upoštevanju okoljskih zahtev, je treba po mnenju Odbora vzpostaviti okvirne razmere, ki so prijazne podjetjem in delavcem, pospešujejo inovacijski potencial podjetij in delavcev ter prizadevanja na gospodarskem, socialnem, kulturnem in izobraževalnem področju; ta so zanje nenehna nujnost, da lahko na trgu ostanejo konkurenčni.

| 1.16 | Kot so EESO, visoki predstavniki Komisije, Svet in Evropski parlament večkrat poudarili, je nujno treba zmanjšati upravno in birokratsko obremenitev podjetij, da bi sprostili gospodarske in socialne sile in jih preusmerili k trajnostnemu posodabljanju delovnega okolja ter proizvodnih in organizacijskih struktur. |
| --- | --- |

1.16

Kot so EESO, visoki predstavniki Komisije, Svet in Evropski parlament večkrat poudarili, je nujno treba zmanjšati upravno in birokratsko obremenitev podjetij, da bi sprostili gospodarske in socialne sile in jih preusmerili k trajnostnemu posodabljanju delovnega okolja ter proizvodnih in organizacijskih struktur.

| 1.17 | Treba je dosledno izvajati celostno, proaktivno politiko podjetja, ki zmore povezovati zavzemanje za varstvo okolja s krepitvijo konkurenčnosti, varuje kakovost življenja in dela ter obenem povečuje stopnjo zaposlenosti in zagotavlja ozaveščene in ustrezno kvalificirane delavce: krepitev programov za raziskave in tehnološki razvoj, programov za inovativnost in konkurenčnost in programa LIFE+ je treba izvesti tako, da bodo dostopnejši in bolj združljivi z instrumenti strukturnih ukrepov in ozemeljske kohezije. |
| --- | --- |

1.17

Treba je dosledno izvajati celostno, proaktivno politiko podjetja, ki zmore povezovati zavzemanje za varstvo okolja s krepitvijo konkurenčnosti, varuje kakovost življenja in dela ter obenem povečuje stopnjo zaposlenosti in zagotavlja ozaveščene in ustrezno kvalificirane delavce: krepitev programov za raziskave in tehnološki razvoj, programov za inovativnost in konkurenčnost in programa LIFE+ je treba izvesti tako, da bodo dostopnejši in bolj združljivi z instrumenti strukturnih ukrepov in ozemeljske kohezije.

| 1.18 | V svojih prizadevanjih za razvoj družbe znanja mora biti Skupnost pozorna na to, da v programe splošnega in poklicnega izobraževanja – od osnovne šole pa vse do poklicnega, menedžerskega in znanstvenega usposabljanja – vključuje okoljske vidike. |
| --- | --- |

1.18

V svojih prizadevanjih za razvoj družbe znanja mora biti Skupnost pozorna na to, da v programe splošnega in poklicnega izobraževanja – od osnovne šole pa vse do poklicnega, menedžerskega in znanstvenega usposabljanja – vključuje okoljske vidike.

| 1.19 | Treba je dosledno upoštevati vplive socialnih, gospodarskih in okoljskih vidikov na nacionalni in mednarodni ravni, da se lahko podjetja na enakopravni podlagi merijo s svetovnim trgom ter da se pri trajnostnem razvoju upošteva nova, večja medsebojna odvisnost, ki je nastala med državami in velikimi celinskimi gospodarskimi območji. |
| --- | --- |

1.19

Treba je dosledno upoštevati vplive socialnih, gospodarskih in okoljskih vidikov na nacionalni in mednarodni ravni, da se lahko podjetja na enakopravni podlagi merijo s svetovnim trgom ter da se pri trajnostnem razvoju upošteva nova, večja medsebojna odvisnost, ki je nastala med državami in velikimi celinskimi gospodarskimi območji.

| 1.20 | Evropa mora biti na dvostranski in večstranski ravni zmožna nastopati z enotnim stališčem, da v sporazumih, sklenjenih v okviru Svetovne trgovinske organizacije in na dvostranski ravni, poleg socialne razsežnosti zagotovi tudi pomembno razsežnost spoštovanja okolja. |
| --- | --- |

1.20

Evropa mora biti na dvostranski in večstranski ravni zmožna nastopati z enotnim stališčem, da v sporazumih, sklenjenih v okviru Svetovne trgovinske organizacije in na dvostranski ravni, poleg socialne razsežnosti zagotovi tudi pomembno razsežnost spoštovanja okolja.

2.   Uvod

| 2.1 | Evropski svet je na zasedanju 8. in 9. marca 2007 v Bruslju namenil posebno pozornost okoljskim temam in podnebnim spremembam. Začrtal je konkretne cilje. |
| --- | --- |

2.1

Evropski svet je na zasedanju 8. in 9. marca 2007 v Bruslju namenil posebno pozornost okoljskim temam in podnebnim spremembam. Začrtal je konkretne cilje.

| 2.1.1 | Začrtani cilj je zmanjšanje emisij CO2 v primerjavi s količinami iz leta 1990 za 20 do 30 % do leta 2020 in za 60 do 80 % do leta 2050. |
| --- | --- |

2.1.1

Začrtani cilj je zmanjšanje emisij CO2 v primerjavi s količinami iz leta 1990 za 20 do 30 % do leta 2020 in za 60 do 80 % do leta 2050.

| 2.2 | V letnem poročilu 2007 o napredku lizbonske strategije za rast in zaposlovanje se je Komisija osredotočila na podnebne spremembe, ekološke inovacije, energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in energetske trge. |
| --- | --- |

2.2

V letnem poročilu 2007 o napredku lizbonske strategije za rast in zaposlovanje se je Komisija osredotočila na podnebne spremembe, ekološke inovacije, energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in energetske trge.

| 2.2.1 | Poročilo poudarja, da bi lahko z zavzetim delovanjem na tem področju prišli do učinkovitih rešitev za okoljske probleme, trajnostne uporabe naravnih virov in ustvarjanja novih tržnih možnosti in delovnih mest. |
| --- | --- |

2.2.1

Poročilo poudarja, da bi lahko z zavzetim delovanjem na tem področju prišli do učinkovitih rešitev za okoljske probleme, trajnostne uporabe naravnih virov in ustvarjanja novih tržnih možnosti in delovnih mest.

| 2.3 | Na zasedanju Sveta za okolje 20. februarja 2007 je bilo poudarjeno, da se prenovljena strategija EU za trajnostni razvoj in lizbonska strategija za rast in zaposlovanje medsebojno dopolnjujeta in da lizbonska strategija bistveno prispeva k uresničevanju najpomembnejšega cilja, trajnostnega razvoja. Svet je poudaril tudi pomen okrepljenega varstva okolja, ki bi moralo veljati za enega od treh temeljnih stebrov trajnostnega razvoja, in potrebo po vključitvi okoljskih vidikov v vse politike. |
| --- | --- |

2.3

Na zasedanju Sveta za okolje 20. februarja 2007 je bilo poudarjeno, da se prenovljena strategija EU za trajnostni razvoj in lizbonska strategija za rast in zaposlovanje medsebojno dopolnjujeta in da lizbonska strategija bistveno prispeva k uresničevanju najpomembnejšega cilja, trajnostnega razvoja. Svet je poudaril tudi pomen okrepljenega varstva okolja, ki bi moralo veljati za enega od treh temeljnih stebrov trajnostnega razvoja, in potrebo po vključitvi okoljskih vidikov v vse politike.

| 2.4 | Dobro zasnovana okoljska politika, ki ustrezno upošteva potrebna prilagoditvena obdobja in vključuje načela boljše zakonodaje ter poenostavitve predpisov in birokratskih postopkov, lahko z aktivnim spodbujanjem ekoloških inovacij in učinkovito uporabo virov pozitivno prispeva h konkurenčnosti, rasti in zaposlovanju. Treba je preprečiti krpanje zakonodaje, ki povzroča nenehno spreminjanje obstoječe zakonodaje. |
| --- | --- |

2.4

Dobro zasnovana okoljska politika, ki ustrezno upošteva potrebna prilagoditvena obdobja in vključuje načela boljše zakonodaje ter poenostavitve predpisov in birokratskih postopkov, lahko z aktivnim spodbujanjem ekoloških inovacij in učinkovito uporabo virov pozitivno prispeva h konkurenčnosti, rasti in zaposlovanju. Treba je preprečiti krpanje zakonodaje, ki povzroča nenehno spreminjanje obstoječe zakonodaje.

| 2.5 | Svet je Komisijo pozval, naj čim prej predstavi zeleno knjigo o tržno zasnovanih instrumentih kot sredstvih za delovanje na področju okolja. V knjigi bo treba navesti možne nove, gospodarne instrumente za okoljsko politiko, ki naj bi jih uporabljali skupaj z zakonodajo in finančnimi spodbudami v državah članicah. S temi ukrepi naj ne bi povzročali izkrivljanj konkurence; poskušali naj bi dosegati okoljsko učinkovitost v vseh proizvodnih sektorjih, ob ohranjanju lokalnih rešitev za lokalne probleme. |
| --- | --- |

2.5

Svet je Komisijo pozval, naj čim prej predstavi zeleno knjigo o tržno zasnovanih instrumentih kot sredstvih za delovanje na področju okolja. V knjigi bo treba navesti možne nove, gospodarne instrumente za okoljsko politiko, ki naj bi jih uporabljali skupaj z zakonodajo in finančnimi spodbudami v državah članicah. S temi ukrepi naj ne bi povzročali izkrivljanj konkurence; poskušali naj bi dosegati okoljsko učinkovitost v vseh proizvodnih sektorjih, ob ohranjanju lokalnih rešitev za lokalne probleme.

| 2.5.1 | Odbor je poudaril: „Da pa bo strategija trajnostnega razvoja dala resnično spodbudo, jo je treba izvajati s pomočjo konkretnih merljivih ciljev in nalog, na podlagi stroge analize“. V dokumentu Sveta o pregledu strategije EU za trajnostni razvoj piše: „Prenovljena strategija sicer vsebuje številne cilje in ukrepe, ki pa jih ne povezuje z merljivo analizo podatkov in trendov ali kakovostno analizo vprašanj in problemov“ (2). |
| --- | --- |

2.5.1

Odbor je poudaril: „Da pa bo strategija trajnostnega razvoja dala resnično spodbudo, jo je treba izvajati s pomočjo konkretnih merljivih ciljev in nalog, na podlagi stroge analize“. V dokumentu Sveta o pregledu strategije EU za trajnostni razvoj piše: „Prenovljena strategija sicer vsebuje številne cilje in ukrepe, ki pa jih ne povezuje z merljivo analizo podatkov in trendov ali kakovostno analizo vprašanj in problemov“ (2).

| 2.6 | Zaradi izkušenj, ki sta jih EESO in CCMI zbrala pri pripravi številnih mnenj na to temo, je zato bistvenega pomena, da se CCMI loti obširne tematike učinkov evropskih okoljevarstvenih predpisov na spremembe v industriji. |
| --- | --- |

2.6

Zaradi izkušenj, ki sta jih EESO in CCMI zbrala pri pripravi številnih mnenj na to temo, je zato bistvenega pomena, da se CCMI loti obširne tematike učinkov evropskih okoljevarstvenih predpisov na spremembe v industriji.

| 2.7 | Na zasedanju Sveta za konkurenčnost 4. decembra 2006 je bil poudarjen pomen spodbujanja ekoloških inovacij (predvsem v industriji), konkurenčnosti ter raziskav in razvoja, ob polnem izkoriščanju možnosti, ki jih ponujajo vodilni trgi na področjih, kot so:






  — | trajnostne tehnologije z majhnim vplivom na okolje in varne tehnologije, |
| --- | --- | --- |

2.7

Na zasedanju Sveta za konkurenčnost 4. decembra 2006 je bil poudarjen pomen spodbujanja ekoloških inovacij (predvsem v industriji), konkurenčnosti ter raziskav in razvoja, ob polnem izkoriščanju možnosti, ki jih ponujajo vodilni trgi na področjih, kot so:

—

trajnostne tehnologije z majhnim vplivom na okolje in varne tehnologije,

| — | okolju prijazno oblikovanje izdelkov („ekodizajn“), |
| --- | --- |

—

okolju prijazno oblikovanje izdelkov („ekodizajn“),

| — | obnovljivi viri energije, |
| --- | --- |

—

obnovljivi viri energije,

| — | energetska učinkovitost, varčevanje z naravnimi viri in |
| --- | --- |

—

energetska učinkovitost, varčevanje z naravnimi viri in

| — | storitve oskrbe z vodo. |
| --- | --- |

—

storitve oskrbe z vodo.

Tem bi morali dodati še učinkovito uporabo materialov (3).

| 2.7.1 | Cilj je doseči, da Evropa na področju ekoloških inovacij prevzame vodilno vlogo in na področju uporabe energije postane najučinkovitejše območje sveta. |
| --- | --- |

2.7.1

Cilj je doseči, da Evropa na področju ekoloških inovacij prevzame vodilno vlogo in na področju uporabe energije postane najučinkovitejše območje sveta.

| 2.8 | Komisija CCMI se je v zadnjih letih, predvsem v obeh mnenjih, ki jih je sprejel Evropski ekonomsko-socialni odbor – Spremembe v industriji: sedanje stanje in perspektive iz septembra 2003 in Trajnostni razvoj in spremembe v industriji iz septembra 2006 (4) – poglobljeno ukvarjala z ukrepi za zajezitev povpraševanja. Ti mnenji sta proučevali predvsem dinamiko „razvoja, ki zadovoljuje sedanje potrebe, ne da bi s tem ogrozil možnosti zadovoljevanja potreb prihodnjih generacij“ (5). |
| --- | --- |

2.8

Komisija CCMI se je v zadnjih letih, predvsem v obeh mnenjih, ki jih je sprejel Evropski ekonomsko-socialni odbor – Spremembe v industriji: sedanje stanje in perspektive iz septembra 2003 in Trajnostni razvoj in spremembe v industriji iz septembra 2006 (4) – poglobljeno ukvarjala z ukrepi za zajezitev povpraševanja. Ti mnenji sta proučevali predvsem dinamiko „razvoja, ki zadovoljuje sedanje potrebe, ne da bi s tem ogrozil možnosti zadovoljevanja potreb prihodnjih generacij“ (5).

| 2.9 | V tem mnenju na lastno pobudo pa naj bi to tematiko podrobneje proučili z vidika ponudbe okoljsko trajnostnih načinov proizvodnje in analizirali evropske okoljevarstvene predpise, ki močno vplivajo na način dela proizvodne industrije in distribucije, z rastočim vplivom na izdelke, postopke in ponujene storitve. |
| --- | --- |

2.9

V tem mnenju na lastno pobudo pa naj bi to tematiko podrobneje proučili z vidika ponudbe okoljsko trajnostnih načinov proizvodnje in analizirali evropske okoljevarstvene predpise, ki močno vplivajo na način dela proizvodne industrije in distribucije, z rastočim vplivom na izdelke, postopke in ponujene storitve.

| 2.10 | Ko bo integrirana politika do proizvodov (IPP) določena in ko bodo ovrednotene vse njene operativne posledice, bo postala sestavni del strategije Skupnosti, namenjene trajnostnemu razvoju. Vsi izdelki vplivajo na okolje med proizvodnjo, uporabo ali tedaj, ko jih odstranijo kot odpadek. Enako velja tudi za storitve. EU poskuša s pomočjo ukrepov, kot so znak za okolje, Sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ali prostovoljni sporazumi, gospodarske subjekte in civilno družbo spodbuditi k zavzemanju za varstvo okolja. |
| --- | --- |

2.10

Ko bo integrirana politika do proizvodov (IPP) določena in ko bodo ovrednotene vse njene operativne posledice, bo postala sestavni del strategije Skupnosti, namenjene trajnostnemu razvoju. Vsi izdelki vplivajo na okolje med proizvodnjo, uporabo ali tedaj, ko jih odstranijo kot odpadek. Enako velja tudi za storitve. EU poskuša s pomočjo ukrepov, kot so znak za okolje, Sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ali prostovoljni sporazumi, gospodarske subjekte in civilno družbo spodbuditi k zavzemanju za varstvo okolja.

| 2.11 | Za zagotavljanje učinkovitega varstva okolja je potrebna natančna ocena vplivov človekovih odločitev in ravnanja na okolje. Vplive na okolje je mogoče proučiti vnaprej, s pomočjo sistema za oceno okoljskih vplivov javnih in zasebnih projektov, ali pa a posteriori, z okoljskimi pregledi, izvedenimi v državah članicah z vključitvijo vseh ustreznih strani. |
| --- | --- |

2.11

Za zagotavljanje učinkovitega varstva okolja je potrebna natančna ocena vplivov človekovih odločitev in ravnanja na okolje. Vplive na okolje je mogoče proučiti vnaprej, s pomočjo sistema za oceno okoljskih vplivov javnih in zasebnih projektov, ali pa a posteriori, z okoljskimi pregledi, izvedenimi v državah članicah z vključitvijo vseh ustreznih strani.

| 2.11.1 | Enaka pozornost mora veljati trajnostni industrijski politiki in trajnostni potrošnji. |
| --- | --- |

2.11.1

Enaka pozornost mora veljati trajnostni industrijski politiki in trajnostni potrošnji.

| 2.12 | Poleg tega so za škodo, povzročeno zaščitenim naravnim območjem in vodam, ter za onesnaževanje tal zdaj predvidene sankcije. Načelo, da plača povzročitelj, je bilo udejanjeno s sprejetjem direktive o okoljski odgovornosti v letu 2004. Na podlagi te direktive je mogoče odgovornemu za škodo, povzročeno okolju, naložiti odpravo te škode. Obstajajo tudi evropski predpisi o odstranjevanju odpadkov, embalaži, zaščiti pred hrupom, onesnaževanju voda in ozračja, podnebnih spremembah, tehnoloških in naravnih tveganjih ter nesrečah v zvezi z nevarnimi snovmi (6). |
| --- | --- |

2.12

Poleg tega so za škodo, povzročeno zaščitenim naravnim območjem in vodam, ter za onesnaževanje tal zdaj predvidene sankcije. Načelo, da plača povzročitelj, je bilo udejanjeno s sprejetjem direktive o okoljski odgovornosti v letu 2004. Na podlagi te direktive je mogoče odgovornemu za škodo, povzročeno okolju, naložiti odpravo te škode. Obstajajo tudi evropski predpisi o odstranjevanju odpadkov, embalaži, zaščiti pred hrupom, onesnaževanju voda in ozračja, podnebnih spremembah, tehnoloških in naravnih tveganjih ter nesrečah v zvezi z nevarnimi snovmi (6).

| 2.13 | Sistematično vključevanje okoljskih zahtev v snovanje izdelkov (7) za zmanjševanje negativnih vplivov na okolje v celotnem življenjskem ciklusu izdelka je na vse bolj globaliziranem trgu daljnosežnega pomena in predmet jasnih evropskih predpisov. Uvršča se med prednostne naloge Šestega okoljskega programa (2002–2012) Evropske unije, ki predvideva pripravo in sprejetje sedmih tematskih strategij (8), do katerih se je EESO že opredelil in ki se tako v splošnem kot v podrobnem nanašajo na sistem proizvodnje in distribucije. |
| --- | --- |

2.13

Sistematično vključevanje okoljskih zahtev v snovanje izdelkov (7) za zmanjševanje negativnih vplivov na okolje v celotnem življenjskem ciklusu izdelka je na vse bolj globaliziranem trgu daljnosežnega pomena in predmet jasnih evropskih predpisov. Uvršča se med prednostne naloge Šestega okoljskega programa (2002–2012) Evropske unije, ki predvideva pripravo in sprejetje sedmih tematskih strategij (8), do katerih se je EESO že opredelil in ki se tako v splošnem kot v podrobnem nanašajo na sistem proizvodnje in distribucije.

| 2.14 | Komisija CCMI v celoti zagovarja cilj, da je treba pri snovanju izdelkov ter proizvodnih in distribucijskih postopkov že od samega začetka upoštevati okoljske zahteve; to mora biti izvedeno kot sestavni del lizbonske strategije, da se evropski industriji, v kateri poteka preobrazba, povrne konkurenčnost, ne samo z ozirom na trajnosten in koherenten razvoj, temveč tudi z ozirom na poenostavitev in racionalizacijo ter zmanjševanje tehnične in upravne obremenitve podjetij, posebno manjših. |
| --- | --- |

2.14

Komisija CCMI v celoti zagovarja cilj, da je treba pri snovanju izdelkov ter proizvodnih in distribucijskih postopkov že od samega začetka upoštevati okoljske zahteve; to mora biti izvedeno kot sestavni del lizbonske strategije, da se evropski industriji, v kateri poteka preobrazba, povrne konkurenčnost, ne samo z ozirom na trajnosten in koherenten razvoj, temveč tudi z ozirom na poenostavitev in racionalizacijo ter zmanjševanje tehnične in upravne obremenitve podjetij, posebno manjših.

| 2.15 | Z opredelitvijo koherentnega okvira ukrepov za upoštevanje okoljskih zahtev pri zasnovi, razvoju, distribuciji in odstranjevanju vseh izdelkov, ki rabijo energijo, je zajetih več kot 70 % izdelkov, ki so v prostem prometu na notranjem trgu (9). Ta okvir se ne omejuje na vidike energetske učinkovitosti, temveč se uporablja za vse vidike okoljskih vplivov (emisije trdnih delcev in plinov, emisije hrupa, elektromagnetno sevanje itd.). |
| --- | --- |

2.15

Z opredelitvijo koherentnega okvira ukrepov za upoštevanje okoljskih zahtev pri zasnovi, razvoju, distribuciji in odstranjevanju vseh izdelkov, ki rabijo energijo, je zajetih več kot 70 % izdelkov, ki so v prostem prometu na notranjem trgu (9). Ta okvir se ne omejuje na vidike energetske učinkovitosti, temveč se uporablja za vse vidike okoljskih vplivov (emisije trdnih delcev in plinov, emisije hrupa, elektromagnetno sevanje itd.).

| 2.16 | Na proizvodni in distribucijski sistem pa vplivajo še številni okoljski predpisi, ki temeljito spreminjajo način proizvajanja izdelkov in nudenja storitev v EU. Ta zakonodajni korpus mora biti pregleden, poenostavljen in konsolidiran. Zavzemanje Skupnosti za okolje namreč sega na vsa druga področja, kjer so bili sprejeti ukrepi: od tehnične standardizacije do ureditve kemikalij (uredba REACH), od ukrepov s področja politike zaposlovanja do tistih, ki se nanašajo na notranji trg ter na promet blaga in storitev. |
| --- | --- |

2.16

Na proizvodni in distribucijski sistem pa vplivajo še številni okoljski predpisi, ki temeljito spreminjajo način proizvajanja izdelkov in nudenja storitev v EU. Ta zakonodajni korpus mora biti pregleden, poenostavljen in konsolidiran. Zavzemanje Skupnosti za okolje namreč sega na vsa druga področja, kjer so bili sprejeti ukrepi: od tehnične standardizacije do ureditve kemikalij (uredba REACH), od ukrepov s področja politike zaposlovanja do tistih, ki se nanašajo na notranji trg ter na promet blaga in storitev.

| 2.17 | Pri izvajanju ukrepov je treba upoštevati stranske učinke, ki pogosto zmanjšujejo domet glavnih ciljev (10) in imajo – če ni celovite ocene, vključene v celostni okvir (11) – nenamerne, vendar resne posledice za gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.17

Pri izvajanju ukrepov je treba upoštevati stranske učinke, ki pogosto zmanjšujejo domet glavnih ciljev (10) in imajo – če ni celovite ocene, vključene v celostni okvir (11) – nenamerne, vendar resne posledice za gospodarstvo.

3.   Sedanji okvir okoljskih ukrepov Skupnosti

| 3.1 | Okoljska politika je danes eden glavnih družbenih izzivov za oblasti in za nosilce odločanja v gospodarstvu. Počasnost soočanja z okoljskimi problemi na mednarodni ravni ne more več biti izgovor za odlaganje zakonodajnih in vedenjskih sprememb, potrebnih za dosego temeljnega cilja EU – trajnostnega razvoja –, ki je globalen izziv, s katerim se soočajo tudi naši partnerji po vsem svetu. |
| --- | --- |

3.1

Okoljska politika je danes eden glavnih družbenih izzivov za oblasti in za nosilce odločanja v gospodarstvu. Počasnost soočanja z okoljskimi problemi na mednarodni ravni ne more več biti izgovor za odlaganje zakonodajnih in vedenjskih sprememb, potrebnih za dosego temeljnega cilja EU – trajnostnega razvoja –, ki je globalen izziv, s katerim se soočajo tudi naši partnerji po vsem svetu.

| 3.2 | Trajnostni razvoj mora po mnenju Odbora (12) voditi do pravičnejše evropske družbe z večjo blaginjo, ki zagotavlja čistejše, varnejše in bolj zdravo okolje in ponuja boljšo kakovost življenja in dela nam, našim otrokom in vnukom. Vendar pa to pomeni, da je potrebna večja koherentnost med strategijami in instrumenti EU, da se zagotovi proaktivno, nebirokratsko okolje, ki upošteva gospodarske in socialne razsežnosti sprememb v industriji in krepi konkurenčnost podjetij v svetovnem merilu. |
| --- | --- |

3.2

Trajnostni razvoj mora po mnenju Odbora (12) voditi do pravičnejše evropske družbe z večjo blaginjo, ki zagotavlja čistejše, varnejše in bolj zdravo okolje in ponuja boljšo kakovost življenja in dela nam, našim otrokom in vnukom. Vendar pa to pomeni, da je potrebna večja koherentnost med strategijami in instrumenti EU, da se zagotovi proaktivno, nebirokratsko okolje, ki upošteva gospodarske in socialne razsežnosti sprememb v industriji in krepi konkurenčnost podjetij v svetovnem merilu.

| 3.3 | Napredek znanosti in tehnike je nujen za usklajevanje gospodarske rasti z družbeno in okoljsko trajnostjo. V enem svojih novejših mnenj je Odbor poudaril: „Veliki dosežki na področju znanosti in tehnike in njihova uporaba v konkurenčni gospodarski sili so odločilni pogoji za zagotovitev naše prihodnosti – npr. v zvezi z energetskimi vprašanji in zaščito podnebja in – za ohranitev in izboljšanje našega položaja v globalnem okolju ter za zagotovitev, da evropski socialni model ne bo ogrožen, temveč da ga bomo lahko še razširili“ (13). |
| --- | --- |

3.3

Napredek znanosti in tehnike je nujen za usklajevanje gospodarske rasti z družbeno in okoljsko trajnostjo. V enem svojih novejših mnenj je Odbor poudaril: „Veliki dosežki na področju znanosti in tehnike in njihova uporaba v konkurenčni gospodarski sili so odločilni pogoji za zagotovitev naše prihodnosti – npr. v zvezi z energetskimi vprašanji in zaščito podnebja in – za ohranitev in izboljšanje našega položaja v globalnem okolju ter za zagotovitev, da evropski socialni model ne bo ogrožen, temveč da ga bomo lahko še razširili“ (13).

| 3.4 | V 7. okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) je okoljski problematiki namenjena prednostna obravnava. V zvezi s tem je EESO poudaril: „Varstvo okolja je ključnega pomena za kakovost življenja in življenjske pogoje sedanje in prihodnjih generacij. Prepoznavanje in reševanje problemov, ki so povezani z varstvom okolja – ne glede na to, ali jih je povzročil človek ali narava – je posebno ambiciozen in morda ključen cilj. Ta naloga je tesno povezana z vprašanji z najrazličnejših raziskovalnih in političnih področij: gospodarske, energetske, zdravstvene in kmetijske politike, vključno z nadzornimi nalogami in, iz globalnih vidikov, mednarodnimi sporazumi“ (14). |
| --- | --- |

3.4

V 7. okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) je okoljski problematiki namenjena prednostna obravnava. V zvezi s tem je EESO poudaril: „Varstvo okolja je ključnega pomena za kakovost življenja in življenjske pogoje sedanje in prihodnjih generacij. Prepoznavanje in reševanje problemov, ki so povezani z varstvom okolja – ne glede na to, ali jih je povzročil človek ali narava – je posebno ambiciozen in morda ključen cilj. Ta naloga je tesno povezana z vprašanji z najrazličnejših raziskovalnih in političnih področij: gospodarske, energetske, zdravstvene in kmetijske politike, vključno z nadzornimi nalogami in, iz globalnih vidikov, mednarodnimi sporazumi“ (14).

| 3.4.1 | Evropske tehnološke platforme (15) so pomemben instrument za sprostitev inovativnega potenciala Evrope. Tem se pridružuje akcijski načrt okoljskih tehnologij, ki se nanaša na „vodilne trge“. |
| --- | --- |

3.4.1

Evropske tehnološke platforme (15) so pomemben instrument za sprostitev inovativnega potenciala Evrope. Tem se pridružuje akcijski načrt okoljskih tehnologij, ki se nanaša na „vodilne trge“.

| 3.4.2 | Predelovalna industrija bo za evropsko gospodarsko dejavnost pomembna tudi v prihodnosti, če bo svoj razvoj vedno usmerjala v skladu z novimi merili za varstvo kakovosti življenja in okolja ter v trajnostno ravnanje z naravnimi viri, in sicer:






  — | z razvijanjem novih poslovnih modelov, |
| --- | --- | --- |

3.4.2

Predelovalna industrija bo za evropsko gospodarsko dejavnost pomembna tudi v prihodnosti, če bo svoj razvoj vedno usmerjala v skladu z novimi merili za varstvo kakovosti življenja in okolja ter v trajnostno ravnanje z naravnimi viri, in sicer:

—

z razvijanjem novih poslovnih modelov,

| — | z izdelki in storitvami z visoko dodano vrednostjo, |
| --- | --- |

—

z izdelki in storitvami z visoko dodano vrednostjo,

| — | z napredno industrijsko tehniko, ob uporabi naprednih postopkov okoljskih tehnologij, |
| --- | --- |

—

z napredno industrijsko tehniko, ob uporabi naprednih postopkov okoljskih tehnologij,

| — | z novimi produkcijskimi tehnikami in znanostmi, za določitev ekoloških in tehnoloških standardov, |
| --- | --- |

—

z novimi produkcijskimi tehnikami in znanostmi, za določitev ekoloških in tehnoloških standardov,

| — | s posodabljanjem modelov raziskav in tehnološkega razvoja ter izobraževalne infrastrukture, tako da bo vanje vključevala nova okoljska merila, |
| --- | --- |

—

s posodabljanjem modelov raziskav in tehnološkega razvoja ter izobraževalne infrastrukture, tako da bo vanje vključevala nova okoljska merila,

| — | z razvojem „zelenih javnih naročil“, |
| --- | --- |

—

z razvojem „zelenih javnih naročil“,

| — | z novimi oblikami financiranja okoljskih tehnologij, predvidenih v akcijskem načrtu (16), |
| --- | --- |

—

z novimi oblikami financiranja okoljskih tehnologij, predvidenih v akcijskem načrtu (16),

| — | z boljšo uporabo raziskav in tehničnih standardov. |
| --- | --- |

—

z boljšo uporabo raziskav in tehničnih standardov.

| 3.5 | Instrumenti kohezijske politike 2007–2013, za katere je dodeljenih skupno 308 milijard EUR, pripisujejo trajnostnemu razvoju med prednostnimi cilji velik pomen in so namenjeni spodbujanju sinergij med socialno in okoljsko razsežnostjo: „Varstvo okolja je treba upoštevati pri pripravi programov in projektov, da se spodbuja trajnostni razvoj“ (17). |
| --- | --- |

3.5

Instrumenti kohezijske politike 2007–2013, za katere je dodeljenih skupno 308 milijard EUR, pripisujejo trajnostnemu razvoju med prednostnimi cilji velik pomen in so namenjeni spodbujanju sinergij med socialno in okoljsko razsežnostjo: „Varstvo okolja je treba upoštevati pri pripravi programov in projektov, da se spodbuja trajnostni razvoj“ (17).

| 3.5.1 | Z ESRR (Evropskim skladom za regionalni razvoj) se v vsej EU podpirajo programi na področju regionalnega razvoja, gospodarske preobrazbe, krepitve konkurenčnosti in teritorialnega sodelovanja. Med njegovimi cilji financiranja so tudi varstvo okolja, raziskave in preprečevanje tveganja v tem pomembnem sektorju, predvsem v najmanj razvitih regijah. |
| --- | --- |

3.5.1

Z ESRR (Evropskim skladom za regionalni razvoj) se v vsej EU podpirajo programi na področju regionalnega razvoja, gospodarske preobrazbe, krepitve konkurenčnosti in teritorialnega sodelovanja. Med njegovimi cilji financiranja so tudi varstvo okolja, raziskave in preprečevanje tveganja v tem pomembnem sektorju, predvsem v najmanj razvitih regijah.

| 3.5.2 | Kohezijski sklad je udeležen pri ukrepih na področjih okolja in vseevropskih prometnih omrežij. Trenutno se sredstva sklada uporabljajo za države članice z bruto domačim proizvodom (BDP), manjšim od 90 % povprečja Skupnosti (18), čeprav je na voljo le malo sredstev za železniško infrastrukturo v primerjavi s cestno, kar ima zaskrbljujoče posledice za okolje in kakovost življenja. |
| --- | --- |

3.5.2

Kohezijski sklad je udeležen pri ukrepih na področjih okolja in vseevropskih prometnih omrežij. Trenutno se sredstva sklada uporabljajo za države članice z bruto domačim proizvodom (BDP), manjšim od 90 % povprečja Skupnosti (18), čeprav je na voljo le malo sredstev za železniško infrastrukturo v primerjavi s cestno, kar ima zaskrbljujoče posledice za okolje in kakovost življenja.

| 3.5.3 | Predvidena je preusmeritev sredstev za kohezijo na skupne teme, med katerimi so raziskave in tehnološki razvoj, inovacije in podjetništvo, informacijska družba, prevoz, energija – vključno z obnovljivimi viri, varstvom okolja in končno temami, povezanimi s človeškimi viri in politiko trga dela. |
| --- | --- |

3.5.3

Predvidena je preusmeritev sredstev za kohezijo na skupne teme, med katerimi so raziskave in tehnološki razvoj, inovacije in podjetništvo, informacijska družba, prevoz, energija – vključno z obnovljivimi viri, varstvom okolja in končno temami, povezanimi s človeškimi viri in politiko trga dela.

| 3.5.4 | Sicer pa Odbor opozarja: „V okviru strukturnih in kohezijskih skladov so bili cilji lizbonske strategije doseženi že zgodaj in sicer na vseh področjih: na področju gospodarske rasti, kohezije, ustvarjanja več in boljših delovnih mest ter trajnosti okolja. Prispevali so tudi h krepitvi evropskega socialnega modela“ (19). |
| --- | --- |

3.5.4

Sicer pa Odbor opozarja: „V okviru strukturnih in kohezijskih skladov so bili cilji lizbonske strategije doseženi že zgodaj in sicer na vseh področjih: na področju gospodarske rasti, kohezije, ustvarjanja več in boljših delovnih mest ter trajnosti okolja. Prispevali so tudi h krepitvi evropskega socialnega modela“ (19).

| 3.5.5 | Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost 2007–2013, ki ga je Odbor sprejel več kot pozitivno (20), med drugim vključuje Program inteligentna energija – Evropa, namenjen spodbujanju trajnostnega razvoja na področju energije, izboljševanju energetske učinkovitosti in varnosti oskrbe ter spodbujanju obnovljivih virov energije. Finančni instrument LIFE+ naj bi – četudi žal s preskromnimi sredstvi (21) – prispeval k razvoju inovativnih pristopov in instrumentov, h konsolidiranju baze znanja za oblikovanje, spremljanje in vrednotenje, k razvoju zmogljivosti, izmenjavi dobrih praks, izboljševanju upravne prakse na področju okolja ter k razširjanju informacij in ozaveščanju glede okoljskih vprašanj. |
| --- | --- |

3.5.5

Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost 2007–2013, ki ga je Odbor sprejel več kot pozitivno (20), med drugim vključuje Program inteligentna energija – Evropa, namenjen spodbujanju trajnostnega razvoja na področju energije, izboljševanju energetske učinkovitosti in varnosti oskrbe ter spodbujanju obnovljivih virov energije. Finančni instrument LIFE+ naj bi – četudi žal s preskromnimi sredstvi (21) – prispeval k razvoju inovativnih pristopov in instrumentov, h konsolidiranju baze znanja za oblikovanje, spremljanje in vrednotenje, k razvoju zmogljivosti, izmenjavi dobrih praks, izboljševanju upravne prakse na področju okolja ter k razširjanju informacij in ozaveščanju glede okoljskih vprašanj.

| 3.5.6 | Poleg tega je treba, na kar je Odbor opozoril že v svojih prejšnjih mnenjih, omeniti individualno financiranje projektov za varstvo okolja, ki jih zagotavlja Evropska investicijska banka (EIB). To financiranje je predstavljalo tretjino vseh sredstev za individualna financiranja, ki so leta 2005 v Evropski uniji znašala 10,9 milijarde EUR. |
| --- | --- |

3.5.6

Poleg tega je treba, na kar je Odbor opozoril že v svojih prejšnjih mnenjih, omeniti individualno financiranje projektov za varstvo okolja, ki jih zagotavlja Evropska investicijska banka (EIB). To financiranje je predstavljalo tretjino vseh sredstev za individualna financiranja, ki so leta 2005 v Evropski uniji znašala 10,9 milijarde EUR.

| 3.5.7 | Odbor poudarja: „V kontekstu, kot je ta, ki je odprt svetovni konkurenci, mora vsaka strategija upravljanja za socialno odgovoren lokalni in regionalni razvoj zagotoviti trajnostno težnjo v smeri ekonomskega razvoja in visokih socialnih standardov“, da tako zagotovi „visoko stopnjo okoljske in socialne trajnosti pri razvoju proizvodnje in porabe“ (22). |
| --- | --- |

3.5.7

Odbor poudarja: „V kontekstu, kot je ta, ki je odprt svetovni konkurenci, mora vsaka strategija upravljanja za socialno odgovoren lokalni in regionalni razvoj zagotoviti trajnostno težnjo v smeri ekonomskega razvoja in visokih socialnih standardov“, da tako zagotovi „visoko stopnjo okoljske in socialne trajnosti pri razvoju proizvodnje in porabe“ (22).

| 3.5.8 | Sicer pa ima po mnenju Odbora – ker 40 % emisij CO2 izhaja iz mest – prednost politika urbanističnega načrtovanja, „tudi za doseganje ciljnih vrednosti EU in izvajanje predpisov EU o kakovosti zraka v mestnih središčih ...“ (23). |
| --- | --- |

3.5.8

Sicer pa ima po mnenju Odbora – ker 40 % emisij CO2 izhaja iz mest – prednost politika urbanističnega načrtovanja, „tudi za doseganje ciljnih vrednosti EU in izvajanje predpisov EU o kakovosti zraka v mestnih središčih ...“ (23).

| 3.6 | Vendar pa je treba poudariti, da sedanji sistem državnih pomoči na področju okolja, o katerem je EESO že izrazil svoje stališče (24), razlikuje tri glavne oblike pomoči:






  — | pomoč za tekoče poslovanje, ki se dodeljuje za ravnanje z odpadki in varčevanje z energijo, |
| --- | --- | --- |

3.6

Vendar pa je treba poudariti, da sedanji sistem državnih pomoči na področju okolja, o katerem je EESO že izrazil svoje stališče (24), razlikuje tri glavne oblike pomoči:

—

pomoč za tekoče poslovanje, ki se dodeljuje za ravnanje z odpadki in varčevanje z energijo,

| — | pomoč malim in srednje velikim podjetjem za dejavnosti podpore in svetovanja na področju okolja (25), |
| --- | --- |

—

pomoč malim in srednje velikim podjetjem za dejavnosti podpore in svetovanja na področju okolja (25),

| — | pomoč za naložbe, ki je potrebna za doseganje okoljskih ciljev, zmanjševanje ali odpravo onesnaževanja in škodljivih dejavnikov ali za prehod na okolju prijazne proizvodne postopke. |
| --- | --- |

—

pomoč za naložbe, ki je potrebna za doseganje okoljskih ciljev, zmanjševanje ali odpravo onesnaževanja in škodljivih dejavnikov ali za prehod na okolju prijazne proizvodne postopke.

Ta sistem je treba pregledati do konca leta 2007.

| 3.7 | Odbor meni, da je treba čim prej:






  — | izboljšati in pospešiti trgovanje z emisijami (26), |
| --- | --- | --- |

3.7

Odbor meni, da je treba čim prej:

—

izboljšati in pospešiti trgovanje z emisijami (26),

| — | razviti zajemanje in skladiščenje ogljika, |
| --- | --- |

—

razviti zajemanje in skladiščenje ogljika,

| — | omejiti emisije, ki jih povzroča promet, |
| --- | --- |

—

omejiti emisije, ki jih povzroča promet,

| — | usmeriti pozornost na trajnostno rast, |
| --- | --- |

—

usmeriti pozornost na trajnostno rast,

| — | proučiti možnosti varčevanja z energijo, ki jih omogočajo izboljšanje informacij, ki so na voljo potrošnikom, uporaba smernic za porabo energije v stavbah in prihodnja evropska listina o pravicah potrošnikov energije (27). |
| --- | --- |

—

proučiti možnosti varčevanja z energijo, ki jih omogočajo izboljšanje informacij, ki so na voljo potrošnikom, uporaba smernic za porabo energije v stavbah in prihodnja evropska listina o pravicah potrošnikov energije (27).

| 3.7.1 | Doslej so bila izboljšanja, dosežena na področju učinkovitosti goriv, delno izničena predvsem zaradi povečanja prevoza blaga in potnikov, kar je povzročilo povečanje emisij toplogrednih plinov (glej podatkovno bazo International Climate Change Partnership – Evropska agencija za okolje) (28). Na lokalni ravni ostajajo resni problemi, med njimi predvsem preobremenjenost s prometom, onesnaževanje s hrupom in emisije trdnih delcev, čeprav bi tehnološki razvoj na področju filtrov v prihodnosti lahko pripeljal do dobrih rezultatov (29). |
| --- | --- |

3.7.1

Doslej so bila izboljšanja, dosežena na področju učinkovitosti goriv, delno izničena predvsem zaradi povečanja prevoza blaga in potnikov, kar je povzročilo povečanje emisij toplogrednih plinov (glej podatkovno bazo International Climate Change Partnership – Evropska agencija za okolje) (28). Na lokalni ravni ostajajo resni problemi, med njimi predvsem preobremenjenost s prometom, onesnaževanje s hrupom in emisije trdnih delcev, čeprav bi tehnološki razvoj na področju filtrov v prihodnosti lahko pripeljal do dobrih rezultatov (29).

| 3.8 | Izvajanje ureditev in predpisov se tudi na okoljskem področju ne zdi zadovoljivo, če upoštevamo najnovejši, februarja 2007 predstavljeni Pregled stanja notranjega trga, Internal Market Scoreboard, po katerem se največ kršitev predpisov o notranjem trgu pojavlja pri predpisih o varstvu okolja. Teh kršitev je zdaj že več kot 18 % vseh kršitev. Če prištejemo še kršitve s področja energije in prometa, ugotovimo, da gre za približno tretjino vseh kršitev (30). |
| --- | --- |

3.8

Izvajanje ureditev in predpisov se tudi na okoljskem področju ne zdi zadovoljivo, če upoštevamo najnovejši, februarja 2007 predstavljeni Pregled stanja notranjega trga, Internal Market Scoreboard, po katerem se največ kršitev predpisov o notranjem trgu pojavlja pri predpisih o varstvu okolja. Teh kršitev je zdaj že več kot 18 % vseh kršitev. Če prištejemo še kršitve s področja energije in prometa, ugotovimo, da gre za približno tretjino vseh kršitev (30).

| 3.8.1 | Prvi zakonodajni akt Skupnosti, v katerem je kot eden glavnih ciljev predvidena uporaba „načela povzročitelja“, je Direktiva 2004/35/ES z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode: to direktivo je Odbor močno podprl (31), ker je njen namen preprečevati okoljsko škodo oziroma v naravi ponovno vzpostaviti prvotno stanje. |
| --- | --- |

3.8.1

Prvi zakonodajni akt Skupnosti, v katerem je kot eden glavnih ciljev predvidena uporaba „načela povzročitelja“, je Direktiva 2004/35/ES z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode: to direktivo je Odbor močno podprl (31), ker je njen namen preprečevati okoljsko škodo oziroma v naravi ponovno vzpostaviti prvotno stanje.

| 3.8.2 | Z namenom, da bi izboljšali, poenostavili in skrčili ureditve, predpise in upravne postopke, se je v letu 2006 začel pregled več pravnih predpisov, med njimi:






  — | Direktive 2002/95/ES (RoHS), ki prepoveduje in omejuje uporabo svinca, živega srebra, kadmija, šestvalentnega kroma in nekaterih zaviralcev gorenja v električnih in elektronskih napravah, |
| --- | --- | --- |

3.8.2

Z namenom, da bi izboljšali, poenostavili in skrčili ureditve, predpise in upravne postopke, se je v letu 2006 začel pregled več pravnih predpisov, med njimi:

—

Direktive 2002/95/ES (RoHS), ki prepoveduje in omejuje uporabo svinca, živega srebra, kadmija, šestvalentnega kroma in nekaterih zaviralcev gorenja v električnih in elektronskih napravah,

| — | Direktive 2002/96/ES o odpadni električni in elektronski opremi, znane tudi kot direktiva WEEE, ki preprečuje in omejuje tok odpadne opreme, namenjene za odlagališča odpadkov, s strategijami za ponovno uporabo in reciklažo naprav in njihovih sestavnih delov, |
| --- | --- |

—

Direktive 2002/96/ES o odpadni električni in elektronski opremi, znane tudi kot direktiva WEEE, ki preprečuje in omejuje tok odpadne opreme, namenjene za odlagališča odpadkov, s strategijami za ponovno uporabo in reciklažo naprav in njihovih sestavnih delov,

| — | Direktive IPPC (

  Integrated Pollution and Prevention Control)
  o celovitem preprečevanju in zmanjševanju onesnaževanja, |
| --- | --- |

—

Direktive IPPC (

  Integrated Pollution and Prevention Control)
  o celovitem preprečevanju in zmanjševanju onesnaževanja,

| — | Okvirne direktive o odpadkih
   (32), z združitvijo treh prejšnjih direktiv. |
| --- | --- |

—

Okvirne direktive o odpadkih
   (32), z združitvijo treh prejšnjih direktiv.

| 3.8.3 | Po mnenju Odbora se s tem proizvajalcem ponujajo dejanske možnosti, da z okolju prijaznejšimi izdelki in proizvodnimi postopki vključujejo ekološke vidike v dolgoročno strategijo podjetij in odpirajo nove trge. |
| --- | --- |

3.8.3

Po mnenju Odbora se s tem proizvajalcem ponujajo dejanske možnosti, da z okolju prijaznejšimi izdelki in proizvodnimi postopki vključujejo ekološke vidike v dolgoročno strategijo podjetij in odpirajo nove trge.

| 3.8.4 | Kot je Odbor poudaril v enem svojih mnenj o tej problematiki (33), je treba v okviru integrirane politike do proizvodov (Integrated product policy – IPP) poseben pomen namenjati okvirni Direktivi 2005/32/ES (EUP) (okoljsko primerna zasnova izdelkov, ki rabijo energijo): namen te direktive, ki se nanaša na vse naprave, ki rabijo energijo, od električne do fosilne, je vzpostaviti okvir za vključevanje okoljskih vidikov pri zasnovi izdelkov v številnih industrijskih panogah. |
| --- | --- |

3.8.4

Kot je Odbor poudaril v enem svojih mnenj o tej problematiki (33), je treba v okviru integrirane politike do proizvodov (Integrated product policy – IPP) poseben pomen namenjati okvirni Direktivi 2005/32/ES (EUP) (okoljsko primerna zasnova izdelkov, ki rabijo energijo): namen te direktive, ki se nanaša na vse naprave, ki rabijo energijo, od električne do fosilne, je vzpostaviti okvir za vključevanje okoljskih vidikov pri zasnovi izdelkov v številnih industrijskih panogah.

| 3.8.5 | Uredba (ES) št. 1907/2006, bolj znana pod oznako REACH (Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals – registracija, evalvacija, avtorizacija in omejevanje kemikalij), nadomešča približno štirideset predpisov in uvaja enoten sistem za vse kemikalije. Odbor je v preteklosti že izrazil zaskrbljenost (34) zaradi njene kompleksnosti in obsežnosti tehničnih prilog. |
| --- | --- |

3.8.5

Uredba (ES) št. 1907/2006, bolj znana pod oznako REACH (Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals – registracija, evalvacija, avtorizacija in omejevanje kemikalij), nadomešča približno štirideset predpisov in uvaja enoten sistem za vse kemikalije. Odbor je v preteklosti že izrazil zaskrbljenost (34) zaradi njene kompleksnosti in obsežnosti tehničnih prilog.

| 3.9 | Glede prostovoljnih ukrepov so bili razviti učinkoviti instrumenti, ki segajo od okoljskih sporazumov in evropskega znaka za okolje, pa vse do sistema okoljskega ravnanja in presoje (EMAS). Tem se pridružujejo predlagani predpisi na področju socialne odgovornosti podjetij in razvoj socialno odgovornega ozemlja. |
| --- | --- |

3.9

Glede prostovoljnih ukrepov so bili razviti učinkoviti instrumenti, ki segajo od okoljskih sporazumov in evropskega znaka za okolje, pa vse do sistema okoljskega ravnanja in presoje (EMAS). Tem se pridružujejo predlagani predpisi na področju socialne odgovornosti podjetij in razvoj socialno odgovornega ozemlja.

| 3.9.1 | Komisija je julija 2002 predložila sporočilo o okoljskih sporazumih v okviru akcijskega načrta Poenostavitev in izboljšanje zakonodajnega okolja (35), o katerem je EESO izrazil svoje stališče (36). V akcijskem načrtu je bila – v skladu z mandatom Evropskega sveta iz Lizbone, ki je bil potrjen v Stockholmu, Laeknu in Barceloni – kot glavni cilj navedena poenostavitev zakonodajnega okolja z novo usklajeno strategijo, da bi zagotovili pravno gotovost in gospodarskim akterjem omogočili več prožnosti. |
| --- | --- |

3.9.1

Komisija je julija 2002 predložila sporočilo o okoljskih sporazumih v okviru akcijskega načrta Poenostavitev in izboljšanje zakonodajnega okolja (35), o katerem je EESO izrazil svoje stališče (36). V akcijskem načrtu je bila – v skladu z mandatom Evropskega sveta iz Lizbone, ki je bil potrjen v Stockholmu, Laeknu in Barceloni – kot glavni cilj navedena poenostavitev zakonodajnega okolja z novo usklajeno strategijo, da bi zagotovili pravno gotovost in gospodarskim akterjem omogočili več prožnosti.

| 3.9.2 | Sicer pa je Komisija prostovoljne okoljske sporazume uvedla že leta 1996 kot instrumente za samoregulacijo in koregulacijo; njihova prednost je, da izkoriščajo proaktiven odnos industrije in zagotavljajo učinkovite, ustrezne rešitve problemov. Ti instrumenti zagotavljajo hitrejše izvajanje in precejšnje „izboljšanje zakonodajnih postopkov, da so manj kompleksni, prožnejši in za državljane Unije laže razumljivi“, ob spodbujanju „sklepanja prostovoljnih okoljskih sporazumov na ravni Skupnosti“ (37). |
| --- | --- |

3.9.2

Sicer pa je Komisija prostovoljne okoljske sporazume uvedla že leta 1996 kot instrumente za samoregulacijo in koregulacijo; njihova prednost je, da izkoriščajo proaktiven odnos industrije in zagotavljajo učinkovite, ustrezne rešitve problemov. Ti instrumenti zagotavljajo hitrejše izvajanje in precejšnje „izboljšanje zakonodajnih postopkov, da so manj kompleksni, prožnejši in za državljane Unije laže razumljivi“, ob spodbujanju „sklepanja prostovoljnih okoljskih sporazumov na ravni Skupnosti“ (37).

| 3.9.3 | Odbor glede tega poudarja: „Komisija mora zmeraj razmisliti, ali je za njene namere pravzaprav potreben zakonodajni okvir ali bi dejansko zadostovala samoregulacija ali koregulacija. EESO je prepričan, da je cilj med različnimi možnostmi izbrati tisto, s katero je mogoče iste cilje doseči z manjšimi stroški in z manj administrativne obremenitve ter ki lahko zagotovi čim večjo preglednost in sodelovanje zainteresiranih strani“ (38). |
| --- | --- |

3.9.3

Odbor glede tega poudarja: „Komisija mora zmeraj razmisliti, ali je za njene namere pravzaprav potreben zakonodajni okvir ali bi dejansko zadostovala samoregulacija ali koregulacija. EESO je prepričan, da je cilj med različnimi možnostmi izbrati tisto, s katero je mogoče iste cilje doseči z manjšimi stroški in z manj administrativne obremenitve ter ki lahko zagotovi čim večjo preglednost in sodelovanje zainteresiranih strani“ (38).

| 3.9.4 | Možni uspeh evropskega znaka za okolje – za katerega lahko podjetja zaprosijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 za uveljavljanje proizvodov z manjšim vplivom na okolje od drugih izdelkov v isti kategoriji in zato, da potrošnikom zagotavljajo točne, znanstveno preverjene informacije o proizvodih – bi lahko ogrozilo le nenadzorovano širjenje oznak Skupnosti in dodatnih nacionalnih okoljskih znakov. „Začudenje vzbuja omemba o sprejetju različnih sistemov okoljskega označevanja (vključno z ‚zelenimi trditvami‘ in lastnimi izjavami), kajti ti bi pomenili, da bi bilo treba na ravni držav članic vzpostaviti nadaljnje instrumente in oblike nadzora za preverjanje resničnosti navedb. V tej zvezi je Odbor v svojem mnenju o novi uredbi o znaku za okolje (39) izrazil nasprotovanje ‚nenadzorovanemu širjenju‘ okoljskih znakov, ker med potrošniki povzročajo zmedo, njihova vsebina pa je lahko zavajajoča“ (40). |
| --- | --- |

3.9.4

Možni uspeh evropskega znaka za okolje – za katerega lahko podjetja zaprosijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 za uveljavljanje proizvodov z manjšim vplivom na okolje od drugih izdelkov v isti kategoriji in zato, da potrošnikom zagotavljajo točne, znanstveno preverjene informacije o proizvodih – bi lahko ogrozilo le nenadzorovano širjenje oznak Skupnosti in dodatnih nacionalnih okoljskih znakov. „Začudenje vzbuja omemba o sprejetju različnih sistemov okoljskega označevanja (vključno z ‚zelenimi trditvami‘ in lastnimi izjavami), kajti ti bi pomenili, da bi bilo treba na ravni držav članic vzpostaviti nadaljnje instrumente in oblike nadzora za preverjanje resničnosti navedb. V tej zvezi je Odbor v svojem mnenju o novi uredbi o znaku za okolje (39) izrazil nasprotovanje ‚nenadzorovanemu širjenju‘ okoljskih znakov, ker med potrošniki povzročajo zmedo, njihova vsebina pa je lahko zavajajoča“ (40).

| 3.9.5 | Glede prostovoljne udeležbe organizacij v sistemu okoljskega ravnanja in presoje (EMAS) se je Odbor opredelil več kot pozitivno (41) in menil, da gre za „koristen instrument za uresničevanje prednostnega cilja, spodbujanje modelov trajnostne proizvodnje in potrošnje (trajnostnega razvoja)“; EMAS „si prizadeva za priznavanje in nagraditev organizacij, ki upoštevajo več kot samo minimalne pravne zahteve in stalno izboljšujejo svoje okolju prijazno delovanje“ (42). S pomočjo sistema EMAS posamezne organizacije in institucije proučujejo konkretne načine za merjenje in zmanjševanje okoljskih učinkov posameznih dejavnosti, na primer uporabe energije in materialov ter potovanj z osebnim avtomobilom, vlakom ali letalom (43). |
| --- | --- |

3.9.5

Glede prostovoljne udeležbe organizacij v sistemu okoljskega ravnanja in presoje (EMAS) se je Odbor opredelil več kot pozitivno (41) in menil, da gre za „koristen instrument za uresničevanje prednostnega cilja, spodbujanje modelov trajnostne proizvodnje in potrošnje (trajnostnega razvoja)“; EMAS „si prizadeva za priznavanje in nagraditev organizacij, ki upoštevajo več kot samo minimalne pravne zahteve in stalno izboljšujejo svoje okolju prijazno delovanje“ (42). S pomočjo sistema EMAS posamezne organizacije in institucije proučujejo konkretne načine za merjenje in zmanjševanje okoljskih učinkov posameznih dejavnosti, na primer uporabe energije in materialov ter potovanj z osebnim avtomobilom, vlakom ali letalom (43).

| 3.9.6 | Glede družbene odgovornosti podjetij je Odbor večkrat poudaril (44), da „je pomemben prispevek k doseganju strateškega cilja, začrtanega v Lizboni“, in da je ni mogoče obravnavati ločeno od pojmov socialno odgovornega ozemlja ter regionalne in lokalne politike za obvladovanje sprememb v industriji „z ustanavljanjem in spodbujanjem novih podjetij, novih poklicnih profilov ter več in boljših delovnih mest – pri čemer je treba ohranjati ‚evropski družbeni model in se preusmeriti k na znanju temelječem gospodarstvu‘“ (45) – in jo obravnavati s celostnim ozemeljskim pristopom za podporo „izboljšanja varstva okolja med spremembami v gospodarstvu in industriji“ (46). V obdobju 2000–2005 so izdatki za varstvo okolja v EU dosegli v letnem povprečju približno 1,7 % dodane vrednosti industrije (47). |
| --- | --- |

3.9.6

Glede družbene odgovornosti podjetij je Odbor večkrat poudaril (44), da „je pomemben prispevek k doseganju strateškega cilja, začrtanega v Lizboni“, in da je ni mogoče obravnavati ločeno od pojmov socialno odgovornega ozemlja ter regionalne in lokalne politike za obvladovanje sprememb v industriji „z ustanavljanjem in spodbujanjem novih podjetij, novih poklicnih profilov ter več in boljših delovnih mest – pri čemer je treba ohranjati ‚evropski družbeni model in se preusmeriti k na znanju temelječem gospodarstvu‘“ (45) – in jo obravnavati s celostnim ozemeljskim pristopom za podporo „izboljšanja varstva okolja med spremembami v gospodarstvu in industriji“ (46). V obdobju 2000–2005 so izdatki za varstvo okolja v EU dosegli v letnem povprečju približno 1,7 % dodane vrednosti industrije (47).

| 3.9.7 | Odbor je večkrat obravnaval vprašanje upoštevanja okoljskih vidikov v evropski standardizaciji
   (48). Po njegovem mnenju je brez nadaljnjega oviranja treba pospešiti proces standardizacije, da bi tako zagotovili razvoj in visoko kakovost notranjega trga z vseh stališč – vključno z okoljskega vidika. Cilj je učinkovit, stroškovno ugoden in nebirokratski proces standardizacije ter ohranjanje institucionalnih zmogljivosti v državah članicah. |
| --- | --- |

3.9.7

Odbor je večkrat obravnaval vprašanje upoštevanja okoljskih vidikov v evropski standardizaciji
   (48). Po njegovem mnenju je brez nadaljnjega oviranja treba pospešiti proces standardizacije, da bi tako zagotovili razvoj in visoko kakovost notranjega trga z vseh stališč – vključno z okoljskega vidika. Cilj je učinkovit, stroškovno ugoden in nebirokratski proces standardizacije ter ohranjanje institucionalnih zmogljivosti v državah članicah.

| 3.9.8 | Odbor v zvezi s tem poudarja potrebo po komplementarnosti med obvezujočimi okoljskimi predpisi in prostovoljnimi tehničnimi standardi, ki izhajajo iz večje dovzetnosti za okolje in kakovost; poleg tega bi bilo treba spodbujati prožnejše kodekse ravnanja, ki bi vodili do okolju prijaznejših procesov standardizacije za podjetja, še posebej za mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

3.9.8

Odbor v zvezi s tem poudarja potrebo po komplementarnosti med obvezujočimi okoljskimi predpisi in prostovoljnimi tehničnimi standardi, ki izhajajo iz večje dovzetnosti za okolje in kakovost; poleg tega bi bilo treba spodbujati prožnejše kodekse ravnanja, ki bi vodili do okolju prijaznejših procesov standardizacije za podjetja, še posebej za mala in srednje velika podjetja.

| 3.9.9 | Pomembno vlogo ima po mnenju Odbora prilagoditev specifikacij javnih naročil zahtevam varstva okolja in okoljske trajnosti, tako pri javnih delih in koncesijah kot tudi pri tako imenovanih „izključenih sektorjih“. |
| --- | --- |

3.9.9

Pomembno vlogo ima po mnenju Odbora prilagoditev specifikacij javnih naročil zahtevam varstva okolja in okoljske trajnosti, tako pri javnih delih in koncesijah kot tudi pri tako imenovanih „izključenih sektorjih“.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Odbor meni, da je zaradi tesne povezanosti med problematičnimi področji konkurenčnosti, energije in okolja, ki močno vplivajo predvsem na številne industrije osnovnih in vmesnih proizvodov, zaradi česar so potrebne precejšnje strukturne prilagoditve v predelovalnem sektorju, potrebna dobra usklajenost in na različnih ravneh celosten pristop za številne strategije in instrumente, ob stalnem prizadevanju za poenostavitev in skrčenje upravnih postopkov, predvsem za mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

4.1

Odbor meni, da je zaradi tesne povezanosti med problematičnimi področji konkurenčnosti, energije in okolja, ki močno vplivajo predvsem na številne industrije osnovnih in vmesnih proizvodov, zaradi česar so potrebne precejšnje strukturne prilagoditve v predelovalnem sektorju, potrebna dobra usklajenost in na različnih ravneh celosten pristop za številne strategije in instrumente, ob stalnem prizadevanju za poenostavitev in skrčenje upravnih postopkov, predvsem za mala in srednje velika podjetja.

| 4.2 | Da bi zagotovili koherentnost posameznih ukrepov in obenem izboljšali njihovo trajnost ter konkurenčnost, je po mnenju Odbora potrebno naslednje:






  — | uravnotežena udeležba vseh zainteresiranih strani, s ciljem, da se vzpostavi stabilen in zanesljiv pravni okvir, v katerem so v enaki meri upoštevani konkurenčnost, energija in okolje, |
| --- | --- | --- |

4.2

Da bi zagotovili koherentnost posameznih ukrepov in obenem izboljšali njihovo trajnost ter konkurenčnost, je po mnenju Odbora potrebno naslednje:

—

uravnotežena udeležba vseh zainteresiranih strani, s ciljem, da se vzpostavi stabilen in zanesljiv pravni okvir, v katerem so v enaki meri upoštevani konkurenčnost, energija in okolje,

| — | uravnoteženo razmerje med standardizacijo, predpisi in prostovoljno samoregulacijo, |
| --- | --- |

—

uravnoteženo razmerje med standardizacijo, predpisi in prostovoljno samoregulacijo,

| — | spodbujanje ukrepov za ustvarjanje spodbud za strukturno prilagajanje in raziskave novih konkurenčnih, čistih tehnologij, |
| --- | --- |

—

spodbujanje ukrepov za ustvarjanje spodbud za strukturno prilagajanje in raziskave novih konkurenčnih, čistih tehnologij,

| — | ukrepi za usposabljanje in prekvalifikacijo za podjetja, njihovo vodilno osebje in zaposlene, za pospeševanje trajnostnih sprememb v industriji, ki ustvarjajo nova delovna mesta in nove perspektive glede konkurenčnosti, |
| --- | --- |

—

ukrepi za usposabljanje in prekvalifikacijo za podjetja, njihovo vodilno osebje in zaposlene, za pospeševanje trajnostnih sprememb v industriji, ki ustvarjajo nova delovna mesta in nove perspektive glede konkurenčnosti,

| — | sistematično vnaprejšnje in naknadno ocenjevanje tako pravnih kot prostovoljnih instrumentov ter strategij, ki zagotavljajo njihovo koherentnost, učinkovitost in trajnost, |
| --- | --- |

—

sistematično vnaprejšnje in naknadno ocenjevanje tako pravnih kot prostovoljnih instrumentov ter strategij, ki zagotavljajo njihovo koherentnost, učinkovitost in trajnost,

| — | močnejše vključevanje potrošnikov, proizvajalcev in distributerjev, tako v zgodnji fazi snovanja kot v poznejšem preverjanju in nadzoru uporabe ter skladnosti z izvedbenimi ukrepi, |
| --- | --- |

—

močnejše vključevanje potrošnikov, proizvajalcev in distributerjev, tako v zgodnji fazi snovanja kot v poznejšem preverjanju in nadzoru uporabe ter skladnosti z izvedbenimi ukrepi,

| — | varstvo evropskega enotnega trga, ki naj na nacionalni in mednarodni ravni zagotavlja resnično in dokazano enake konkurenčne pogoje, tudi glede spoštovanja okoljskih standardov. |
| --- | --- |

—

varstvo evropskega enotnega trga, ki naj na nacionalni in mednarodni ravni zagotavlja resnično in dokazano enake konkurenčne pogoje, tudi glede spoštovanja okoljskih standardov.

| 4.3 | Z ukrepi za vključevanje okoljskih preudarkov v industrijske dejavnosti so bili doseženi pomembni rezultati, ki so v obdobju od leta 1985 do 2000 omogočili, da so se celotne emisije CO2 v predelovalni industriji EU zmanjšale za več kot 11 %, čeprav se je proizvodnja povečala za 31 % (49). Poleg tega je prišlo do popolne ločitve med proizvodnjo in emisijami kislih plinov in predhodniki ozona ter do relativne ločitve med proizvodnjo in uporabo energije in surovin. |
| --- | --- |

4.3

Z ukrepi za vključevanje okoljskih preudarkov v industrijske dejavnosti so bili doseženi pomembni rezultati, ki so v obdobju od leta 1985 do 2000 omogočili, da so se celotne emisije CO2 v predelovalni industriji EU zmanjšale za več kot 11 %, čeprav se je proizvodnja povečala za 31 % (49). Poleg tega je prišlo do popolne ločitve med proizvodnjo in emisijami kislih plinov in predhodniki ozona ter do relativne ločitve med proizvodnjo in uporabo energije in surovin.

| 4.4 | Odbor je prepričan, da lahko varstvo okolja – tako na poklicni kot na medsektorski ravni – odpira nove možnosti za dialog med socialnimi partnerji in civilno družbo za spodbujanje trajnostnih sprememb v industriji. |
| --- | --- |

4.4

Odbor je prepričan, da lahko varstvo okolja – tako na poklicni kot na medsektorski ravni – odpira nove možnosti za dialog med socialnimi partnerji in civilno družbo za spodbujanje trajnostnih sprememb v industriji.

| 4.5 | Treba je nameniti več virov za raziskave in razvoj novih zamisli, s pomočjo katerih se je mogoče – ob ohranjanju visoke proizvodne in zaposlitvene ravni – problemov lotiti pri koreninah, namesto da bi posegali po trgovanju z emisijami, ne da bi odpravljali probleme, ki se pojavljajo. |
| --- | --- |

4.5

Treba je nameniti več virov za raziskave in razvoj novih zamisli, s pomočjo katerih se je mogoče – ob ohranjanju visoke proizvodne in zaposlitvene ravni – problemov lotiti pri koreninah, namesto da bi posegali po trgovanju z emisijami, ne da bi odpravljali probleme, ki se pojavljajo.

| 4.5.1 | Odbor meni, da opiranje na dolgoročne sektorske vizije in časovne razporede, da bi bili kos izzivom okoljskih ciljev, omogoča – kot v primeru Evropske tehnološke platforme za jeklo – izpopolnitev in boljšo uskladitev razpoložljivih instrumentov in virov, da bi čim bolje izkoristili dostop do znanstvene odličnosti in tehnološkega znanja. |
| --- | --- |

4.5.1

Odbor meni, da opiranje na dolgoročne sektorske vizije in časovne razporede, da bi bili kos izzivom okoljskih ciljev, omogoča – kot v primeru Evropske tehnološke platforme za jeklo – izpopolnitev in boljšo uskladitev razpoložljivih instrumentov in virov, da bi čim bolje izkoristili dostop do znanstvene odličnosti in tehnološkega znanja.

| 4.5.2 | Nacionalne zakonodaje bi morale pri izvajanju evropskih direktiv in uredb z različnimi instrumenti spodbujati nov pristop pri zasnovi izdelkov, ki bi omogočal učinkovitejše recikliranje teh izdelkov. |
| --- | --- |

4.5.2

Nacionalne zakonodaje bi morale pri izvajanju evropskih direktiv in uredb z različnimi instrumenti spodbujati nov pristop pri zasnovi izdelkov, ki bi omogočal učinkovitejše recikliranje teh izdelkov.

| 4.6 | Konkurenčna, energetska in okoljska politika so tesno povezane in močno vplivajo predvsem na številne industrije osnovnih in vmesnih proizvodov. |
| --- | --- |

4.6

Konkurenčna, energetska in okoljska politika so tesno povezane in močno vplivajo predvsem na številne industrije osnovnih in vmesnih proizvodov.

| 4.7 | Za spodbujanje industrije, ki proizvaja trajnostno, je potrebna uravnotežena udeležba vseh zainteresiranih strani, s ciljem, da se vzpostavi stabilen in zanesljiv pravni okvir, v katerem so v enaki meri upoštevani konkurenčnost, energija in okolje. Teme, ki bi jih morali obravnavati, so:






  — | konkretno uresničevanje načel boljše zakonodaje, |
| --- | --- | --- |

4.7

Za spodbujanje industrije, ki proizvaja trajnostno, je potrebna uravnotežena udeležba vseh zainteresiranih strani, s ciljem, da se vzpostavi stabilen in zanesljiv pravni okvir, v katerem so v enaki meri upoštevani konkurenčnost, energija in okolje. Teme, ki bi jih morali obravnavati, so:

—

konkretno uresničevanje načel boljše zakonodaje,

| — | podnebne spremembe, predvsem sistem trgovanja z emisijami, |
| --- | --- |

—

podnebne spremembe, predvsem sistem trgovanja z emisijami,

| — | ukrepi za spodbujanje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, |
| --- | --- |

—

ukrepi za spodbujanje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije,

| — | delovanje trgov za energijo, predvsem trga za električno energijo, |
| --- | --- |

—

delovanje trgov za energijo, predvsem trga za električno energijo,

| — | izvajanje tematske strategije za preprečevanje in reciklažo odpadkov ter ustrezni predpisi, |
| --- | --- |

—

izvajanje tematske strategije za preprečevanje in reciklažo odpadkov ter ustrezni predpisi,

| — | izboljšanje učinkovitosti pri uporabi virov in uvajanje inovativnih okoljskih tehnologij. |
| --- | --- |

—

izboljšanje učinkovitosti pri uporabi virov in uvajanje inovativnih okoljskih tehnologij.

| 4.8 | Za okoljske strategije, ki imajo za cilj „lokalne javne dobrine“, kot so kakovost zraka in mestne zelene površine, je jasno, da spreminjanje „kakovosti okolja“ na lokalni ravni močno vpliva na cene stanovanj, zaposlovanje, možnosti za zastopanost manj premožnih slojev pri odločanju na okoljevarstvenem področju in končno na njihovo sposobnost oziroma možnost, da upoštevajo standarde o učinkovitosti pri varčevanju z energijo. |
| --- | --- |

4.8

Za okoljske strategije, ki imajo za cilj „lokalne javne dobrine“, kot so kakovost zraka in mestne zelene površine, je jasno, da spreminjanje „kakovosti okolja“ na lokalni ravni močno vpliva na cene stanovanj, zaposlovanje, možnosti za zastopanost manj premožnih slojev pri odločanju na okoljevarstvenem področju in končno na njihovo sposobnost oziroma možnost, da upoštevajo standarde o učinkovitosti pri varčevanju z energijo.

| 4.8.1 | Na področju zaposlovanja so za prekvalificiranje delavcev v storitvenem sektorju za prilagoditev okoljskim zahtevam potrebna velika prizadevanja glede ukrepov usposabljanja in izvajanja evropske strategije za trajnostno mobilnost, medtem ko se velik del odvečnih delovnih mest nadomešča z delovnimi mesti, ki jih je bilo mogoče ustvariti z javnimi in zasebnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

4.8.1

Na področju zaposlovanja so za prekvalificiranje delavcev v storitvenem sektorju za prilagoditev okoljskim zahtevam potrebna velika prizadevanja glede ukrepov usposabljanja in izvajanja evropske strategije za trajnostno mobilnost, medtem ko se velik del odvečnih delovnih mest nadomešča z delovnimi mesti, ki jih je bilo mogoče ustvariti z javnimi in zasebnimi dejavnostmi.

| 4.9 | Da bi spodbudili učinkovitost in pozitivni učinek ukrepov za varstvo okolja, bi bilo treba po mnenju Odbora zagotoviti, da imajo usklajevalni ukrepi Skupnosti mednarodno razsežnost: pomembno je, da Evropa – tudi z vključevanjem ustreznih okoljevarstvenih klavzul v sklenjene sporazume – zmore zagotoviti čim širšo podporo za okoljevarstvene zahteve in njihovo spoštovanje. Še posebej pravila mednarodne trgovine bi morala poleg socialnega dampinga upoštevati tudi ekološki damping (50) in spodbujati prenos okoljskih tehnologij ter uporabo ekoloških inovacij v svetovnem merilu (51). |
| --- | --- |

4.9

Da bi spodbudili učinkovitost in pozitivni učinek ukrepov za varstvo okolja, bi bilo treba po mnenju Odbora zagotoviti, da imajo usklajevalni ukrepi Skupnosti mednarodno razsežnost: pomembno je, da Evropa – tudi z vključevanjem ustreznih okoljevarstvenih klavzul v sklenjene sporazume – zmore zagotoviti čim širšo podporo za okoljevarstvene zahteve in njihovo spoštovanje. Še posebej pravila mednarodne trgovine bi morala poleg socialnega dampinga upoštevati tudi ekološki damping (50) in spodbujati prenos okoljskih tehnologij ter uporabo ekoloških inovacij v svetovnem merilu (51).

| 4.10 | V zvezi s tem bi bilo treba spodbujati določanje ambicioznejših, vendar izvedljivih časovnih načrtov (roadmaps), da bi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnologij (BAT (52)) vzpostavili mednarodna sektorska merila (benchmarking) za energetsko učinkovitost in zmanjševanje emisij škodljivih snovi. |
| --- | --- |

4.10

V zvezi s tem bi bilo treba spodbujati določanje ambicioznejših, vendar izvedljivih časovnih načrtov (roadmaps), da bi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnologij (BAT (52)) vzpostavili mednarodna sektorska merila (benchmarking) za energetsko učinkovitost in zmanjševanje emisij škodljivih snovi.

| 4.11 | Evropska unija mora – tudi s preoblikovanjem svoje razvojne politike (53) – skupaj z industrijskimi državami in državami, ki se hitro razvijajo, predvsem s Kitajsko in Indijo, vztrajno iskati nove poti za vključevanje vseh držav v trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

4.11

Evropska unija mora – tudi s preoblikovanjem svoje razvojne politike (53) – skupaj z industrijskimi državami in državami, ki se hitro razvijajo, predvsem s Kitajsko in Indijo, vztrajno iskati nove poti za vključevanje vseh držav v trajnostni razvoj.

V Bruslju, 12. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Glej sistem eurovinjete: Direktiva 2006/38/ES o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila.

1

spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila.

(2)  Glej raziskovalno mnenje NAT/348 – UL C 168, 20.7.2008 – poročevalec: g. RIBBE.

2

(3)  Mnenje EESO o trajnostnem razvoju kot gonilni sili za spremembe v industriji, CCMI/029, UL C 318, 23.12.2006.

3

trajnostnem razvoju kot gonilni sili za spremembe v industriji,

(4)  CCMI/002 in CCMI/029, UL C 318, 23.12.2006.

4

(5)  CCMI/029 – UL C 318, 23.12.2006odstavek B.

5

(6)  Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (direktiva Seveso II).

6

obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi

(7)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES z dne 6. julija 2005o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, in o spremembi Direktive Sveta 92/42/EGS Sveta ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

7

o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, in o spremembi Direktive Sveta 92/42/EGS Sveta ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

(8)  Gre za strategije, ki se nanašajo na

8

| — | onesnaževanje zraka, |
| --- | --- |

—

onesnaževanje zraka,

| — | morsko okolje, |
| --- | --- |

—

morsko okolje,

| — | trajnostno uporabo naravnih virov, |
| --- | --- |

—

trajnostno uporabo naravnih virov,

| — | preprečevanje in reciklažo odpadkov, |
| --- | --- |

—

preprečevanje in reciklažo odpadkov,

| — | varstvo tal, |
| --- | --- |

—

varstvo tal,

| — | uporabo pesticidov in |
| --- | --- |

—

uporabo pesticidov in

| — | urbanistični razvoj. |
| --- | --- |

—

urbanistični razvoj.

(9)  Glej Direktivo 2005/32/ES.

9

(10)  Glej TEN/274, poročevalec g. Iozia, in TEN/287, poročevalec g. Zboril.

10

(11)  Glej mnenje TEN/286 o napredku pri uporabi biogoriv, poročevalec: g. IOZIA.

11

napredku pri uporabi biogoriv

(12)  UL C 117, 30.4.2004
  o strategiji trajnostnega razvoja.

12

o strategiji trajnostnega razvoja

(13)  UL C 325, 30.12.2006
  o sprostitvi in krepitvi evropskega potenciala za raziskave, razvoj in inovacije, poročevalec g. WOLF (raziskovalno mnenje).

13

o sprostitvi in krepitvi evropskega potenciala za raziskave, razvoj in inovacije

(14)  UL C 185, 8.8.2006
  o posebnih programih 7. okvirnega programa 2007–2013, poročevalca g. WOLF in g. PEZZINI.

14

o posebnih programih 7. okvirnega programa 2007–2013

(15)  Evropske tehnološke platforme (ETP) so neformalne zasebne organizacije, ki združujejo vse zainteresirane akterje (stakeholders) s skupno vizijo in pristopom. Razvijajo tehnologijo v nekem sektorju ali na več področjih, pri čemer namenjajo glavni poudarek strateškim vprašanjem, pri katerih so rast, konkurenčnost in trajnost Evrope v prihodnosti odvisne od pomembnih tehnoloških dosežkov. V začetku leta 2007 je obstajalo 31 ETP. Glej Third Status Report on European Technology Platforms – At the Launch of FP7 (Tretje poročilo o evropskih tehnoloških platformah – Stanje ob začetku 7. okvirnega programa), marec 2007, Evropska komisija.

15

stakeholders

Third Status Report on European Technology Platforms – At the Launch of FP7 (Tretje poročilo o evropskih tehnoloških platformah – Stanje ob začetku 7. okvirnega programa)

(16)  Glej dokument COM(2004) 0038 konč. o spodbujanju tehnologij za trajnostni razvoj: akcijski načrt okoljskih tehnologij za Evropsko unijo.

16

spodbujanju tehnologij za trajnostni razvoj: akcijski načrt okoljskih tehnologij za Evropsko unijo

(17)  Sklep Sveta 2006/702/ES z dne 6.10.2006o strateških smernicah Skupnosti o koheziji.

17

o strateških smernicah Skupnosti o koheziji

(18)  Člen 2 in naslednji Uredbe (ES) št. 1084/2006 (ES) z dne 11. julija 2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1164/94.

18

ustanovitvi Kohezijskega sklada in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1164/94

(19)  UL C 93, 27.4.2007, poročevalec g. DERRUINE.

19

(20)  UL C 65, 17.3.2006, poročevalca g. WELSCHKE in ga. FUSCO.

20

(21)  UL C 255, 14.10.2005, poročevalec g. RIBBE.

21

(22)  UL C 318, 23.12.2006
  o ozemeljskem upravljanju sprememb v industriji, poročevalca g. PEZZINI in g. GIBELLIERI.

22

o ozemeljskem upravljanju sprememb v industriji

(23)  UL C 168, 20.7.2007
  o prometu v mestnih in metropolitanskih območjih, poročevalec g. RIBBE.

23

o prometu v mestnih in metropolitanskih območjih

(24)  UL C 318, 23.12.2006 o reformi državnih pomoči, poročevalec g. PEZZINI, še posebej točka 3.10: „Na področju okoljske pomoči bo okvir državnih pomoči Skupnosti za varstvo okolja veljal do leta 2007. Tudi v tem primeru je pomembno uresničevanje ciljev lizbonske strategije s podporo sistema za trgovanje z emisijami CO2 (sistem ETS za trgovanje s pravicami do emisije – nacionalni načrti za dodelitev pravic) v okviru ciljev Kjotskega protokola“.

24

reformi državnih pomoči

2

(25)  Glej dokument COM(2007) 379 z dne 8.10.2007, zlasti točke 5.2, 5.3, 5.4 in 5.5.

25

(26)  UL C 221, 17.9.2002 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (COM(2001) 581 konč. – 2001/0245 (COD), UL C 221, 17.9.2002, str. 27).

26

predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES

(27)  Glej dokument COM(2007) 386, o katerem EESO (strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo) pripravlja svoje mnenje.

27

(28)  UL C 80, 30.3.2004
  o projektnih mehanizmih – Kjotski protokol (II), poročevalka ga. LE NOUAIL MARLIERE.

28

o projektnih mehanizmih – Kjotski protokol (II)

(29)  UL C 318, 23.12.2006 o tematski strategiji za urbano okolje, poročevalec g. PEZZINI.

29

tematski strategiji za urbano okolje

(30)  Glej Internal Market Scoreboard, izdaja 15 bis, december 2006, str. 21.

30

(31)  UL C 241, 7.10.2002, poročevalka: ga. SÁNCHEZ, UL C 241 z dne 7.10.2002.

31

(32)  COM(2005) 667 konč.

32

(33)  UL C 117, 30.4.2004, poročevalec g. PEZZINI.

33

(34)  UL C 294, 25.11.2005, poročevalec g. BRAGHIN.

34

(35)  COM(2002) 412 konč., sporočilo Komisije o okoljskih sporazumih na ravni Skupnosti v okviru akcijskega načrta Poenostavitev in izboljšanje zakonodajnega okolja.

35

o okoljskih sporazumih na ravni Skupnosti v okviru akcijskega načrta Poenostavitev in izboljšanje zakonodajnega okolja

(36)  UL C 61, 14.3.2003, poročevalec GAFO FERNÁNDEZ.

36

(37)  UL C 61, 14.3.2003.

37

(38)  Raziskovalno mnenje CESE 562/2007 fin – INT/347 Poenostavitev zakonodajnega okolja v strojni industriji, poročevalec g. IOZIA.

38

Poenostavitev zakonodajnega okolja v strojni industriji

(39)  UL C 296, 29.9.1997.

39

(40)  Mnenje CESE 925/2001, poročevalec g. PEZZINI.

40

(41)  UL C 258, 10.9.1999, poročevalec g. PEZZINI, in CESE 1160/2006, Podnebne spremembe – vloga civilne družbe, poročevalec g. EHNMARK.

41

Podnebne spremembe – vloga civilne družbe

(42)  Člani EESO so se večkrat opredelili za pridobitev certifikacije EMAS za sedež Odbora – tako, kot za svoje stavbe predlaga Komisija.

42

(43)  UL C 318, 23.12.2006
  Podnebne spremembe – vloga civilne družbe, poročevalec g. EHNMARK.

43

Podnebne spremembe – vloga civilne družbe

(44)  UL C 169, 6.7.1992 o zeleni knjigi o spodbujanju evropskega okvira za družbeno odgovornost podjetij, poročevalci ga. HORNUNG-DRAUS, ga. ENGELEN-KEFER in g. HOFFELT; UL C 223, 30.8.2005 o instrumentih za merjenje in informiranje o družbeni odgovornosti podjetij v globalnem gospodarstvu, poročevalka ga. PICHENOT; UL C 325, 30.12.2006 o izvajanju partnerstva za rast in delovna mesta: Evropa – središče odličnosti za družbeno odgovornost podjetij, poročevalka ga. PICHENOT.

44

zeleni knjigi o spodbujanju evropskega okvira za družbeno odgovornost podjetij,

instrumentih za merjenje in informiranje o družbeni odgovornosti podjetij v globalnem gospodarstvu,

izvajanju partnerstva za rast in delovna mesta: Evropa – središče odličnosti za družbeno odgovornost podjetij,

(45)  UL C 185, 8.8.2006, poročevalec g. EHNMARK.

45

(46)  UL C 318, 23.12.2006 o ozemeljskem upravljanju sprememb v industriji: vloga socialnih partnerjev in prispevek programa za konkurenčnost in inovativnost, poročevalca g. PEZZINI in g. GIBELLIERI.

46

ozemeljskem upravljanju sprememb v industriji: vloga socialnih partnerjev in prispevek programa za konkurenčnost in inovativnost

(47)  Trenutno dosega bruto dodana vrednost industrije 22 % BDP (71 % storitve, 5 % gradbeništvo in 2 % kmetijstvo). Vir: Eurostat.

47

(48)  Z dne 29.11.2001, UL C 117, 30.4.2004 in UL C 74, 23.3.2005, poročevalec g. PEZZINI.

48

(49)  Glej EIPRO (Environmental Impact of Products – Okoljski vpliv proizvodov), Komisija, CCR (Centre Commun de Recherche – Skupno raziskovalno središče), maj 2006.

49

(Environmental Impact of Products – Okoljski vpliv proizvodov)

(Centre Commun de Recherche – Skupno raziskovalno središče)

(50)  Glej zeleno knjigo o boljšem razstavljanju ladij, COM (2007) 269 z dne 22. 5.2007.

50

boljšem razstavljanju ladij

(51)  Sklepi Sveta o novem zagonu za okoljsko politiko EU, 28.6.2007.

51

novem zagonu za okoljsko politiko EU

(52)  BAT = Best Available Technologies.

52

(53)  Glej ocene trajnostnega učinka (Sustainability impact assessment – SIA) v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu (SGP) z državami AKP (glej raziskovalno mnenje REX/189 – UL C 65, 17.3.2006 z dne 14.12.2005, poročevalec g. PEZZINI, soporočevalec g. DANTIN).

53

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/66

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – spodbujati solidarnost med generacijami

COM(2007) 244 konč.

(2008/C 120/16)

Komisija je 20. junija 2007 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – spodbujati solidarnost med generacijami.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 14. novembra 2007. Poročevalec je bil g. JAHIER.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 13. decembra) s 106 glasovi za, 21 glasovi proti in 28 vzdržanimi glasovi.

1.   Uvod

| 1.1 | Načelo solidarnosti med generacijami je eden od strukturnih ključev evropskega socialnega modela in zaradi posledic demografskega neravnovesja ga je treba znova spodbuditi in najti nove rešitve za njegov razvoj v okviru novih in nujnih finančnih ravnovesij. Ohranitev načela solidarnosti med generacijami zahteva aktiven pristop javnih oblasti na različnih ravneh in vodilno vlogo vseh socialnih akterjev pri zagotavljanju kakovostnih socialnih storitev splošnega pomena za družine, mlade in vse, ki so odvisni od pomoči drugih, kakor tudi trajne pokojninske sisteme in sisteme socialne varnosti. |
| --- | --- |

1.1

Načelo solidarnosti med generacijami je eden od strukturnih ključev evropskega socialnega modela in zaradi posledic demografskega neravnovesja ga je treba znova spodbuditi in najti nove rešitve za njegov razvoj v okviru novih in nujnih finančnih ravnovesij. Ohranitev načela solidarnosti med generacijami zahteva aktiven pristop javnih oblasti na različnih ravneh in vodilno vlogo vseh socialnih akterjev pri zagotavljanju kakovostnih socialnih storitev splošnega pomena za družine, mlade in vse, ki so odvisni od pomoči drugih, kakor tudi trajne pokojninske sisteme in sisteme socialne varnosti.

| 1.2 | EESO je doslej pripravil vrsto mnenj (1) o vseh teh temah, zlasti o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, spodbujanju enakih možnosti ter zaposlovanju, s posebnim ozirom na zaposlovanje žensk. Priporočila teh mnenj še enkrat v celoti podpiramo ter ponovno izpostavljamo v analizi in predlogih tega mnenja. |
| --- | --- |

1.2

EESO je doslej pripravil vrsto mnenj (1) o vseh teh temah, zlasti o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, spodbujanju enakih možnosti ter zaposlovanju, s posebnim ozirom na zaposlovanje žensk. Priporočila teh mnenj še enkrat v celoti podpiramo ter ponovno izpostavljamo v analizi in predlogih tega mnenja.

| 1.3 | Čeprav je naslov sporočila Komisije Spodbujati solidarnost med generacijami, je njegova vsebina usmerjena v glavnem v problematiko družine, tudi v povezavi z novo Evropsko zvezo za družino, ki jo je nedavno predlagal Evropski svet. Sedanja dinamika na ravni Skupnosti pravzaprav odraža novo veliko pozornost, ki se po dolgem premoru namenja vprašanju družine in ukrepom na tem področju, in je – kot zatrjuje Komisija v svojem sporočilu – „prvi del evropskega odgovora na izzive, ki jih ustvarjajo demografske spremembe“. Zato se to mnenje osredotoča v glavnem na te problematike. |
| --- | --- |

1.3

Čeprav je naslov sporočila Komisije Spodbujati solidarnost med generacijami, je njegova vsebina usmerjena v glavnem v problematiko družine, tudi v povezavi z novo Evropsko zvezo za družino, ki jo je nedavno predlagal Evropski svet. Sedanja dinamika na ravni Skupnosti pravzaprav odraža novo veliko pozornost, ki se po dolgem premoru namenja vprašanju družine in ukrepom na tem področju, in je – kot zatrjuje Komisija v svojem sporočilu – „prvi del evropskega odgovora na izzive, ki jih ustvarjajo demografske spremembe“. Zato se to mnenje osredotoča v glavnem na te problematike.

| 1.4 | Leta 1983 je Evropski parlament sprejel resolucijo o evropski družinski politiki, ki ji je s tem prvič dal evropsko prepoznavnost, predvsem pa omogočil, da je bila v naslednjem letu odprta proračunska postavka za spodbujanje ukrepov v korist družin. |
| --- | --- |

1.4

Leta 1983 je Evropski parlament sprejel resolucijo o evropski družinski politiki, ki ji je s tem prvič dal evropsko prepoznavnost, predvsem pa omogočil, da je bila v naslednjem letu odprta proračunska postavka za spodbujanje ukrepov v korist družin.

| 1.5 | Leta 1989 je bila prva seja Sveta ministrov za družino, ki je na podlagi predlogov Evropske komisije sprejel določene pomembne ukrepe. Na Komisijo je naslovil prošnjo za ustanovitev evropskega observatorija za socialni položaj, demografijo in družino, ki se danes imenuje Observatorij za demografijo in socialni položaj, ter skupine na visoki ravni, pristojne za področje družine. Nazadnje je Komisija ustanovila medresorsko skupino, zadolženo za družinsko razsežnost različnih politik Skupnosti. Ob tej priložnosti je Svet sklenil institucionalizirati stike z organizacijami družin in z medskupino Evropskega parlamenta za družino in zaščito otrok. |
| --- | --- |

1.5

Leta 1989 je bila prva seja Sveta ministrov za družino, ki je na podlagi predlogov Evropske komisije sprejel določene pomembne ukrepe. Na Komisijo je naslovil prošnjo za ustanovitev evropskega observatorija za socialni položaj, demografijo in družino, ki se danes imenuje Observatorij za demografijo in socialni položaj, ter skupine na visoki ravni, pristojne za področje družine. Nazadnje je Komisija ustanovila medresorsko skupino, zadolženo za družinsko razsežnost različnih politik Skupnosti. Ob tej priložnosti je Svet sklenil institucionalizirati stike z organizacijami družin in z medskupino Evropskega parlamenta za družino in zaščito otrok.

| 1.6 | V letih 1994, 1999 in 2004 je Evropski parlament sprejel nove resolucije, medskupina za družino in zaščito otrok pa je bila ustanovljena leta 1988. |
| --- | --- |

1.6

V letih 1994, 1999 in 2004 je Evropski parlament sprejel nove resolucije, medskupina za družino in zaščito otrok pa je bila ustanovljena leta 1988.

| 1.7 | Kriza, ki je leta 1998 doletela proračunske postavke in njihovo pravno podlago, je na žalost pomenila ukinitev proračunske postavke za pomoč družinam. |
| --- | --- |

1.7

Kriza, ki je leta 1998 doletela proračunske postavke in njihovo pravno podlago, je na žalost pomenila ukinitev proračunske postavke za pomoč družinam.

| 1.8 | Obravnavano sporočilo je nadaljevanje razmišljanja o demografiji, ki ga je Komisija začela leta 2005 z zeleno knjigo o demografskih izzivih (2) in nadaljevala s sporočilom Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost
   (3). Hkrati pa je to sporočilo tudi del širše institucionalne dinamike, ki se je začela v času nemškega predsedovanja s sklepi spomladanskega Evropskega sveta in zaključila s sklepi Sveta ministrov glede Zveze za družino z dne 30. maja 2007, ki jih je v svojih sklepih obnovil tudi Evropski svet 21. in 22. junija 2007. |
| --- | --- |

1.8

Obravnavano sporočilo je nadaljevanje razmišljanja o demografiji, ki ga je Komisija začela leta 2005 z zeleno knjigo o demografskih izzivih (2) in nadaljevala s sporočilom Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost
   (3). Hkrati pa je to sporočilo tudi del širše institucionalne dinamike, ki se je začela v času nemškega predsedovanja s sklepi spomladanskega Evropskega sveta in zaključila s sklepi Sveta ministrov glede Zveze za družino z dne 30. maja 2007, ki jih je v svojih sklepih obnovil tudi Evropski svet 21. in 22. junija 2007.

| 1.9 | Sporočilo navaja, da imamo v Evropi v glavnem tri oblike pomoči družinam: nadomestila za neposredne ali posredne stroške, povezane z družino; storitve v pomoč staršem pri varstvu in vzgoji otrok ter oskrbi oseb, odvisnih od pomoči drugih; prilagoditve delovnega časa, pogojev za delo in zaposlitev ter dostopa do socialnih storitev splošnega pomena na lokalni ravni. Te tri razsežnosti so se v državah članicah razvile zelo različno, zaradi različnih političnih izbir in ciljev posameznih držav. Komisija težko presodi, katere politike so bile najučinkovitejše, kljub temu pa poudarja, da so nekatere države (skandinavske države) uspele sestaviti sveženj ukrepov za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter enakost žensk in moških, ki spodbuja visoko stopnjo rodnosti, hkrati pa zagotavlja velik delež zaposlenosti žensk. |
| --- | --- |

1.9

Sporočilo navaja, da imamo v Evropi v glavnem tri oblike pomoči družinam: nadomestila za neposredne ali posredne stroške, povezane z družino; storitve v pomoč staršem pri varstvu in vzgoji otrok ter oskrbi oseb, odvisnih od pomoči drugih; prilagoditve delovnega časa, pogojev za delo in zaposlitev ter dostopa do socialnih storitev splošnega pomena na lokalni ravni. Te tri razsežnosti so se v državah članicah razvile zelo različno, zaradi različnih političnih izbir in ciljev posameznih držav. Komisija težko presodi, katere politike so bile najučinkovitejše, kljub temu pa poudarja, da so nekatere države (skandinavske države) uspele sestaviti sveženj ukrepov za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter enakost žensk in moških, ki spodbuja visoko stopnjo rodnosti, hkrati pa zagotavlja velik delež zaposlenosti žensk.

| 1.10 | Čeprav je družinska politika v ožjem pomenu besede v izključni pristojnosti držav članic, Komisija ugotavlja, da je Evropska unija v svojih političnih ukrepih vedno skušala upoštevati razsežnost družine in kakovost življenja njenih članov. Poleg tega je usklajevanje družinskega in poklicnega življenja v okviru lizbonske strategije postalo eden od temeljev politike EU na področju zaposlovanja. |
| --- | --- |

1.10

Čeprav je družinska politika v ožjem pomenu besede v izključni pristojnosti držav članic, Komisija ugotavlja, da je Evropska unija v svojih političnih ukrepih vedno skušala upoštevati razsežnost družine in kakovost življenja njenih članov. Poleg tega je usklajevanje družinskega in poklicnega življenja v okviru lizbonske strategije postalo eden od temeljev politike EU na področju zaposlovanja.

| 1.11 | Sporočilo Komisije v nadaljevanju opisuje značilnosti Evropske zveze za družino ter evropske ukrepe v podporo tej zvezi. Predvidena je zlasti ustanovitev skupine vladnih strokovnjakov na visoki ravni za demografska vprašanja; organizacija forumov ter mrež na evropski, pa tudi nacionalni, regionalni in lokalni ravni; ustanovitev observatorija dobrih praks pri Evropski fundaciji za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer; ter vrsta raziskovalnih orodij, osredotočenih zlasti na 7. okvirni program. Komisija namerava uporabiti sredstva evropskih strukturnih skladov za spodbujanje enakih možnosti ter usklajevanje družinskega in poklicnega življenja. |
| --- | --- |

1.11

Sporočilo Komisije v nadaljevanju opisuje značilnosti Evropske zveze za družino ter evropske ukrepe v podporo tej zvezi. Predvidena je zlasti ustanovitev skupine vladnih strokovnjakov na visoki ravni za demografska vprašanja; organizacija forumov ter mrež na evropski, pa tudi nacionalni, regionalni in lokalni ravni; ustanovitev observatorija dobrih praks pri Evropski fundaciji za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer; ter vrsta raziskovalnih orodij, osredotočenih zlasti na 7. okvirni program. Komisija namerava uporabiti sredstva evropskih strukturnih skladov za spodbujanje enakih možnosti ter usklajevanje družinskega in poklicnega življenja.

2.   Ugotovitve in izzivi

| 2.1.1 | Vprašanje solidarnosti med generacijami je gotovo zelo široko in kompleksno in spada v zapletenejši okvir izzivov, ki jih prinašajo različne družbene, gospodarske in mednarodne spremembe, med drugimi tudi staranje prebivalstva, ki bodo pomembno vplivale na prihodnost evropskih državljanov, zlasti na njihove družbene in delovne razmere. Komisija je v sporočilu zapisala, da lizbonska strategija ponuja okvir za posodobitev družinskih politik s spodbujanjem enakih možnosti, predvsem pa boljše usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja, kar prispeva k boljši udeleženosti žensk na trgu dela. To usklajevanje je poudarjeno tudi v integriranih smernicah za rast in delovna mesta, v skladu s katerimi je treba politiko zaposlovanja oblikovati ob upoštevanju družinskih okoliščin in njihovih sprememb v različnih življenjskih obdobjih. Odprta metoda usklajevanja na področjih socialnega varstva in socialnega vključevanja je usmerjena v izboljšanje položaja revnih otrok in njihovih družin, podporo dolgoročnega varstva odvisnih družinskih članov in posodobitev pokojninskih sistemov. |
| --- | --- |

2.1.1

Vprašanje solidarnosti med generacijami je gotovo zelo široko in kompleksno in spada v zapletenejši okvir izzivov, ki jih prinašajo različne družbene, gospodarske in mednarodne spremembe, med drugimi tudi staranje prebivalstva, ki bodo pomembno vplivale na prihodnost evropskih državljanov, zlasti na njihove družbene in delovne razmere. Komisija je v sporočilu zapisala, da lizbonska strategija ponuja okvir za posodobitev družinskih politik s spodbujanjem enakih možnosti, predvsem pa boljše usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja, kar prispeva k boljši udeleženosti žensk na trgu dela. To usklajevanje je poudarjeno tudi v integriranih smernicah za rast in delovna mesta, v skladu s katerimi je treba politiko zaposlovanja oblikovati ob upoštevanju družinskih okoliščin in njihovih sprememb v različnih življenjskih obdobjih. Odprta metoda usklajevanja na področjih socialnega varstva in socialnega vključevanja je usmerjena v izboljšanje položaja revnih otrok in njihovih družin, podporo dolgoročnega varstva odvisnih družinskih članov in posodobitev pokojninskih sistemov.

| 2.1.2 | Srečevanje generacij, do katerega prihaja in ki se razvija v družinah, je postalo tudi v Evropi izredno pomemben izziv. V okviru družine se naravno izraža solidarnost med spoloma, med generacijami. Zaradi družbenih sprememb se je pojavila cela vrsta različnih družinskih struktur. Pri oblikovanju ukrepov je treba upoštevati vse različne družinske situacije ter spoštovati načelo subsidiarnosti in nacionalno zakonodajo (4). |
| --- | --- |

2.1.2

Srečevanje generacij, do katerega prihaja in ki se razvija v družinah, je postalo tudi v Evropi izredno pomemben izziv. V okviru družine se naravno izraža solidarnost med spoloma, med generacijami. Zaradi družbenih sprememb se je pojavila cela vrsta različnih družinskih struktur. Pri oblikovanju ukrepov je treba upoštevati vse različne družinske situacije ter spoštovati načelo subsidiarnosti in nacionalno zakonodajo (4).

| 2.1.3 | Najnovejša poročila o demografskih in socialnih razmerah kažejo, da v različnih deželah število družin narašča, upada pa število družinskih članov. Hkrati pa sestava družin doživlja veliko večje spremembe kot v preteklosti zaradi manjšega števila porok (v šestdesetih letih prejšnjega stoletja se je poročilo 8 od 1 000 ljudi, v letu 1999 pa 5,1 od 1 000), višanja starosti ob poroki, povečanja števila ločitev in razvez kakor tudi števila ljudi, ki živijo sami, ter rojstev zunaj zakonskih zvez. Število otrok, ki živijo v enostarševskih družinah se je v EU od leta 1983 povečalo za 50 % in trenutno živi v takih družinah 13 % vseh otrok v EU (največ jih je v Veliki Britaniji, kar 25 %) (5). Vse večje število otrok živi v mešanih družinah z več starimi starši ter sestrami in brati iz prejšnjih družin. Vse pogostejše so posvojitve otrok zunaj Evrope, zaradi priseljevanja pa se pojavljajo nove družinske kulture. |
| --- | --- |

2.1.3

Najnovejša poročila o demografskih in socialnih razmerah kažejo, da v različnih deželah število družin narašča, upada pa število družinskih članov. Hkrati pa sestava družin doživlja veliko večje spremembe kot v preteklosti zaradi manjšega števila porok (v šestdesetih letih prejšnjega stoletja se je poročilo 8 od 1 000 ljudi, v letu 1999 pa 5,1 od 1 000), višanja starosti ob poroki, povečanja števila ločitev in razvez kakor tudi števila ljudi, ki živijo sami, ter rojstev zunaj zakonskih zvez. Število otrok, ki živijo v enostarševskih družinah se je v EU od leta 1983 povečalo za 50 % in trenutno živi v takih družinah 13 % vseh otrok v EU (največ jih je v Veliki Britaniji, kar 25 %) (5). Vse večje število otrok živi v mešanih družinah z več starimi starši ter sestrami in brati iz prejšnjih družin. Vse pogostejše so posvojitve otrok zunaj Evrope, zaradi priseljevanja pa se pojavljajo nove družinske kulture.

| 2.1.4 | Stopnja rodnosti v Evropi je danes približno 1,45 otroka na žensko, kar je znatno manj od stopnje, potrebne za obnovo prebivalstva. Najnižje stopnje beležijo sredozemske in vzhodne države. Zmanjševanje rodnosti je v EU skoraj splošen pojav: od šestdesetih let prejšnjega stoletja do danes se je rodnost zmanjšala za več kot 45 %. |
| --- | --- |

2.1.4

Stopnja rodnosti v Evropi je danes približno 1,45 otroka na žensko, kar je znatno manj od stopnje, potrebne za obnovo prebivalstva. Najnižje stopnje beležijo sredozemske in vzhodne države. Zmanjševanje rodnosti je v EU skoraj splošen pojav: od šestdesetih let prejšnjega stoletja do danes se je rodnost zmanjšala za več kot 45 %.

| 2.1.5 | Zato je v naših družbah vedno manj mladih in otrok ter vedno več upokojencev in starejših ljudi na splošno. Leta 1950 je imelo 40 % prebivalstva EU-25 manj kot 25 let. V letu 2000 je bil njihov delež le 30 % in do leta 2025 bo padel na 25 %. Nasprotno pa je v letu 1950 bila samo ena oseba od desetih starejša od 65 let, v letu 2000 ena od šestih, v letu 2025 pa se bomo približali razmerju ena od štirih. Te številke kažejo na korenito preobrazbo strukture potrošnje, potreb po stanovanju in oskrbi, družbenega vedenja pa tudi prednostnih nalog javnih politik. |
| --- | --- |

2.1.5

Zato je v naših družbah vedno manj mladih in otrok ter vedno več upokojencev in starejših ljudi na splošno. Leta 1950 je imelo 40 % prebivalstva EU-25 manj kot 25 let. V letu 2000 je bil njihov delež le 30 % in do leta 2025 bo padel na 25 %. Nasprotno pa je v letu 1950 bila samo ena oseba od desetih starejša od 65 let, v letu 2000 ena od šestih, v letu 2025 pa se bomo približali razmerju ena od štirih. Te številke kažejo na korenito preobrazbo strukture potrošnje, potreb po stanovanju in oskrbi, družbenega vedenja pa tudi prednostnih nalog javnih politik.

| 2.1.6 | Po zaslugi raznih modelov socialne varnosti, delovnih pogojev in napredka medicine danes velika večina starejših ljudi seveda lahko računa na precej dolgo življenjsko dobo in relativno zadovoljive dohodke. Kljub temu pa še vedno obstajajo velike težave zaradi revščine, ki jo trpi šestina žensk nad 65 let in na splošno četrtina starejših ljudi, ki živijo sami (6). Razlog za revščino in izključenost starejših žensk je ponavadi dejstvo, da so bile v preteklosti manj poklicno aktivne ali pa sploh niso bile zaposlene. Položaj je seveda še hujši in družine še bolj obremenjene, ko gre za ljudi, starejše od 70 in 80 let, saj sistem socialne varnosti in socialnega skrbstva ni sposoben zagotoviti ustreznih storitev. |
| --- | --- |

2.1.6

Po zaslugi raznih modelov socialne varnosti, delovnih pogojev in napredka medicine danes velika večina starejših ljudi seveda lahko računa na precej dolgo življenjsko dobo in relativno zadovoljive dohodke. Kljub temu pa še vedno obstajajo velike težave zaradi revščine, ki jo trpi šestina žensk nad 65 let in na splošno četrtina starejših ljudi, ki živijo sami (6). Razlog za revščino in izključenost starejših žensk je ponavadi dejstvo, da so bile v preteklosti manj poklicno aktivne ali pa sploh niso bile zaposlene. Položaj je seveda še hujši in družine še bolj obremenjene, ko gre za ljudi, starejše od 70 in 80 let, saj sistem socialne varnosti in socialnega skrbstva ni sposoben zagotoviti ustreznih storitev.

| 2.2 | Po ugotovitvah Evrobarometra (7) je 97 % Evropejcem družina med najpomembnejšimi vidiki njihovega življenja in jo uvrščajo takoj za zdravje. Pozitivno mnenje Evropejcev je še očitnejše, ko govorijo o prihodnosti (8). Pomen družine je očiten, kadar potrebujemo pomoč: 70 % vprašanih je dejalo, da se obrne najprej na partnerja, medtem ko se jih 25 % obrne na drugega sorodnika, zlasti v primeru bolezni (88 %), ko potrebuje nasvet (78 %) ali denar (68 %). |
| --- | --- |

2.2

Po ugotovitvah Evrobarometra (7) je 97 % Evropejcem družina med najpomembnejšimi vidiki njihovega življenja in jo uvrščajo takoj za zdravje. Pozitivno mnenje Evropejcev je še očitnejše, ko govorijo o prihodnosti (8). Pomen družine je očiten, kadar potrebujemo pomoč: 70 % vprašanih je dejalo, da se obrne najprej na partnerja, medtem ko se jih 25 % obrne na drugega sorodnika, zlasti v primeru bolezni (88 %), ko potrebuje nasvet (78 %) ali denar (68 %).

| 2.3 | Vse več družin v Evropi živi na obrobju velikih mest. Vendar pa ta model skriva velike razlike v starostni strukturi: v velikih mestih živijo zlasti zelo stari ljudje in mladina, medtem ko se družine z otroki in ljudje, ki so dosegli upokojitveno starost, raje naseljujejo v majhnih mestih. Različni kraji bivanja različnih starostnih skupin povzročajo nove težave pri upravljanju storitev in socialni koheziji v velikih mestnih območjih, dodatno pa jih zaostrujejo migracijska gibanja, ki jih je v povprečju več v mestih, kjer so potrebe po delovni sili večje. |
| --- | --- |

2.3

Vse več družin v Evropi živi na obrobju velikih mest. Vendar pa ta model skriva velike razlike v starostni strukturi: v velikih mestih živijo zlasti zelo stari ljudje in mladina, medtem ko se družine z otroki in ljudje, ki so dosegli upokojitveno starost, raje naseljujejo v majhnih mestih. Različni kraji bivanja različnih starostnih skupin povzročajo nove težave pri upravljanju storitev in socialni koheziji v velikih mestnih območjih, dodatno pa jih zaostrujejo migracijska gibanja, ki jih je v povprečju več v mestih, kjer so potrebe po delovni sili večje.

| 2.4 | Glede starosti prebivalstva ugotavljamo, da se je delež evropskega prebivalstva, starejšega od 65 let, povečal in leta 2005 dosegel 17,2 % (EU-15). Ženske zaradi daljše pričakovane življenjske dobe predstavljajo večji delež rastoče skupine starejših oseb; v vseh evropskih državah je 50 % prebivalstva, starejšega od 65 let, žensk. |
| --- | --- |

2.4

Glede starosti prebivalstva ugotavljamo, da se je delež evropskega prebivalstva, starejšega od 65 let, povečal in leta 2005 dosegel 17,2 % (EU-15). Ženske zaradi daljše pričakovane življenjske dobe predstavljajo večji delež rastoče skupine starejših oseb; v vseh evropskih državah je 50 % prebivalstva, starejšega od 65 let, žensk.

| 2.5 | Glede revščine pa ugotavljamo, da jo trpi 72 milijonov ljudi v EU-25 (15 %) in 26 milijonov jih živi na meji revščine (9). Od teh je 12 milijonov starejših ljudi; 9 % prebivalstva EU je živelo v družini z nizkimi dohodki dve leti od treh zadnjih let življenja; tveganje revščine je prisotno v glavnem v družinah z več otroki. Okrog 20 % od 94 milijonov mladih pod 18 let v Evropi je izpostavljenih tveganju revščine; v zadnjih treh desetletjih je stopnja revščine med otroki narasla v vseh državah članicah in je večja od stopnje revščine celotnega prebivalstva, zlasti zaskrbljujoča je v enostarševskih družinah in družinah, ki jih ogroža dolgotrajna brezposelnost ali premajhna zaposlenost, ter v velikih družinah. Otroci iz revnih družin trpijo pomanjkanje, so močno prikrajšani, imajo večje zdravstvene težave, slabši uspeh v šoli, za kar bo v prihodnosti gotovo treba plačati visoko socialno, gospodarsko in politično ceno. Takšno zapostavljanje otrokovih pravic spodbuja kriminalna dejanja mladoletnikov, kakor tudi izkoriščanje otrok in trgovino z otroki. |
| --- | --- |

2.5

Glede revščine pa ugotavljamo, da jo trpi 72 milijonov ljudi v EU-25 (15 %) in 26 milijonov jih živi na meji revščine (9). Od teh je 12 milijonov starejših ljudi; 9 % prebivalstva EU je živelo v družini z nizkimi dohodki dve leti od treh zadnjih let življenja; tveganje revščine je prisotno v glavnem v družinah z več otroki. Okrog 20 % od 94 milijonov mladih pod 18 let v Evropi je izpostavljenih tveganju revščine; v zadnjih treh desetletjih je stopnja revščine med otroki narasla v vseh državah članicah in je večja od stopnje revščine celotnega prebivalstva, zlasti zaskrbljujoča je v enostarševskih družinah in družinah, ki jih ogroža dolgotrajna brezposelnost ali premajhna zaposlenost, ter v velikih družinah. Otroci iz revnih družin trpijo pomanjkanje, so močno prikrajšani, imajo večje zdravstvene težave, slabši uspeh v šoli, za kar bo v prihodnosti gotovo treba plačati visoko socialno, gospodarsko in politično ceno. Takšno zapostavljanje otrokovih pravic spodbuja kriminalna dejanja mladoletnikov, kakor tudi izkoriščanje otrok in trgovino z otroki.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Kljub ugotovitvam, ki smo jih predstavili v uvodu, pa so Evropske institucije doslej imele velike težave z upoštevanjem družine kot družbene strukture, ki igra bistveno vlogo v sodobni družbi in si zato zasluži večje zanimanje Skupnosti. |
| --- | --- |

3.1

Kljub ugotovitvam, ki smo jih predstavili v uvodu, pa so Evropske institucije doslej imele velike težave z upoštevanjem družine kot družbene strukture, ki igra bistveno vlogo v sodobni družbi in si zato zasluži večje zanimanje Skupnosti.

| 3.2 | Čeprav v mednarodnem in evropskem okviru lahko zasledimo veliko uradnih izjav najrazličnejših javnih organov, ki družini pripisujejo bistveno vlogo v družbi, pa Evropa dejansko še vedno ni vključila družine med prednostne naloge; te temeljijo v glavnem na dveh stebrih: na eni strani imamo sile liberaliziranega trga in konkurence, na drugi pa enakost možnosti vseh državljanov. Sklicevanje na ta dva stebra je očitno na primer pri lizbonski strategiji in Socialni agendi 2005–2010. |
| --- | --- |

3.2

Čeprav v mednarodnem in evropskem okviru lahko zasledimo veliko uradnih izjav najrazličnejših javnih organov, ki družini pripisujejo bistveno vlogo v družbi, pa Evropa dejansko še vedno ni vključila družine med prednostne naloge; te temeljijo v glavnem na dveh stebrih: na eni strani imamo sile liberaliziranega trga in konkurence, na drugi pa enakost možnosti vseh državljanov. Sklicevanje na ta dva stebra je očitno na primer pri lizbonski strategiji in Socialni agendi 2005–2010.

| 3.3 | Na splošno Evropska komisija obravnava temo družine z vidika socialne politike, zaposlovanja in enakih možnosti (10). Kljub temu pa številni dokumenti, ki se nanašajo na mlade, pravice otrok, vprašanja izobraževanja itd., običajno ne omenjajo pojma družine in njihov pristop je večinoma usmerjen zgolj v pravice posameznikov oziroma v posameznike kot ekonomske akterje. Posameznik se redko obravnava z vidika razsežnosti njegovih odnosov, v katerih je najprej del družine in sistema razmerij z družbo, ki ga obkroža, družina pa ima še vedno najpomembnejšo vlogo pri pomoči pri odraščanju osebe, spremljanju njenega vključevanja v družbeno in poklicno življenje, zelo pogosto tudi pri prevzemanju oskrbe v primeru bolezni ter začasne ali trajne invalidnosti in odvisnosti od drugih. Socialne storitve, ki jih ponujajo javne ustanove, so še vedno bistvenega pomena, še posebej pri podpori usklajevanja poklicnega in družinskega življenja, preprečevanju revščine družin in brezposelnosti v družinah ter podpori in pomoči družinam, ki se spopadajo z boleznijo, zasvojenostjo, težavami pri vzgoji otrok in nasiljem. Vendar pa te storitve same ne morejo ustrezno zadovoljiti čustvenih in psiholoških potreb tistih, ki oskrbo prejemajo, in tistih, ki jo ponujajo (11). |
| --- | --- |

3.3

Na splošno Evropska komisija obravnava temo družine z vidika socialne politike, zaposlovanja in enakih možnosti (10). Kljub temu pa številni dokumenti, ki se nanašajo na mlade, pravice otrok, vprašanja izobraževanja itd., običajno ne omenjajo pojma družine in njihov pristop je večinoma usmerjen zgolj v pravice posameznikov oziroma v posameznike kot ekonomske akterje. Posameznik se redko obravnava z vidika razsežnosti njegovih odnosov, v katerih je najprej del družine in sistema razmerij z družbo, ki ga obkroža, družina pa ima še vedno najpomembnejšo vlogo pri pomoči pri odraščanju osebe, spremljanju njenega vključevanja v družbeno in poklicno življenje, zelo pogosto tudi pri prevzemanju oskrbe v primeru bolezni ter začasne ali trajne invalidnosti in odvisnosti od drugih. Socialne storitve, ki jih ponujajo javne ustanove, so še vedno bistvenega pomena, še posebej pri podpori usklajevanja poklicnega in družinskega življenja, preprečevanju revščine družin in brezposelnosti v družinah ter podpori in pomoči družinam, ki se spopadajo z boleznijo, zasvojenostjo, težavami pri vzgoji otrok in nasiljem. Vendar pa te storitve same ne morejo ustrezno zadovoljiti čustvenih in psiholoških potreb tistih, ki oskrbo prejemajo, in tistih, ki jo ponujajo (11).

| 3.4 | Vse večje zahteve evropskih državljanov po usmeritvi pozornosti na družine je nemško predsedstvo EU očitno precej dobro sprejelo, saj je predlagalo, da bi institucije vzpostavile „veliko zavezništvo“ pri spodbujanju usklajenih politik za izravnavo neravnovesja, ki ga je povzročilo zmanjševanje rojstev in večanje števila starejših ljudi. V zadnjih dveh letih smo dejansko opazili ponovni zagon vseh institucij EU, ki ga zaznamuje bolj sistematičen, strateški in v prihodnost usmerjen pristop, ki ima kot tak tudi večje možnosti. |
| --- | --- |

3.4

Vse večje zahteve evropskih državljanov po usmeritvi pozornosti na družine je nemško predsedstvo EU očitno precej dobro sprejelo, saj je predlagalo, da bi institucije vzpostavile „veliko zavezništvo“ pri spodbujanju usklajenih politik za izravnavo neravnovesja, ki ga je povzročilo zmanjševanje rojstev in večanje števila starejših ljudi. V zadnjih dveh letih smo dejansko opazili ponovni zagon vseh institucij EU, ki ga zaznamuje bolj sistematičen, strateški in v prihodnost usmerjen pristop, ki ima kot tak tudi večje možnosti.

| 3.5 | Ta se jasno kaže tudi v pomembnih določbah o družini, ki jih vsebuje Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (12), čeprav bi bilo zaželeno, da bi pri reviziji pogodb Evropske unije v člen 3, posvečen ciljem Evropske unije, dodali izrecno navedbo „podpore družinskemu življenju“. |
| --- | --- |

3.5

Ta se jasno kaže tudi v pomembnih določbah o družini, ki jih vsebuje Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (12), čeprav bi bilo zaželeno, da bi pri reviziji pogodb Evropske unije v člen 3, posvečen ciljem Evropske unije, dodali izrecno navedbo „podpore družinskemu življenju“.

| 3.6 | EESO zelo ceni sporočilo Komisije, ki predvideva natančen operativni časovni načrt uresničevanja projekta Evropske zveze za družino. Ta zveza je konstruktivna platforma – ki vključuje številne usmeritve, ki jih je EESO že predlagal in ki so bile na splošno predmet razprave v zadnjih letih – namenjena soočanju z izzivi demografskih sprememb, podpiranju sodelovanja in partnerstva med različnimi akterji, da se izboljša usklajevanje poklicnega z družinskim in zasebnim življenjem tudi s pomočjo odločnega vlaganja v sistem kakovostnih storitev za otroke in družine, s čimer bi lahko prenovili in utrdili solidarnost med generacijami. |
| --- | --- |

3.6

EESO zelo ceni sporočilo Komisije, ki predvideva natančen operativni časovni načrt uresničevanja projekta Evropske zveze za družino. Ta zveza je konstruktivna platforma – ki vključuje številne usmeritve, ki jih je EESO že predlagal in ki so bile na splošno predmet razprave v zadnjih letih – namenjena soočanju z izzivi demografskih sprememb, podpiranju sodelovanja in partnerstva med različnimi akterji, da se izboljša usklajevanje poklicnega z družinskim in zasebnim življenjem tudi s pomočjo odločnega vlaganja v sistem kakovostnih storitev za otroke in družine, s čimer bi lahko prenovili in utrdili solidarnost med generacijami.

| 3.7 | Vseeno pa je obžalovanja vredno dejstvo, da zaradi pomanjkanja podpore nekaterih držav članic ni bilo mogoče izvajati odprte metode usklajevanja na tem področju, kar bi Zvezi omogočilo večji strateški in strukturni pomen. EESO pa vseeno priznava, da je sporočilo podlaga za razvoj organske platforme, ta pa v ničemer ne ogroža možnosti nadaljnjega razvoja, ki bi temeljil na izrazitejšem usklajevanju. |
| --- | --- |

3.7

Vseeno pa je obžalovanja vredno dejstvo, da zaradi pomanjkanja podpore nekaterih držav članic ni bilo mogoče izvajati odprte metode usklajevanja na tem področju, kar bi Zvezi omogočilo večji strateški in strukturni pomen. EESO pa vseeno priznava, da je sporočilo podlaga za razvoj organske platforme, ta pa v ničemer ne ogroža možnosti nadaljnjega razvoja, ki bi temeljil na izrazitejšem usklajevanju.

| 3.8 | Po odločilnem impulzu nemškega predsedstva EU bo torej treba poskrbeti, da te nove delovne usmeritve slučajno ne bi potisnili na rob. V okviru nove in vse večje pozornosti različnih evropskih instanc, ki se posvečajo socialnim vprašanjem in dobremu počutju državljanov, postaja družina novo središče pozornosti, razmišljanja in ukrepanja. Zato bi bilo treba te prve in plašne korake okrepiti in postopoma razviti s pomočjo natančnega delovnega načrta, ki bi se zaključil s Tretjim demografskim forumom, predvidoma leta 2010. |
| --- | --- |

3.8

Po odločilnem impulzu nemškega predsedstva EU bo torej treba poskrbeti, da te nove delovne usmeritve slučajno ne bi potisnili na rob. V okviru nove in vse večje pozornosti različnih evropskih instanc, ki se posvečajo socialnim vprašanjem in dobremu počutju državljanov, postaja družina novo središče pozornosti, razmišljanja in ukrepanja. Zato bi bilo treba te prve in plašne korake okrepiti in postopoma razviti s pomočjo natančnega delovnega načrta, ki bi se zaključil s Tretjim demografskim forumom, predvidoma leta 2010.

| 3.9 | Na splošno gre za to, da bi pragmatično priznali praktičen in bistven prispevek družin naši družbi in njihovo konkretno skrb za ljudi v vseh starostnih obdobjih, obenem pa upoštevali tudi njihovo socialno in gospodarsko koristnost, kakor tudi vse večje stroške, katerim družina ne more biti kos, zlasti ne pri socialnih storitvah, če ni deležna ustrezne podpore in spodbude za krepitev lastne vloge. |
| --- | --- |

3.9

Na splošno gre za to, da bi pragmatično priznali praktičen in bistven prispevek družin naši družbi in njihovo konkretno skrb za ljudi v vseh starostnih obdobjih, obenem pa upoštevali tudi njihovo socialno in gospodarsko koristnost, kakor tudi vse večje stroške, katerim družina ne more biti kos, zlasti ne pri socialnih storitvah, če ni deležna ustrezne podpore in spodbude za krepitev lastne vloge.

| 3.10 | Ne tem področju imajo socialni partnerji na različnih ravneh že sedaj pomembno vlogo. Evropski socialni partnerji so v okviru prvega skupnega delovnega programa 2003–2006 predstavili shemo ukrepov za enake možnosti s posebnim poudarkom na usklajevanju družinskega in poklicnega življenja ter vseh s tem povezanih vidikov. Njihov drugi delovni program za obdobje 2006–2008 pa končno temelji na obširni analizi glavnih izzivov trga dela (13). EESO spodbuja socialne partnerje, naj nadaljujejo v tej smeri. |
| --- | --- |

3.10

Ne tem področju imajo socialni partnerji na različnih ravneh že sedaj pomembno vlogo. Evropski socialni partnerji so v okviru prvega skupnega delovnega programa 2003–2006 predstavili shemo ukrepov za enake možnosti s posebnim poudarkom na usklajevanju družinskega in poklicnega življenja ter vseh s tem povezanih vidikov. Njihov drugi delovni program za obdobje 2006–2008 pa končno temelji na obširni analizi glavnih izzivov trga dela (13). EESO spodbuja socialne partnerje, naj nadaljujejo v tej smeri.

| 3.11 | Vendar pa je treba tudi in vedno bolj upoštevati strukturno razsežnost nalog proizvajanja in ponovnega proizvajanja družbenega kapitala in kapitala odnosov, ki dobivata vedno večje priznanje kot temeljni sestavini dobrega počutja posameznikov in celotne družbe. Čas, posvečen otrokom in družini, je gotovo čas, ki ga odrekamo karieri, obenem pa je naložba v oskrbo ali izobrazbo, zato je temu treba dati priznanje in vrednost: razmisliti bi veljalo o možnosti, da bi obstoječim ukrepom (nadomestila, davčne olajšave, starševski dopust itd.) dali priznanje, na primer v obliki priznavanja pokojninske dobe za čas, ki ga nekdo posveti družinskemu članu (14), ki je odvisen od pomoči, tako da solidarnost med generacijami v prihodnosti ne bi ustvarjala dolgov (na primer s premajhnimi pokojninami in večjim tveganjem pojava revščine), ki bi prizadeli zlasti ženske. |
| --- | --- |

3.11

Vendar pa je treba tudi in vedno bolj upoštevati strukturno razsežnost nalog proizvajanja in ponovnega proizvajanja družbenega kapitala in kapitala odnosov, ki dobivata vedno večje priznanje kot temeljni sestavini dobrega počutja posameznikov in celotne družbe. Čas, posvečen otrokom in družini, je gotovo čas, ki ga odrekamo karieri, obenem pa je naložba v oskrbo ali izobrazbo, zato je temu treba dati priznanje in vrednost: razmisliti bi veljalo o možnosti, da bi obstoječim ukrepom (nadomestila, davčne olajšave, starševski dopust itd.) dali priznanje, na primer v obliki priznavanja pokojninske dobe za čas, ki ga nekdo posveti družinskemu članu (14), ki je odvisen od pomoči, tako da solidarnost med generacijami v prihodnosti ne bi ustvarjala dolgov (na primer s premajhnimi pokojninami in večjim tveganjem pojava revščine), ki bi prizadeli zlasti ženske.

| 3.12 | Tako je treba razmisliti tudi o razsežnosti brezplačnega posvečanja časa, ki ga je težko izmeriti in zato pogosto ostaja neopazno, čeprav močno vpliva na kakovost socialnega življenja, za katerega si prizadeva in ki ga ceni večina ljudi. |
| --- | --- |

3.12

Tako je treba razmisliti tudi o razsežnosti brezplačnega posvečanja časa, ki ga je težko izmeriti in zato pogosto ostaja neopazno, čeprav močno vpliva na kakovost socialnega življenja, za katerega si prizadeva in ki ga ceni večina ljudi.

| 3.13 | Zato je treba izraziti drugačno, eksplicitno in pozitivno, družbeno vrednotenje te strukturne in temeljne razsežnosti ljudi, iz katere izvirajo in se tkejo socialne vezi, ki bi spremljalo boljši razvoj in prilagoditev vseh ostalih razmer na področju okolja in storitev ter tako omogočilo izpolnitev pričakovanj državljanov glede ustvarjanja družine, želenega števila otrok in mirnega posvečanja svojim bližnjim. |
| --- | --- |

3.13

Zato je treba izraziti drugačno, eksplicitno in pozitivno, družbeno vrednotenje te strukturne in temeljne razsežnosti ljudi, iz katere izvirajo in se tkejo socialne vezi, ki bi spremljalo boljši razvoj in prilagoditev vseh ostalih razmer na področju okolja in storitev ter tako omogočilo izpolnitev pričakovanj državljanov glede ustvarjanja družine, želenega števila otrok in mirnega posvečanja svojim bližnjim.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Sporočilo Komisije že vsebuje določene pozitivne in dobro strukturirane delovne usmeritve, izražene tako v namerah kot tudi v prvih ukrepih (kot je na primer vzpostavitev skupine vladnih strokovnjakov na visoki ravni za demografska vprašanja). EESO te delovne usmeritve podpira, v celoti spodbuja njihov razvoj in želi, da bi se vedno na pravi način razširjale ter da bi s širokim obveščanjem o njihovem napredovanju omogočili kar največjo udeležbo v tem procesu. |
| --- | --- |

4.1

Sporočilo Komisije že vsebuje določene pozitivne in dobro strukturirane delovne usmeritve, izražene tako v namerah kot tudi v prvih ukrepih (kot je na primer vzpostavitev skupine vladnih strokovnjakov na visoki ravni za demografska vprašanja). EESO te delovne usmeritve podpira, v celoti spodbuja njihov razvoj in želi, da bi se vedno na pravi način razširjale ter da bi s širokim obveščanjem o njihovem napredovanju omogočili kar največjo udeležbo v tem procesu.

| 4.2 | Glede pozitivnega vključevanja lokalnih in regionalnih akterjev, ki je zaradi vedno bolj odločilne in osrednje vloge institucij teh ravni pri nudenju socialnih storitev in izvajanju učinkovitih poskusov zelo pomembno, se zdi koristno ne le spodbujati organizacije regionalnih in lokalnih forumov, ampak tudi povabiti Komisijo, naj ima proaktivno vlogo in naj v soglasju z zainteresiranimi stranmi pripravi in podpre podroben program forumov in pobud v vseh državah članicah, da bi zagotovila kar se da veliko udeležbo v tem procesu. |
| --- | --- |

4.2

Glede pozitivnega vključevanja lokalnih in regionalnih akterjev, ki je zaradi vedno bolj odločilne in osrednje vloge institucij teh ravni pri nudenju socialnih storitev in izvajanju učinkovitih poskusov zelo pomembno, se zdi koristno ne le spodbujati organizacije regionalnih in lokalnih forumov, ampak tudi povabiti Komisijo, naj ima proaktivno vlogo in naj v soglasju z zainteresiranimi stranmi pripravi in podpre podroben program forumov in pobud v vseh državah članicah, da bi zagotovila kar se da veliko udeležbo v tem procesu.

| 4.3 | EESO meni, da je treba podpreti ustanovitev observatorija dobrih praks na področju družinskih politik pri Evropski fundaciji za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer in priporoča, da bi ta postopek potekal ob intenzivnem posvetovanju z akterji civilne družbe, zlasti z združenji družin, in to v vseh fazah, tako pri prepoznavanju dobrih praks kot tudi v primernih trenutkih soočenj in razmisleka. |
| --- | --- |

4.3

EESO meni, da je treba podpreti ustanovitev observatorija dobrih praks na področju družinskih politik pri Evropski fundaciji za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer in priporoča, da bi ta postopek potekal ob intenzivnem posvetovanju z akterji civilne družbe, zlasti z združenji družin, in to v vseh fazah, tako pri prepoznavanju dobrih praks kot tudi v primernih trenutkih soočenj in razmisleka.

| 4.4 | Treba bo skrbeti, da se ta observatorij ne bo osredotočal zgolj na družinska vprašanja, povezana z delovnim življenjem, ampak da se bo raje usmeril v razvijanje natančnega prepoznavanja potreb družin in vseh generacij ter na ponudbo in stroške za zaščito in spodbujanje razvoja nove solidarnosti med generacijami. S tem bi prispeval k pregledu stanja infrastrukture socialnega državljanstva v državah članicah Unije (15). |
| --- | --- |

4.4

Treba bo skrbeti, da se ta observatorij ne bo osredotočal zgolj na družinska vprašanja, povezana z delovnim življenjem, ampak da se bo raje usmeril v razvijanje natančnega prepoznavanja potreb družin in vseh generacij ter na ponudbo in stroške za zaščito in spodbujanje razvoja nove solidarnosti med generacijami. S tem bi prispeval k pregledu stanja infrastrukture socialnega državljanstva v državah članicah Unije (15).

| 4.5 | Za področje raziskav EESO predlaga, da bi preučili tudi naslednje posebne vidike:






  — | vlogo in učinek davčnih politik (tako na področju nadomestil kot davčnih odbitkov in olajšav), ki jih izvajajo različne države članice in ki so družinskemu življenju v korist ali škodo, zlasti v povezavi z otroki (od rojstva dalje, za oskrbo in vzgojo) in odraslimi, za katere skrbi vsaka družinska celica; usklajevanje poklicnega in družinskega življenja; zaposlenost žensk in pravičnejšo delitev dela med moškimi in ženskami; |
| --- | --- | --- |

4.5

Za področje raziskav EESO predlaga, da bi preučili tudi naslednje posebne vidike:

—

vlogo in učinek davčnih politik (tako na področju nadomestil kot davčnih odbitkov in olajšav), ki jih izvajajo različne države članice in ki so družinskemu življenju v korist ali škodo, zlasti v povezavi z otroki (od rojstva dalje, za oskrbo in vzgojo) in odraslimi, za katere skrbi vsaka družinska celica; usklajevanje poklicnega in družinskega življenja; zaposlenost žensk in pravičnejšo delitev dela med moškimi in ženskami;

| — | politike in ukrepe, namenjene aktivnim ljudem v tretjem življenjskem obdobju, ob upoštevanju dejstva, da je obdobje med upokojitvijo in začetkom odvisnosti od drugih zaradi bolezni ali visoke starosti vse daljše, ter razvoj pobud in ukrepov, ki bi lahko starejše zanimali in jih pritegnili v socialne in kulturne dejavnosti v korist njihovih skupnosti, kar bi okrepilo kakovost celotnega socialnega kapitala; |
| --- | --- |

—

politike in ukrepe, namenjene aktivnim ljudem v tretjem življenjskem obdobju, ob upoštevanju dejstva, da je obdobje med upokojitvijo in začetkom odvisnosti od drugih zaradi bolezni ali visoke starosti vse daljše, ter razvoj pobud in ukrepov, ki bi lahko starejše zanimali in jih pritegnili v socialne in kulturne dejavnosti v korist njihovih skupnosti, kar bi okrepilo kakovost celotnega socialnega kapitala;

| — | perspektivo življenjskega ciklusa, da bi preučili možnost, kako nadomestiti sedanjo linearno strukturo povprečne življenjske poti (16) z bolj mobilno in spremenljivo, v kateri naložbe v družino, prekinitve dela zaradi ukvarjanja z otroki in posvečanja drugim pomoči potrebnim družinskim članom ali zaradi nadaljnjega izobraževanja, ne bi nujno pomenile škodo za poklicno kariero, ampak bi postopoma postala normalna in običajna izbira večine moških in žensk, ki bi to želeli (17); |
| --- | --- |

—

perspektivo življenjskega ciklusa, da bi preučili možnost, kako nadomestiti sedanjo linearno strukturo povprečne življenjske poti (16) z bolj mobilno in spremenljivo, v kateri naložbe v družino, prekinitve dela zaradi ukvarjanja z otroki in posvečanja drugim pomoči potrebnim družinskim članom ali zaradi nadaljnjega izobraževanja, ne bi nujno pomenile škodo za poklicno kariero, ampak bi postopoma postala normalna in običajna izbira večine moških in žensk, ki bi to želeli (17);

| — | zato bi bilo treba upoštevati, da prej omenjeno znatno povečanje števila enostarševskih družin pomeni tveganje za osamljenost starostnikov, ki jih bodo močno obremenjevali obvezni stroški in katerim bi mobilna struktura močno ogrozila življenjski standard. Morali bi preučiti, kakšne ukrepe bi bilo treba sprejeti, da bi raven pokojnin vsakomur omogočala dostojen življenjski standard, kakor tudi možnost, da bi individualizirali pokojnine družinskih članov; |
| --- | --- |

—

zato bi bilo treba upoštevati, da prej omenjeno znatno povečanje števila enostarševskih družin pomeni tveganje za osamljenost starostnikov, ki jih bodo močno obremenjevali obvezni stroški in katerim bi mobilna struktura močno ogrozila življenjski standard. Morali bi preučiti, kakšne ukrepe bi bilo treba sprejeti, da bi raven pokojnin vsakomur omogočala dostojen življenjski standard, kakor tudi možnost, da bi individualizirali pokojnine družinskih članov;

| — | družbeni vpliv in stroške revščine otrok (vključno s trgovino z otroki in kriminalnimi dejanji, katerih žrtve so otroci); ponudbe podpore za družine, ki se spopadajo z brezposelnostjo, boleznijo, zasvojenostjo, težavami z duševnim zdravjem, nasiljem v družini in težavami pri vzgoji otrok; ovire za mlade obeh spolov na poti do samostojnosti in pri oblikovanju družine. |
| --- | --- |

—

družbeni vpliv in stroške revščine otrok (vključno s trgovino z otroki in kriminalnimi dejanji, katerih žrtve so otroci); ponudbe podpore za družine, ki se spopadajo z brezposelnostjo, boleznijo, zasvojenostjo, težavami z duševnim zdravjem, nasiljem v družini in težavami pri vzgoji otrok; ovire za mlade obeh spolov na poti do samostojnosti in pri oblikovanju družine.

| 4.6 | Obstajata pa še dve malo raziskani področji, za kateri EESO meni, da bi jima morala Komisija v okviru te strategije nameniti več pozornosti:






  — | stanovanjske politike, ki se jih še vedno snuje v okviru življenjskega ciklusa, v katerem absolutno prevladuje delu posvečen del, kar pa, kot kaže, ne ustreza več sedanjemu stanju (18). To velja predvsem za socialna stanovanja, tako v povezavi z razvojem družinskih vrtcev kot s pravico in dejansko možnostjo, ki jo imajo mnoge od pomoči drugih odvisne osebe, da živijo doma; |
| --- | --- | --- |

4.6

Obstajata pa še dve malo raziskani področji, za kateri EESO meni, da bi jima morala Komisija v okviru te strategije nameniti več pozornosti:

—

stanovanjske politike, ki se jih še vedno snuje v okviru življenjskega ciklusa, v katerem absolutno prevladuje delu posvečen del, kar pa, kot kaže, ne ustreza več sedanjemu stanju (18). To velja predvsem za socialna stanovanja, tako v povezavi z razvojem družinskih vrtcev kot s pravico in dejansko možnostjo, ki jo imajo mnoge od pomoči drugih odvisne osebe, da živijo doma;

| — | položaj invalidnih oseb ali oseb, ki so v veliki meri odvisne od pomoči drugih, ki pogosto stanujejo doma ali pri svoji družini in ne predstavljajo le izziva za uvedbo storitev in izdelkov, ki starejšim osebam omogoča neodvisno življenje v lastnem domu, temveč tudi izziv za dinamiko osamljenosti ljudi in družin, ki se je zavemo šele, ko smo priča socialnim tragedijam. |
| --- | --- |

—

položaj invalidnih oseb ali oseb, ki so v veliki meri odvisne od pomoči drugih, ki pogosto stanujejo doma ali pri svoji družini in ne predstavljajo le izziva za uvedbo storitev in izdelkov, ki starejšim osebam omogoča neodvisno življenje v lastnem domu, temveč tudi izziv za dinamiko osamljenosti ljudi in družin, ki se je zavemo šele, ko smo priča socialnim tragedijam.

| 4.7 | Posebno pozornost si zato zasluži predlog, ki ga je nedavno predstavilo različnim evropskim institucijam veliko združenje organizacij družin na evropski ravni (19). Predlog vsebuje zahtevo po ponovnem pregledu davčnih stopenj DDV za proizvode za otroke, od plenic za dojenčke dalje. Glede tega se je Komisija 19. julija 2006 že politično obvezala, da bo predlagala revizijo VI. direktive in zlasti Priloge H Direktive 2006/112/ES, v kateri so navedeni proizvodi in storitve, za katere države članice lahko eventualno uporabijo znižano stopnjo DDV-ja, ki pa ne more biti nižja od 5 % (20). Cena teh izdelkov v povprečju precej obremenjuje proračun vseh družin v Evropi. EESO podpira ta predlog, ki bi bil konkretna poteza v pristojnosti Evropske unije, s katero bi države članice lahko izboljšale gmotni položaj družin. |
| --- | --- |

4.7

Posebno pozornost si zato zasluži predlog, ki ga je nedavno predstavilo različnim evropskim institucijam veliko združenje organizacij družin na evropski ravni (19). Predlog vsebuje zahtevo po ponovnem pregledu davčnih stopenj DDV za proizvode za otroke, od plenic za dojenčke dalje. Glede tega se je Komisija 19. julija 2006 že politično obvezala, da bo predlagala revizijo VI. direktive in zlasti Priloge H Direktive 2006/112/ES, v kateri so navedeni proizvodi in storitve, za katere države članice lahko eventualno uporabijo znižano stopnjo DDV-ja, ki pa ne more biti nižja od 5 % (20). Cena teh izdelkov v povprečju precej obremenjuje proračun vseh družin v Evropi. EESO podpira ta predlog, ki bi bil konkretna poteza v pristojnosti Evropske unije, s katero bi države članice lahko izboljšale gmotni položaj družin.

| 4.8 | Na koncu velja omeniti še dve posebni delovni usmeritvi.






  — | Prva je potreba po natančnejšem vključevanju vprašanja družine v različne politike Skupnosti (family mainstreaming), da bi sistematično upoštevali učinek vsakega izvajanega ukrepa na družine ter razsežnost družine na različnih področjih družbenega in gospodarskega delovanja Unije. EESO zato meni, da bi bilo dobro, da bi Komisija ponovno aktivirala medsektorsko skupino, ki je bila ustanovljena leta 1989 in ki je pozneje razpadla, saj bi na ta način lahko bolje usklajevala ukrepe na tem področju. |
| --- | --- | --- |

4.8

Na koncu velja omeniti še dve posebni delovni usmeritvi.

—

Prva je potreba po natančnejšem vključevanju vprašanja družine v različne politike Skupnosti (family mainstreaming), da bi sistematično upoštevali učinek vsakega izvajanega ukrepa na družine ter razsežnost družine na različnih področjih družbenega in gospodarskega delovanja Unije. EESO zato meni, da bi bilo dobro, da bi Komisija ponovno aktivirala medsektorsko skupino, ki je bila ustanovljena leta 1989 in ki je pozneje razpadla, saj bi na ta način lahko bolje usklajevala ukrepe na tem področju.

| — | Druga pa je potreba po sistematičnem posvetovanju z evropskimi državljani, zlasti z združenji družin in socialnimi partnerji, da bi dosegli boljše redne ocene sprejetih ukrepov, natančnejše in učinkovitejše razširjanje informacij, bodisi s finančno podporo temu procesu ali z ustanovitvijo ustreznih postopkov in organov. EESO bi bil lahko idealna institucija, ki bi dajala strukturno stabilnost tej nalogi. |
| --- | --- |

—

Druga pa je potreba po sistematičnem posvetovanju z evropskimi državljani, zlasti z združenji družin in socialnimi partnerji, da bi dosegli boljše redne ocene sprejetih ukrepov, natančnejše in učinkovitejše razširjanje informacij, bodisi s finančno podporo temu procesu ali z ustanovitvijo ustreznih postopkov in organov. EESO bi bil lahko idealna institucija, ki bi dajala strukturno stabilnost tej nalogi.

5.   Sklepi

| 5.1 | Tema solidarnosti med generacijami ne bi smela privilegirati vprašanja demografije in se omejevati zgolj nanj – čeprav velja upoštevati pomen izziva, ki ga ta predstavlja – pač pa bi jo bilo treba v vedno večji meri uvrščati med prednostne naloge v prihodnjih letih, ki se je bodo morali lotevati tako horizontalni centri odgovornosti (institucije, socialni partnerji, organizacije civilne družbe itd.) kot tudi vertikalni (mladi, starejše osebe itd.), ki so odločilnega pomena za evropski (gospodarski, družbeni in kulturni) razvoj ter za obnovo socialnega pakta, na katerem temeljijo naše demokracije.
  Kulture solidarnosti, ki so doslej zaznamovale evropski razvoj, so sčasoma pravzaprav omogočile sprejetje izvirnih in trajnih rešitev, ki so bile odločilnega pomena za človeški, družbeni in gospodarski razvoj Evrope: od nacionalnih sistemov socialnega varstva do socialnih pravic in dolžnosti, od razvoja državljanskih pravic do prepletanja in kontinuitete odgovornosti med generacijami v družini. |
| --- | --- |

5.1

Tema solidarnosti med generacijami ne bi smela privilegirati vprašanja demografije in se omejevati zgolj nanj – čeprav velja upoštevati pomen izziva, ki ga ta predstavlja – pač pa bi jo bilo treba v vedno večji meri uvrščati med prednostne naloge v prihodnjih letih, ki se je bodo morali lotevati tako horizontalni centri odgovornosti (institucije, socialni partnerji, organizacije civilne družbe itd.) kot tudi vertikalni (mladi, starejše osebe itd.), ki so odločilnega pomena za evropski (gospodarski, družbeni in kulturni) razvoj ter za obnovo socialnega pakta, na katerem temeljijo naše demokracije.

Kulture solidarnosti, ki so doslej zaznamovale evropski razvoj, so sčasoma pravzaprav omogočile sprejetje izvirnih in trajnih rešitev, ki so bile odločilnega pomena za človeški, družbeni in gospodarski razvoj Evrope: od nacionalnih sistemov socialnega varstva do socialnih pravic in dolžnosti, od razvoja državljanskih pravic do prepletanja in kontinuitete odgovornosti med generacijami v družini.

| 5.2 | Francoski pisatelj Antoine de Saint-Exupéry je dejal, da nam prihodnosti ni treba zgolj napovedovati, pač pa jo moramo omogočiti. Prizadevati si moramo, da bodo vsi državljani, posebej pa družine in mladi, znova pridobili zaupanje v prihodnost. Tako se mladim ne bo več treba soočati z neugodnim socialnim okoljem glede sredstev, storitev in časa, in svojih družinskih načrtov prestavljati daleč v prihodnost, lahko bodo imeli toliko otrok, kolikor si jih bodo želeli. Občutili bodo trdnost novega solidarnega zavezništva med generacijami, imeli na voljo sredstva, da tudi sami dajo svoj prispevek, in se tako lažje soočali z izzivi naše dobe. |
| --- | --- |

5.2

Francoski pisatelj Antoine de Saint-Exupéry je dejal, da nam prihodnosti ni treba zgolj napovedovati, pač pa jo moramo omogočiti. Prizadevati si moramo, da bodo vsi državljani, posebej pa družine in mladi, znova pridobili zaupanje v prihodnost. Tako se mladim ne bo več treba soočati z neugodnim socialnim okoljem glede sredstev, storitev in časa, in svojih družinskih načrtov prestavljati daleč v prihodnost, lahko bodo imeli toliko otrok, kolikor si jih bodo želeli. Občutili bodo trdnost novega solidarnega zavezništva med generacijami, imeli na voljo sredstva, da tudi sami dajo svoj prispevek, in se tako lažje soočali z izzivi naše dobe.

V Bruslju, 13. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Glej mnenje EESO s 16. decembra 2004 o odnosih med generacijami (poročevalec: g. BLOCH-LAINÉ), UL C 157, 28.6.2005; mnenje EESO s 14. marca 2007 o družini in demografskih spremembah (poročevalec g. BUFFETAUT), UL C 161, 13.7.2007; mnenje EESO s 14. marca 2007 o gospodarskem in proračunskem vplivu staranja prebivalstva (poročevalka: ga. FLORIO), UL C 161,13.7.2007; mnenje EESO o vlogi socialnih partnerjev pri usklajevanju poklicnega, družinskega in zasebnega življenja (poročevalec: g. CLEVER), julij 2007, če navedemo le najpomembnejša.

1

(2)  COM(2005) 94 konč.

2

(3)  COM(2006) 571 konč., glede katerega je Odbor predstavil svoja stališča v okviru raziskovalnega mnenja na zahtevo nemškega predsedstva – mnenje EESO o družini in demografskih spremembah (poročevalec: g. BUFFETAUT, UL C 161, 13.7.2007).

3

(4)  Glej mnenje EESO z dne 28.9.2005 o zeleni knjigi o pravu, ki se uporablja, in pristojnosti v zadevah, povezanih z razvezo, poročevalec: g. RETUREAU (UL C 24, 31.1.2006), kjer je navedeno, da „zelena knjiga odsvetuje harmonizacijo materialnega prava, s čimer Odbor soglaša“.

4

zeleni knjigi o pravu, ki se uporablja, in pristojnosti v zadevah, povezanih z razvezo

(5)  Eurostat, Prebivalstvo v Evropi, 2005. Čeprav je razširjenost enostarševskih družin v državah EU zelo različna (v Italiji je ta trend manj razširjen kot na Švedskem), je spolna sestava teh družin v vseh državah skoraj enaka (ženske izrazito prevladujejo), edina izjema je Švedska, kjer je 26 % staršev, ki sami vzgajajo svoje otroke, moških.

5

Prebivalstvo v Evropi

(6)  Revščina je opredeljena glede na raven dohodkov v posameznih državah članicah, zato se zdi, da je v nekaterih novih državah članicah manjša (na primer na Poljskem le 6 %), v ostalih pa precej večja, na primer na Irskem (44 %), v Grčiji (33 %), na Portugalskem (30 %), v Belgiji (26 %) in v Veliki Britaniji (24 %). Socialna realnost v Evropi, temeljni dokument za posvetovanje, ki ga je pripravil Urad svetovalcev za evropsko politiko (BEPA), marec 2007.

6

Socialna realnost v Evropi

(7)  Posebni Evrobarometer 273, Socialna realnost v Evropi, februar 2007.

7

Socialna realnost v Evropi

(8)  V zvezi s to tematiko glej knjigo Valori a confronto (Primerjava vrednot) R. Guberta in G. Pollinija, Milano, 2006, ki temelji na podatkih raziskave o evropskem sistemu vrednot (European Values Study), ki je zajela okrog 40 000 prebivalcev 33 evropskih držav (poleg 27 držav članic EU tudi nekatere države članice Sveta Evrope) in ki so jo izvedle razne evropske univerze. Tudi raziskava o demografski prihodnosti Evrope (The demografic future of Europe), ki jo je opravil Robert Bosch Institute v sodelovanju z nemškim zveznim inštitutom za demografske raziskave in je zajela 34 000 prebivalcev 14 evropskih držav, potrjuje močno navezanost Evropejcev na institut družine.

8

Primerjava vrednot)

European Values Study

The demografic future of Europe

(9)  Izračun je narejen na podlagi praga revščine, ki znaša 60 % povprečnega dohodka. Socialni položaj v Evropi, 2004 in Eurostat 2003. Glej tudi zadnje poročilo o socialnem položaju v Evropi 2005–2006, ki ga je Komisija objavila spomladi 2007 in ki obravnava ravnotežje med generacijami v starajoči se Evropi.

9

(10)  Za vprašanja družine je zadolžen generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti. Specifični dokumenti so dostopni na spletni strani Evropske zveze za družino, http://ec.europa.eu/employment_social/families/index_en.html. Je pa obžalovanja vredno, da nimamo dostopa tudi do vsega pomembnega dela, ki ga je v teku celega desetletja pred letom 2000 opravil leta 1989 ustanovljeni in že omenjeni Observatorij za družine.

10

(11)  Susy Giullari in Jane Lewis, The Adult Worker Model Family, Gender equality and care (Družina, ki temelji na modelu odraslega zaposlenega, enakost med spoloma in varstvo); socialna politika in razvoj, Programski dokument 19, Inštitut ZN za socialni razvoj, april 2005.

11

The Adult Worker Model Family, Gender equality and care

Družina, ki temelji na modelu odraslega zaposlenega, enakost med spoloma in varstvo

(12)  Členi 7, 9, 14, 24-3, 33, 34.

12

(13)  Evropski socialni partnerji so julija 2007 poslali pismo komisarju Špidli, v katerem so izrazili pripravljenost za razjasnitev stanja v EU v povezavi z direktivo o dopustu iz družinskih razlogov ter usklajevanjem poklicnega in družinskega življenja. Organizacije so za ta namen ustanovile skupno delovno skupino, ki bo pripravila poročilo za evropski socialni vrh marca 2008.

13

(14)  Na primer: novi ukrepi so predvideni na Finskem, kjer so socialni partnerji s pogajanji leta 2003 dosegli pomembno reformo pokojninskega sistema, ki jo je nato sprejel parlament leta 2004 in je začela veljati leta 2005. Podrobnejše informacije so na voljo v angleščini na spletni strani:

14

www.tyoelake.fi.

(15)  Glej mnenje EESO z dne 10. decembra 2003 o Agendi za socialno politiko (poročevalec: g. JAHIER-LAINÉ), UL C 80, 30.3.2004.

15

Agendi za socialno politiko

(16)  Danes je prevladujoča življenjska pot zelo togo zaporedje obdobij rasti, šolanja, težkega in dolgotrajnega vključevanja v svet zaposlitve, ki neizogibno vpliva na čas, namenjen družini, in na možnosti, da bi imeli otroke, in se zaključi z odraslostjo, ko človeka doleti, da mora hkrati podpirati otroke in skrbeti za ostarele starše, ki niso več neodvisni.

16

(17)  Pri tem je treba absolutno podpreti in razširiti smeri raziskav, ki jih je že predvidela Dublinska fundacija.

17

(18)  S tem v zvezi glej tudi mnenje Stanovanja in regionalna politika (poročevalec g. GRASSO in soporočevalka ga. PRUD'HOMME), UL C 161, 13.7.2007.

18

Stanovanja in regionalna politika

(19)  15. maja letos, ob svetovnem dnevu družine, je ELFAC (Evropska konfederacija velikih družin) skupaj z mnogimi drugimi organizacijami, kot je COFACE (Konfederacija organizacij družin Evropske unije), odgovorne vseh institucij opozorila na „potrebo po zmanjšanju DDV-ja za izdelke, ki so bistveni za otrokovo rast in razvoj“ (Need for reduced VAT on essential items for child raising). Več dokumentov in informacij je na voljo na spletni strani

19

Need for reduced VAT on essential items for child raising).

www.elfac.org.

(20)  Danes nekatere države že uporabljajo znižano stopnjo DDV za otroške plenice, vendar pa bi bilo treba sprejeti sklep, da se takšna stopnja razširi na vse izdelke za dojenčke, od hrane do oblačil, za katere sedaj velja najvišja stopnja.

20

---

PRILOGA

k mnenju Odbora

Naslednji amandma, ki ga je skupščina zavrnila, je prejel več kot četrtino glasov (člen 54(3) poslovnika):

Točka 4.3

Besedilo se spremeni tako:

„EESO meni, da je treba podpreti ustanovitev observatorija dobrih praks na področju družinskih politik pri Evropski fundaciji za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, in priporoča, da bi ta postopek potekal ob intenzivnem posvetovanju z akterji civilne družbe, zlasti z združenji družin, in to v vseh fazah, tako pri prepoznavanju dobrih praks kot tudi v primernih trenutkih soočenj in razmisleka. EESO poziva Komisijo, Evropski parlament in Svet, da sprejmejo ukrepe za ustanovitev družinskega observatorija pri Dublinski fundaciji in v ta namen zagotovijo potrebna finančna sredstva.“

Rezultat glasovanja:

Za: 63 Proti: 67 Vzdržani: 22

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/73

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Četrtem poročilu o gospodarski in socialni koheziji

COM(2007) 273 konč.

(2008/C 120/17)

Evropska komisija je 30. maja 2007 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Četrto poročilo o gospodarski in socialni koheziji.

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 8. novembra 2007. Poročevalec je bil g. DERRUINE.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 13. decembra) z 88 glasovi za, nobenim glasom proti in nobenim vzdržanim glasom.

1.   Uvod

| 1.1 | V skladu s členom 159 Pogodbe mora Komisija vsaka tri leta objaviti poročilo o stanju na področju ekonomske in socialne kohezije v Evropi. |
| --- | --- |

1.1

V skladu s členom 159 Pogodbe mora Komisija vsaka tri leta objaviti poročilo o stanju na področju ekonomske in socialne kohezije v Evropi.

| 1.2 | Ker je bilo poročilo objavljeno eno leto pred posodobitvijo integriranih smernic lizbonske strategije, EESO upa, kot je to že zahteval, da se njegove ugotovitve ne bodo upoštevale samo pri prihodnji generaciji regionalne politike, temveč tudi pri pripravi teh novih integriranih smernic (1). |
| --- | --- |

1.2

Ker je bilo poročilo objavljeno eno leto pred posodobitvijo integriranih smernic lizbonske strategije, EESO upa, kot je to že zahteval, da se njegove ugotovitve ne bodo upoštevale samo pri prihodnji generaciji regionalne politike, temveč tudi pri pripravi teh novih integriranih smernic (1).

| 1.3 | Novost nove Pogodbe o reformi je, da je med splošne cilje EU vključila ozemeljsko kohezijo (člen 3), ki jo je dodala šele Konvencija o prihodnosti Evrope in potrdila medvladna konferenca 2007 (MVK). |
| --- | --- |

1.3

Novost nove Pogodbe o reformi je, da je med splošne cilje EU vključila ozemeljsko kohezijo (člen 3), ki jo je dodala šele Konvencija o prihodnosti Evrope in potrdila medvladna konferenca 2007 (MVK).

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Sporočilo, ki spremlja poročilo, s postavitvijo vrste vprašanj sproža razpravo o prihodnosti strukturne politike. Po mnenju EESO sta bili izpuščeni dve pomembni vprašanji, ki zahtevata neposredni odgovor:






  — | zdi se, da je nesmiselno obravnavati kohezijsko politiko, ki predstavlja približno tretjino evropskega proračuna, če hkrati ne razpravljamo tudi o razpoložljivih sredstvih za njeno izvajanje. EESO želi opozoriti, da evropski proračun, ki je bil odobren v dogovoru o finančni perspektivi, ni dovolj za izpolnitev ambicij Evrope. Pri podrobnejši obravnavi strukturne politike je ugotovitev enaka: 0,36 % BDP ne zagotavlja ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije v Evropi (2); |
| --- | --- | --- |

2.1

Sporočilo, ki spremlja poročilo, s postavitvijo vrste vprašanj sproža razpravo o prihodnosti strukturne politike. Po mnenju EESO sta bili izpuščeni dve pomembni vprašanji, ki zahtevata neposredni odgovor:

—

zdi se, da je nesmiselno obravnavati kohezijsko politiko, ki predstavlja približno tretjino evropskega proračuna, če hkrati ne razpravljamo tudi o razpoložljivih sredstvih za njeno izvajanje. EESO želi opozoriti, da evropski proračun, ki je bil odobren v dogovoru o finančni perspektivi, ni dovolj za izpolnitev ambicij Evrope. Pri podrobnejši obravnavi strukturne politike je ugotovitev enaka: 0,36 % BDP ne zagotavlja ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije v Evropi (2);

| — | vloga socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe: sklop vprašanj sicer obravnava upravljanje, vendar je to omejeno zgolj na politično razsežnost v strogem pomenu. Vendar pa žal socialni partnerji in organizirana civilna družba niso omenjeni, čeprav imajo bistveno vlogo pri zagotavljanju usklajenosti projektov z lokalnimi potrebami in široke podpore javnosti, poleg tega pa prispevajo tudi k pregledni uporabi sredstev. |
| --- | --- |

—

vloga socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe: sklop vprašanj sicer obravnava upravljanje, vendar je to omejeno zgolj na politično razsežnost v strogem pomenu. Vendar pa žal socialni partnerji in organizirana civilna družba niso omenjeni, čeprav imajo bistveno vlogo pri zagotavljanju usklajenosti projektov z lokalnimi potrebami in široke podpore javnosti, poleg tega pa prispevajo tudi k pregledni uporabi sredstev.

| 2.2 | Številke v poročilu lahko zmedejo pozornega bralca, saj še vedno ni jasno, ali se nanašajo na EU-15, EU-25 ali EU-27. Prav tako lahko referenčni podatki povzročajo nejasnost tudi pri vprašanju trendov. Pogosto je v poročilu obravnavana kohezija v okviru EU-27, in sicer ob upoštevanju referenčne letnice 1996, ko se je Unija razširila na 15 držav članic. Iz tega sledi, da se navedeni trendi ne nanašajo samo na EU, temveč vključujejo tudi države, na katere evropska sektorska politika (notranji trg, konkurenca, regionalna politika) ni vplivala ali pa je vplivala zelo malo. Z drugimi besedami, iz poročila ni razviden posebni prispevek strukturnih politik k uresničevanju večje kohezije, čeprav je nesporen (3). |
| --- | --- |

2.2

Številke v poročilu lahko zmedejo pozornega bralca, saj še vedno ni jasno, ali se nanašajo na EU-15, EU-25 ali EU-27. Prav tako lahko referenčni podatki povzročajo nejasnost tudi pri vprašanju trendov. Pogosto je v poročilu obravnavana kohezija v okviru EU-27, in sicer ob upoštevanju referenčne letnice 1996, ko se je Unija razširila na 15 držav članic. Iz tega sledi, da se navedeni trendi ne nanašajo samo na EU, temveč vključujejo tudi države, na katere evropska sektorska politika (notranji trg, konkurenca, regionalna politika) ni vplivala ali pa je vplivala zelo malo. Z drugimi besedami, iz poročila ni razviden posebni prispevek strukturnih politik k uresničevanju večje kohezije, čeprav je nesporen (3).

| 2.3 | Merilo 75 % BDP na prebivalca za določitev tega, ali neka regija zaostaja v razvoju, ni več ustrezno, saj se je po širitvi zaradi pristopa držav, ki so bile manj bogate od države, ki so se pridružile prej, BDP na prebivalca zmanjšal (statistični učinek). To se je zgodilo tudi s pristopom Bolgarije in Romunije. Zaradi tega ne moremo neposredno primerjati stanja na področju kohezije pred 2004 s sedanjim stanjem. Uspešnost dvanajstih regij, ki so presegle ta prag, je tako treba umestiti v ustrezen kontekst, saj ni zagotovila, da tega ni povzročil statistični učinek. |
| --- | --- |

2.3

Merilo 75 % BDP na prebivalca za določitev tega, ali neka regija zaostaja v razvoju, ni več ustrezno, saj se je po širitvi zaradi pristopa držav, ki so bile manj bogate od države, ki so se pridružile prej, BDP na prebivalca zmanjšal (statistični učinek). To se je zgodilo tudi s pristopom Bolgarije in Romunije. Zaradi tega ne moremo neposredno primerjati stanja na področju kohezije pred 2004 s sedanjim stanjem. Uspešnost dvanajstih regij, ki so presegle ta prag, je tako treba umestiti v ustrezen kontekst, saj ni zagotovila, da tega ni povzročil statistični učinek.

| 2.4 | V poročilu je navedeno, da bo v začetku naslednjega programskega obdobja 9 od 12 držav, ki so leta 2004 in 2007 postale članice EU, preseglo prag 75 % BDP EU na prebivalca. To referenčno merilo bo tako izgubilo svoj pomen. O tem problemu bi bilo treba razmisliti že sedaj. |
| --- | --- |

2.4

V poročilu je navedeno, da bo v začetku naslednjega programskega obdobja 9 od 12 držav, ki so leta 2004 in 2007 postale članice EU, preseglo prag 75 % BDP EU na prebivalca. To referenčno merilo bo tako izgubilo svoj pomen. O tem problemu bi bilo treba razmisliti že sedaj.

| 2.5 | Čeprav je v poročilu veliko podrobnih podatkov, pa ti, žal, niso vedno med seboj povezani.






  — | Tako na primer pri branju točk 2.1.3, 3.2, 2.2.4 (predvsem grafa) in točke 2.2.6 Priloge I postane jasno, da je težko združiti gospodarsko rast s skladnim razvojem (v tem primeru ustvarjanje delovnih mest v korist vseh regij). Kljub temu pa to predstavlja dejanski izziv, predvsem za nekatere nove države članice (Poljsko, Madžarsko, Romunijo, Bolgarijo in Češko). |
| --- | --- | --- |

2.5

Čeprav je v poročilu veliko podrobnih podatkov, pa ti, žal, niso vedno med seboj povezani.

—

Tako na primer pri branju točk 2.1.3, 3.2, 2.2.4 (predvsem grafa) in točke 2.2.6 Priloge I postane jasno, da je težko združiti gospodarsko rast s skladnim razvojem (v tem primeru ustvarjanje delovnih mest v korist vseh regij). Kljub temu pa to predstavlja dejanski izziv, predvsem za nekatere nove države članice (Poljsko, Madžarsko, Romunijo, Bolgarijo in Češko).

| — | Nekdanje države kohezije Irska, Grčija in Španija so sicer res v celoti ali deloma odpravile svoj zaostanek, toda kako je potem s trajnostjo njihove rasti? Kako smo lahko optimistični glede prihodnjega razvoja, če pa produktivnost na uro že 10 let upada v primerjavi z evropskim povprečjem ali pa rast večinoma temelji na nepremičninah (Španija)? Kako naj pojasnimo, da je kljub močni rasti Irske, ki jo je uvrstila na 2. mesto realnega BDP na prebivalca in ji omogočila dosego polne zaposlenosti, eden od petih ljudi ogrožen zaradi revščine? |
| --- | --- |

—

Nekdanje države kohezije Irska, Grčija in Španija so sicer res v celoti ali deloma odpravile svoj zaostanek, toda kako je potem s trajnostjo njihove rasti? Kako smo lahko optimistični glede prihodnjega razvoja, če pa produktivnost na uro že 10 let upada v primerjavi z evropskim povprečjem ali pa rast večinoma temelji na nepremičninah (Španija)? Kako naj pojasnimo, da je kljub močni rasti Irske, ki jo je uvrstila na 2. mesto realnega BDP na prebivalca in ji omogočila dosego polne zaposlenosti, eden od petih ljudi ogrožen zaradi revščine?

| — | Pozornost vzbuja to, da v tem obširnem poročilu ni naveden vidik kakovosti delovnih mest, ki je bil priznan kot osrednji cilj lizbonske strategije leta 2000 (4). Menimo, da mora vsaka država članica natančno preveriti, če so milijoni delovnih mest, ki jih podpirajo ali ustvarjajo strukturni skladi, resnično delovna mesta, ki so zagotovila vključevanje ljudi na trg dela, dostojne življenjske pogoje in ustrezno plačilo. |
| --- | --- |

—

Pozornost vzbuja to, da v tem obširnem poročilu ni naveden vidik kakovosti delovnih mest, ki je bil priznan kot osrednji cilj lizbonske strategije leta 2000 (4). Menimo, da mora vsaka država članica natančno preveriti, če so milijoni delovnih mest, ki jih podpirajo ali ustvarjajo strukturni skladi, resnično delovna mesta, ki so zagotovila vključevanje ljudi na trg dela, dostojne življenjske pogoje in ustrezno plačilo.

| 2.6 | EESO prav tako opozarja na to, da ni sklicevanja na socialno ekonomijo, na področju katere naj bi bilo dejavnih 10 % evropskih podjetij, in njeno vlogo pri koheziji (zlasti glede pomoči za najbolj ranljive skupine na trgu dela). Ta sektor ustvarja kakovostna delovna mesta in prispeva k trajnostnemu razvoju, saj zagotavlja delovna mesta na lokalni ravni, spodbuja dinamiko podeželskih območij, ustvarja družbeni kapital ter omogoča proces sektorskega in teritorialnega prestrukturiranja. Zato bi bilo koristno imeti na voljo količinsko in kakovostno primerljive statistike za države članice, da bi izboljšali razumevanje tega sektorja. |
| --- | --- |

2.6

EESO prav tako opozarja na to, da ni sklicevanja na socialno ekonomijo, na področju katere naj bi bilo dejavnih 10 % evropskih podjetij, in njeno vlogo pri koheziji (zlasti glede pomoči za najbolj ranljive skupine na trgu dela). Ta sektor ustvarja kakovostna delovna mesta in prispeva k trajnostnemu razvoju, saj zagotavlja delovna mesta na lokalni ravni, spodbuja dinamiko podeželskih območij, ustvarja družbeni kapital ter omogoča proces sektorskega in teritorialnega prestrukturiranja. Zato bi bilo koristno imeti na voljo količinsko in kakovostno primerljive statistike za države članice, da bi izboljšali razumevanje tega sektorja.

| 2.7 | EESO meni, da bi bilo treba natančneje proučiti ali pregledati več vidikov ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije, kot so na primer enake možnosti na trgu dela. |
| --- | --- |

2.7

EESO meni, da bi bilo treba natančneje proučiti ali pregledati več vidikov ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije, kot so na primer enake možnosti na trgu dela.

| 2.8 | Če je treba še dokazovati smotrnost kohezijske politike v EU, so v poročilu navedeni novi elementi:






  — | tržne sile dajejo prednost glavnim mestom; pretok delavcev in brezposelnih oseb je usmerjen vanje, vendar pa je eldorado, ki ga ponujajo, pogosto zavajajoč. Razprave, ki naj bi spodbujale mobilnost kot sredstvo za boj proti brezposelnosti ne smejo podcenjevati tega vidika; |
| --- | --- | --- |

2.8

Če je treba še dokazovati smotrnost kohezijske politike v EU, so v poročilu navedeni novi elementi:

—

tržne sile dajejo prednost glavnim mestom; pretok delavcev in brezposelnih oseb je usmerjen vanje, vendar pa je eldorado, ki ga ponujajo, pogosto zavajajoč. Razprave, ki naj bi spodbujale mobilnost kot sredstvo za boj proti brezposelnosti ne smejo podcenjevati tega vidika;

| — | glavna mesta so pogosto edino gonilo rasti. Samo tri države imajo sekundarne pole rasti, ki so gospodarsko trajnostni in imajo mednarodni značaj, kar lahko pojasni, zakaj se povprečna stopnja rasti na regionalni ravni giblje med 0 % in 8,6 % (1997–2004); |
| --- | --- |

—

glavna mesta so pogosto edino gonilo rasti. Samo tri države imajo sekundarne pole rasti, ki so gospodarsko trajnostni in imajo mednarodni značaj, kar lahko pojasni, zakaj se povprečna stopnja rasti na regionalni ravni giblje med 0 % in 8,6 % (1997–2004);

| — | medtem ko ena država kot celota lahko doseže kritični prag 75 % – pri tem je gonilo glavno mesto – pa bodo številne regije za to potrebovale veliko več časa. |
| --- | --- |

—

medtem ko ena država kot celota lahko doseže kritični prag 75 % – pri tem je gonilo glavno mesto – pa bodo številne regije za to potrebovale veliko več časa.

Zato je torej nujno, da se ozemeljska kohezija, ki se, kot se zdi, vse bolj uveljavlja kot sam temelj ekonomske in socialne kohezije, povsem prizna kot splošni cilj EU.

| 2.9 | EESO pozdravlja nov način prikaza kohezije v Evropi, in sicer s primerjavo z razmerami svetovnih konkurentov in poudarjanjem vloge glavnih mest ter posledic v zvezi s trajnostnim razvojem (predvsem neuravnotežen razvoj in okoljski pritiski) in vpliva podnebnih sprememb na regionalno raven. |
| --- | --- |

2.9

EESO pozdravlja nov način prikaza kohezije v Evropi, in sicer s primerjavo z razmerami svetovnih konkurentov in poudarjanjem vloge glavnih mest ter posledic v zvezi s trajnostnim razvojem (predvsem neuravnotežen razvoj in okoljski pritiski) in vpliva podnebnih sprememb na regionalno raven.

| 2.10 | EESO podpira cilj Evropske unije, da prevzame vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam. Vendar pa bo to, če države zunaj EU temu ne bodo sledile, ogrozilo konkurenčnost EU in vplivalo na evropsko kohezijsko politiko. Posledice izkrivljanja konkurence bi bile spodbujanje selitev podjetij v države, ki niso vključene v politiko podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

2.10

EESO podpira cilj Evropske unije, da prevzame vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam. Vendar pa bo to, če države zunaj EU temu ne bodo sledile, ogrozilo konkurenčnost EU in vplivalo na evropsko kohezijsko politiko. Posledice izkrivljanja konkurence bi bile spodbujanje selitev podjetij v države, ki niso vključene v politiko podnebnih sprememb.

| 2.11 | EESO izraža zadovoljstvo nad tem, da je v središču pozornosti ponovno ozemeljski vidik kohezije, ki je bil kljub sprejetju Evropske perspektive prostorskega razvoja (1999) do sedaj obrobnega pomena. Strategija za urbani razvoj, Teritorialna agenda in Leipziška listina navajajo niz ključnih načel urbanega razvoja, EESO pa je v okviru industrijske in inovacijske politike v ospredje postavil metropolitanska območja in grozde. |
| --- | --- |

2.11

EESO izraža zadovoljstvo nad tem, da je v središču pozornosti ponovno ozemeljski vidik kohezije, ki je bil kljub sprejetju Evropske perspektive prostorskega razvoja (1999) do sedaj obrobnega pomena. Strategija za urbani razvoj, Teritorialna agenda in Leipziška listina navajajo niz ključnih načel urbanega razvoja, EESO pa je v okviru industrijske in inovacijske politike v ospredje postavil metropolitanska območja in grozde.

| 2.12 | Zadnje poglavje, ki pomeni vez med politikami Skupnosti in kohezijo, je najmanj prepričljivo: naveden je niz ukrepov, sprejetih v okviru lizbonske strategije, niso pa poudarjeni dejanski in zanesljivi učinki na kohezijo. |
| --- | --- |

2.12

Zadnje poglavje, ki pomeni vez med politikami Skupnosti in kohezijo, je najmanj prepričljivo: naveden je niz ukrepov, sprejetih v okviru lizbonske strategije, niso pa poudarjeni dejanski in zanesljivi učinki na kohezijo.

3.   Priporočila

| 3.1 | Ne da bi želel posegati v prihodnje mnenje na lastno pobudo, ki bo odgovor na javno posvetovanje Komisije o prihodnjem evropskem proračunu, EESO ponovno poudarja nekatera svoja predhodna priporočila. |
| --- | --- |

3.1

Ne da bi želel posegati v prihodnje mnenje na lastno pobudo, ki bo odgovor na javno posvetovanje Komisije o prihodnjem evropskem proračunu, EESO ponovno poudarja nekatera svoja predhodna priporočila.

| 3.1.1 | Strukturni skladi so trenutno omejeni izključno na dodeljevanje subvencij. Odbor je v enem svojih prejšnjih mnenj (5) predlagal ponovni razmislek o načinu njihovega finančnega inženiringa, da bi s pomočjo Evropskega investicijskega sklada in EIB povečali njihove učinke. Predlagal je, da se te subvencije pretvorijo v finančne produkte, kar bi imelo učinek vzvoda: en euro za jamstvo posojila tveganega kapitala bi na primer omogočil pridobiti pet do deset eurov za naložbe MSP. Primer programa JEREMIE je treba razširiti (6). |
| --- | --- |

3.1.1

Strukturni skladi so trenutno omejeni izključno na dodeljevanje subvencij. Odbor je v enem svojih prejšnjih mnenj (5) predlagal ponovni razmislek o načinu njihovega finančnega inženiringa, da bi s pomočjo Evropskega investicijskega sklada in EIB povečali njihove učinke. Predlagal je, da se te subvencije pretvorijo v finančne produkte, kar bi imelo učinek vzvoda: en euro za jamstvo posojila tveganega kapitala bi na primer omogočil pridobiti pet do deset eurov za naložbe MSP. Primer programa JEREMIE je treba razširiti (6).

| 3.1.2 | Prav tako bi lahko sprostili sredstva, ne da bi povišali prispevek držav članic, in jih namenili projektom, ki imajo evropsko dodano vrednost (predvsem manjkajoči členi v verigi vseevropskih omrežij (TEN), Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji). |
| --- | --- |

3.1.2

Prav tako bi lahko sprostili sredstva, ne da bi povišali prispevek držav članic, in jih namenili projektom, ki imajo evropsko dodano vrednost (predvsem manjkajoči členi v verigi vseevropskih omrežij (TEN), Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji).

| 3.1.2.1 | EESO je že večkrat kritiziral sistem DDV v okviru evropskega proračuna, in sicer zaradi stroškov zbiranja, nadzorovanja in upravnih stroškov, ki so pretirano visoki (7). Te stroške je treba zmanjšati, kar bi sprostilo sredstva za skupne projekte. |
| --- | --- |

3.1.2.1

EESO je že večkrat kritiziral sistem DDV v okviru evropskega proračuna, in sicer zaradi stroškov zbiranja, nadzorovanja in upravnih stroškov, ki so pretirano visoki (7). Te stroške je treba zmanjšati, kar bi sprostilo sredstva za skupne projekte.

| 3.1.2.2 | Treba bi bilo končati stalno prakso, da se državam članicam povrnejo neporabljena sredstva iz že tako skromnega evropskega proračuna. Ta sredstva sicer predstavljajo zelo majhen odstotek letnega proračuna, vendar pa so v obdobju 2000–2005 znašala skoraj 45 milijard EUR, ki bi jih lahko koristno porabili (8). |
| --- | --- |

3.1.2.2

Treba bi bilo končati stalno prakso, da se državam članicam povrnejo neporabljena sredstva iz že tako skromnega evropskega proračuna. Ta sredstva sicer predstavljajo zelo majhen odstotek letnega proračuna, vendar pa so v obdobju 2000–2005 znašala skoraj 45 milijard EUR, ki bi jih lahko koristno porabili (8).

| 3.1.2.3 | Ker se vse države članice srečujejo z demografskim staranjem prebivalstva, ki povzroča večje stroške za socialno varnost, in ker imajo v okviru pakta za stabilnost proračunske omejitve, bi lahko javno-zasebna partnerstva ponudila alternativno rešitev, ki bi temeljila na sposobnosti javnih uprav (predvsem na podnacionalni ravni), da se pogajajo o uravnoteženih sporazumih z zasebnim sektorjev, kar pa zahteva okrepitev upravnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

3.1.2.3

Ker se vse države članice srečujejo z demografskim staranjem prebivalstva, ki povzroča večje stroške za socialno varnost, in ker imajo v okviru pakta za stabilnost proračunske omejitve, bi lahko javno-zasebna partnerstva ponudila alternativno rešitev, ki bi temeljila na sposobnosti javnih uprav (predvsem na podnacionalni ravni), da se pogajajo o uravnoteženih sporazumih z zasebnim sektorjev, kar pa zahteva okrepitev upravnih zmogljivosti.

| 3.2 | Strateške smernice, ki usmerjajo regionalno politiko, so v skladu z lizbonsko strategijo. EESO predlaga, da regionalna politika na bolj uravnotežen način upošteva strategijo trajnostnega razvoja, ki je povezana predvsem s kohezijo v vseh vidikih, saj je lizbonska strategija, ki jo dopolnjuje, osredotočena na konkurenčnost (9). | LIZBONSKA STRATEGIJA | STRATEGIJA TRAJNOSTNEGA RAZVOJA |
| --- | --- | --- | --- |
| Časovno obdobje | 2010 | Rok ni določen; dolgoročno |
| Prostor | Evropska unija | Zaradi svoje zunanje razsežnosti presega evropski okvir. |
| Prednostne naloge (10) | Izboljšati rast in delovna mesta, zagotoviti dinamiko in učinkovito delovanje območja eura, narediti Evropo bolj privlačno za investitorje in delavce, z znanjem in inovacijami spodbuditi rast, privabiti in obdržati večje število oseb na trgu dela in posodobiti sisteme socialne varnosti, izboljšati sposobnost prilagajanja delavcev in podjetij ter povečati prožnost trga dela, izboljšati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in strokovnim usposabljanjem. | Odzvati se na podnebne spremembe, spodbujati zdravje – javno zdravje, boriti se proti socialni izključenosti in obravnavati demografske spremembe, bolje upravljati z naravnimi viri, spremeniti promet v bolj trajnostnega, boriti se proti revščini na svetu, spodbujati razvoj. |

3.2

Strateške smernice, ki usmerjajo regionalno politiko, so v skladu z lizbonsko strategijo. EESO predlaga, da regionalna politika na bolj uravnotežen način upošteva strategijo trajnostnega razvoja, ki je povezana predvsem s kohezijo v vseh vidikih, saj je lizbonska strategija, ki jo dopolnjuje, osredotočena na konkurenčnost (9).

LIZBONSKA STRATEGIJA

STRATEGIJA TRAJNOSTNEGA RAZVOJA

Časovno obdobje

2010

Rok ni določen; dolgoročno

Prostor

Evropska unija

Zaradi svoje zunanje razsežnosti presega evropski okvir.

Prednostne naloge (10)

Izboljšati rast in delovna mesta, zagotoviti dinamiko in učinkovito delovanje območja eura, narediti Evropo bolj privlačno za investitorje in delavce, z znanjem in inovacijami spodbuditi rast, privabiti in obdržati večje število oseb na trgu dela in posodobiti sisteme socialne varnosti, izboljšati sposobnost prilagajanja delavcev in podjetij ter povečati prožnost trga dela, izboljšati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in strokovnim usposabljanjem.

Odzvati se na podnebne spremembe, spodbujati zdravje – javno zdravje, boriti se proti socialni izključenosti in obravnavati demografske spremembe, bolje upravljati z naravnimi viri, spremeniti promet v bolj trajnostnega, boriti se proti revščini na svetu, spodbujati razvoj.

| 3.2.1 | Z zemljevidov na naslednji strani, ki jih je izdelal ESPON (Evropsko omrežje za opazovanje prostorskega razvoja), je razvidna polarizacija in vse večja „metropolizacija“ do leta 2030, ki naj bi bili posledica nadaljnjega razvoja lizbonske strategije v sedanji smeri. Scenarij, ki temelji bolj na koheziji, naj bi omogočil razširitev gospodarskega središča in predvsem pojav novih polov rasti (baltske regije, vzhodni del, ki ga razmejujejo Dunaj, Berlin, Varšava in Budimpešta, južna Francija in Katalonija). |
| --- | --- |

3.2.1

Z zemljevidov na naslednji strani, ki jih je izdelal ESPON (Evropsko omrežje za opazovanje prostorskega razvoja), je razvidna polarizacija in vse večja „metropolizacija“ do leta 2030, ki naj bi bili posledica nadaljnjega razvoja lizbonske strategije v sedanji smeri. Scenarij, ki temelji bolj na koheziji, naj bi omogočil razširitev gospodarskega središča in predvsem pojav novih polov rasti (baltske regije, vzhodni del, ki ga razmejujejo Dunaj, Berlin, Varšava in Budimpešta, južna Francija in Katalonija).

| 3.2.2 | EESO poudarja (11) pomen razvoja in izvajanja policentrizma na dveh ravneh v okviru usklajenega razvoja, da bi se izognili negativnim učinkom polarizacije (12). Prva raven bi omogočila nastanek polov rasti v vsej Evropi in s tem razširitev rasti in delovnih mest zunaj gospodarskega središča (peterokotnik). Druga raven bi utrdila vezi in sinergije med velikimi urbanimi središči in podeželskimi območji, da bi se s tem izognili predvsem „teritorialni razdrobljenosti“ v okviru same nomenklature NUTS (Nomenklatura statističnih teritorialnih enot). |
| --- | --- |

3.2.2

EESO poudarja (11) pomen razvoja in izvajanja policentrizma na dveh ravneh v okviru usklajenega razvoja, da bi se izognili negativnim učinkom polarizacije (12). Prva raven bi omogočila nastanek polov rasti v vsej Evropi in s tem razširitev rasti in delovnih mest zunaj gospodarskega središča (peterokotnik). Druga raven bi utrdila vezi in sinergije med velikimi urbanimi središči in podeželskimi območji, da bi se s tem izognili predvsem „teritorialni razdrobljenosti“ v okviru same nomenklature NUTS (Nomenklatura statističnih teritorialnih enot).

| 3.3 | Glede na naraščajočo prevlado glavnih mest na področju ustvarjanja bogastva, dejavnosti in delovnih mest, predvsem v nekaterih novih državah članicah (13), ter močne povezave med stopnjo rasti BDP in inflacijo bi morale vlade in civilna družba držav, ki se bodo pridružile območju eura, posebno pozornost nameniti učinku prehoda na enotno valuto na njihovo notranjo kohezijo. Notranja kohezija je lahko izpostavljena pritiskom, če imajo različne regije v isti državi različno dinamiko. Če torej ne prezremo prednosti, ki jih prinaša uvedba eura (14), bodo poleg politike enotne obrestne mere, ki morda ne bo zadovoljila posebnih zahtev nacionalnega gospodarstva, učinke te politike različno občutila tudi velika gospodarska središča (vključno z glavnimi mesti) in druge regije. Poleg tega bo za zmanjšanje tega pojava treba okrepiti usklajevanje ekonomskih politik držav članic (15). |
| --- | --- |

3.3

Glede na naraščajočo prevlado glavnih mest na področju ustvarjanja bogastva, dejavnosti in delovnih mest, predvsem v nekaterih novih državah članicah (13), ter močne povezave med stopnjo rasti BDP in inflacijo bi morale vlade in civilna družba držav, ki se bodo pridružile območju eura, posebno pozornost nameniti učinku prehoda na enotno valuto na njihovo notranjo kohezijo. Notranja kohezija je lahko izpostavljena pritiskom, če imajo različne regije v isti državi različno dinamiko. Če torej ne prezremo prednosti, ki jih prinaša uvedba eura (14), bodo poleg politike enotne obrestne mere, ki morda ne bo zadovoljila posebnih zahtev nacionalnega gospodarstva, učinke te politike različno občutila tudi velika gospodarska središča (vključno z glavnimi mesti) in druge regije. Poleg tega bo za zmanjšanje tega pojava treba okrepiti usklajevanje ekonomskih politik držav članic (15).

| 3.4 | Pomen storitev splošnega pomena je v poročilu ponovno poudarjen. V skladu z novim protokolom o storitvah splošnega pomena, ki ga je opredelila medvladna konferenca 2007, EESO ponavlja zahtevo, da je treba na ravni Skupnosti opredeliti „skupna merila in standarde za storitve splošnega pomena (gospodarske in negospodarske), vključno s socialnimi storitvami splošnega pomena, in jih navesti v okvirni direktivi, sprejeti v postopku soodločanja, ki bi služila kot skupni okvir, prilagojen njihovim posebnostim“ (16). |
| --- | --- |

3.4

Pomen storitev splošnega pomena je v poročilu ponovno poudarjen. V skladu z novim protokolom o storitvah splošnega pomena, ki ga je opredelila medvladna konferenca 2007, EESO ponavlja zahtevo, da je treba na ravni Skupnosti opredeliti „skupna merila in standarde za storitve splošnega pomena (gospodarske in negospodarske), vključno s socialnimi storitvami splošnega pomena, in jih navesti v okvirni direktivi, sprejeti v postopku soodločanja, ki bi služila kot skupni okvir, prilagojen njihovim posebnostim“ (16).

| 3.5 | „Po mnenju Odbora [njegovo stališče je v nedavnih poročilih povzel Evropski parlament] se kohezije ne more meriti samo s kazalniki BDP“. Zato zahteva „bolj reprezentativen kazalnik kohezije, ki bi poleg BDP vključeval še spremenljivke, kot sta stopnja zaposlitve in brezposelnosti, obseg socialne zaščite, stopnjo dostopa do storitev splošnega pomena itd“ (17). Te kazalnike bi morali poleg tega dopolniti s kazalniki neenakosti porazdelitve dohodkov (Ginijev količnik ali razmerje kvintilnih razredov) in s kazalniki emisij CO2 (na prebivalca ali razvoj od leta 1990). Na splošno je treba razviti evropske statistične instrumente, predvsem glede NUTS, in okrepiti vezi med Eurostatom in nacionalnimi statističnimi uradi, da bo čim prej mogoč dostop do najbolj izčrpnih in natančnih podatkov (18). |
| --- | --- |

3.5

„Po mnenju Odbora [njegovo stališče je v nedavnih poročilih povzel Evropski parlament] se kohezije ne more meriti samo s kazalniki BDP“. Zato zahteva „bolj reprezentativen kazalnik kohezije, ki bi poleg BDP vključeval še spremenljivke, kot sta stopnja zaposlitve in brezposelnosti, obseg socialne zaščite, stopnjo dostopa do storitev splošnega pomena itd“ (17). Te kazalnike bi morali poleg tega dopolniti s kazalniki neenakosti porazdelitve dohodkov (Ginijev količnik ali razmerje kvintilnih razredov) in s kazalniki emisij CO2 (na prebivalca ali razvoj od leta 1990). Na splošno je treba razviti evropske statistične instrumente, predvsem glede NUTS, in okrepiti vezi med Eurostatom in nacionalnimi statističnimi uradi, da bo čim prej mogoč dostop do najbolj izčrpnih in natančnih podatkov (18).

| 3.6 | EESO predlaga, da se prouči, ali bi bilo ustrezneje v naslednji fazi dodelitve sredstev iz strukturnih skladov uporabiti ekonomski kazalnik bruto nacionalnega dohodka (BND), in ne BDP kot pri Kohezijskem skladu. S tem bi lahko upoštevali ljudi, ki se vsak dan vozijo na delovno mesto – gospodarske posledice tega namreč prispevajo k zapolnitvi vrzeli, kot je to poudarjeno v poročilu – in hkrati spodbujali mobilnost na vseh ravneh ali celo tok neposrednih tujih naložb, od katerih se del dohodka vrača v državo izvora. Tako BND v nasprotju z BDP upošteva te prilive in odlive. Za nekatere države (Luksemburg, Irska, Češka, Estonija, Ciper, Madžarska ter v manjši meri Poljska in Romunija) je lahko razlika precejšnja, kar lahko vodi do dodelitve sredstev iz strukturnih skladov, ki ni optimalna. Prav tako je treba poudariti, da ti podatki niso na voljo na ravni NUTS, zato je to treba, če je le mogoče, popraviti. |
| --- | --- |

3.6

EESO predlaga, da se prouči, ali bi bilo ustrezneje v naslednji fazi dodelitve sredstev iz strukturnih skladov uporabiti ekonomski kazalnik bruto nacionalnega dohodka (BND), in ne BDP kot pri Kohezijskem skladu. S tem bi lahko upoštevali ljudi, ki se vsak dan vozijo na delovno mesto – gospodarske posledice tega namreč prispevajo k zapolnitvi vrzeli, kot je to poudarjeno v poročilu – in hkrati spodbujali mobilnost na vseh ravneh ali celo tok neposrednih tujih naložb, od katerih se del dohodka vrača v državo izvora. Tako BND v nasprotju z BDP upošteva te prilive in odlive. Za nekatere države (Luksemburg, Irska, Češka, Estonija, Ciper, Madžarska ter v manjši meri Poljska in Romunija) je lahko razlika precejšnja, kar lahko vodi do dodelitve sredstev iz strukturnih skladov, ki ni optimalna. Prav tako je treba poudariti, da ti podatki niso na voljo na ravni NUTS, zato je to treba, če je le mogoče, popraviti.

4.   Odgovori na nekatera vprašanja posvetovanja

4.1   Kako se lahko regije odzovejo na pritisk prestrukturiranja v sektorju nizke in srednje tehnologije, ki ga ustvarjajo dinamični konkurenti?

| 4.1.1 | V zvezi s povečanjem števila proizvodov evropskih podjetij se je pokazalo, da je pristop 7. okvirnega program za raziskave in razvoj in okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, katerih cilj je spodbujati MSP in regije znanja, še vedno preveč usmerjen „od zgoraj navzdol“ (top-down). Treba je spodbujati „povezovanje z mrežami tehnoloških središč in središč znanstvene odličnosti“ in s tehnološkimi parki ter „strukturirane vezi med akademijami, industrijo in vlado“. To pomeni, da je treba upoštevati dejstvo, da s potrebo po inovacijah obstaja nevarnost, da bo nastala nova razdrobljenost, če ne bomo oblikovali novih področij pristojnosti, da bi javnost pripravili na spremembe (19). Zato se je treba bolj osredotočiti na vidik kakovosti dela, ker je „poleg povečanja naložb v raziskave in razvoj, naložb na splošno ter naložb v izobraževanje in usposabljanje glede na zahteve družbe znanja in informacijske družbe kakovost delovnega življenja ključ za povečanje rasti produktivnosti in inovacijske sposobnosti podjetij. To dokazujejo znanstvene študije o povezavi med kakovostjo dela in produktivnostjo ter o pomenu, ki ga ima ‚dobro delo‘ za motivacijo pri delu in delavnost s stališča delojemalcev, ki jih to zadeva“ (20). |
| --- | --- |

4.1.1

V zvezi s povečanjem števila proizvodov evropskih podjetij se je pokazalo, da je pristop 7. okvirnega program za raziskave in razvoj in okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, katerih cilj je spodbujati MSP in regije znanja, še vedno preveč usmerjen „od zgoraj navzdol“ (top-down). Treba je spodbujati „povezovanje z mrežami tehnoloških središč in središč znanstvene odličnosti“ in s tehnološkimi parki ter „strukturirane vezi med akademijami, industrijo in vlado“. To pomeni, da je treba upoštevati dejstvo, da s potrebo po inovacijah obstaja nevarnost, da bo nastala nova razdrobljenost, če ne bomo oblikovali novih področij pristojnosti, da bi javnost pripravili na spremembe (19). Zato se je treba bolj osredotočiti na vidik kakovosti dela, ker je „poleg povečanja naložb v raziskave in razvoj, naložb na splošno ter naložb v izobraževanje in usposabljanje glede na zahteve družbe znanja in informacijske družbe kakovost delovnega življenja ključ za povečanje rasti produktivnosti in inovacijske sposobnosti podjetij. To dokazujejo znanstvene študije o povezavi med kakovostjo dela in produktivnostjo ter o pomenu, ki ga ima ‚dobro delo‘ za motivacijo pri delu in delavnost s stališča delojemalcev, ki jih to zadeva“ (20).

| 4.1.2 | Glede industrijske politike, „ugotavljanje sinergij in vključevanje vseh zainteresiranih za uspešno uresničevanje strukturnih sprememb [...] lahko omogoči socialno sprejemljivo obvladovanje sprememb v industriji, če je pri predvidevanju in obvladovanju sprememb zagotovljeno sistematično vključevanje socialnih partnerjev in če si dosledno prizadevamo za doseganje dvojnega cilja, konkurenčnosti podjetij in zmanjševanja negativnih socialnih posledic na najnižjo možno mero“ (21). |
| --- | --- |

4.1.2

Glede industrijske politike, „ugotavljanje sinergij in vključevanje vseh zainteresiranih za uspešno uresničevanje strukturnih sprememb [...] lahko omogoči socialno sprejemljivo obvladovanje sprememb v industriji, če je pri predvidevanju in obvladovanju sprememb zagotovljeno sistematično vključevanje socialnih partnerjev in če si dosledno prizadevamo za doseganje dvojnega cilja, konkurenčnosti podjetij in zmanjševanja negativnih socialnih posledic na najnižjo možno mero“ (21).

| 4.1.3 | V čezmejnih regijah bi lahko spodbudili industrijske spremembe „z uvedbo izbirnega nadnacionalnega okvira za pogajanja, kot je bilo najavljeno v socialni agendi 2005–2010“ (22). |
| --- | --- |

4.1.3

V čezmejnih regijah bi lahko spodbudili industrijske spremembe „z uvedbo izbirnega nadnacionalnega okvira za pogajanja, kot je bilo najavljeno v socialni agendi 2005–2010“ (22).

| 4.1.4 | Odbor podpira zahtevo Evropskega parlamenta za oceno preselitev podjetij in spremljanja tega na teritorialni ravni (izgubljena/nova delovna mesta, vrste delovnih mest, posledice za gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo) ter za konkretne predloge v obliki periodičnih poročil (23). |
| --- | --- |

4.1.4

Odbor podpira zahtevo Evropskega parlamenta za oceno preselitev podjetij in spremljanja tega na teritorialni ravni (izgubljena/nova delovna mesta, vrste delovnih mest, posledice za gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo) ter za konkretne predloge v obliki periodičnih poročil (23).

| 4.1.5 | Z delom neporabljenih sredstev bi lahko povečali sredstva Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – novega instrumenta, ki hitro nudi začasno podporo delavcem, ki so izgubili delo „zaradi globalizacije“. Hkrati bi bilo treba pregledati merila upravičenosti in zmanjšati število odpuščenih delavcev, ki je potrebno za posredovanje tega sklada, glede na to, da MSP predstavljajo 99,8 % podjetij (91,5 % mikro podjetij) in 67, 1 % celotne zaposlenosti. |
| --- | --- |

4.1.5

Z delom neporabljenih sredstev bi lahko povečali sredstva Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – novega instrumenta, ki hitro nudi začasno podporo delavcem, ki so izgubili delo „zaradi globalizacije“. Hkrati bi bilo treba pregledati merila upravičenosti in zmanjšati število odpuščenih delavcev, ki je potrebno za posredovanje tega sklada, glede na to, da MSP predstavljajo 99,8 % podjetij (91,5 % mikro podjetij) in 67, 1 % celotne zaposlenosti.

| 4.1.6 | V skladu s splošnimi določbami strukturnih skladov se mora podjetje, ki je prejelo tako pomoč, zavezati k ohranitvi svojih naložb v regiji prejema za obdobje 7 let. To določbo je treba ohraniti. |
| --- | --- |

4.1.6

V skladu s splošnimi določbami strukturnih skladov se mora podjetje, ki je prejelo tako pomoč, zavezati k ohranitvi svojih naložb v regiji prejema za obdobje 7 let. To določbo je treba ohraniti.

| 4.1.7 | Po prvi oceni naj bi bila pobuda JEREMIE preveč osredotočena na ključne sektorje, MSP, ki niso dejavna v teh sektorjih, pa od nje nimajo dovolj koristi. |
| --- | --- |

4.1.7

Po prvi oceni naj bi bila pobuda JEREMIE preveč osredotočena na ključne sektorje, MSP, ki niso dejavna v teh sektorjih, pa od nje nimajo dovolj koristi.

| 4.1.8 | Vse evropske regije ne bodo sposobne doseči vodilne vloge v gospodarstvu, ki temelji na znanju, ker nimajo dovolj infrastrukture ali človeškega kapitala, ali pa njihova velikost ne omogoča ekonomije obsega. Te regije si bodo morale ustvariti položaj glede na sosednja metropolitanska območja in razvijati lokalne gospodarske dejavnosti ali pa se specializirati na področjih, kjer so učinki aglomeracije manjši ali kjer je zahtevana kritična masa nižja. EESO nasprotuje temu, da podeželska območja brez drugih možnosti postanejo kar del kmetijskih območij. |
| --- | --- |

4.1.8

Vse evropske regije ne bodo sposobne doseči vodilne vloge v gospodarstvu, ki temelji na znanju, ker nimajo dovolj infrastrukture ali človeškega kapitala, ali pa njihova velikost ne omogoča ekonomije obsega. Te regije si bodo morale ustvariti položaj glede na sosednja metropolitanska območja in razvijati lokalne gospodarske dejavnosti ali pa se specializirati na področjih, kjer so učinki aglomeracije manjši ali kjer je zahtevana kritična masa nižja. EESO nasprotuje temu, da podeželska območja brez drugih možnosti postanejo kar del kmetijskih območij.

| 4.1.9 | Ena od možnosti je v turističnih sektorjih in podobnih dejavnostih. To vključuje „nove poklicne usmeritve, ki bi se lahko razvile v podeželskem sektorju: trgovina s specifičnimi lokalnimi izdelki, tradicionalna in živilska obrt, storitve v zvezi s športom in ekološkimi aktivnostmi, avdiovizualni in virtualni centri, promocija kulture, varstvo otrok, avtokampi in počitniški domovi za mlade, naravna medicina, estetika telesa, tradicionalna gradnja in revitalizacija pisarniških prostorov, internetne kavarne, promocija lokalnih nepremičnin, pomoč pri novih dejavnostih, proizvajanje blaga in storitve tekoče potrošnje v turizmu, storitve za starejše osebe“ (24). Čim večjo pozornost in podporo je treba nameniti ekoturizmu, ki temelji na ekološkem upravljanju. Naloga ekoturizma je seznanjati državljane z razvojem, ki je trajnosten in spoštljiv do okolja in ki ne moti naravnega ravnotežja. Evropski socialni sklad in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) morati prispevati k temu. |
| --- | --- |

4.1.9

Ena od možnosti je v turističnih sektorjih in podobnih dejavnostih. To vključuje „nove poklicne usmeritve, ki bi se lahko razvile v podeželskem sektorju: trgovina s specifičnimi lokalnimi izdelki, tradicionalna in živilska obrt, storitve v zvezi s športom in ekološkimi aktivnostmi, avdiovizualni in virtualni centri, promocija kulture, varstvo otrok, avtokampi in počitniški domovi za mlade, naravna medicina, estetika telesa, tradicionalna gradnja in revitalizacija pisarniških prostorov, internetne kavarne, promocija lokalnih nepremičnin, pomoč pri novih dejavnostih, proizvajanje blaga in storitve tekoče potrošnje v turizmu, storitve za starejše osebe“ (24). Čim večjo pozornost in podporo je treba nameniti ekoturizmu, ki temelji na ekološkem upravljanju. Naloga ekoturizma je seznanjati državljane z razvojem, ki je trajnosten in spoštljiv do okolja in ki ne moti naravnega ravnotežja. Evropski socialni sklad in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) morati prispevati k temu.

| 4.1.10 | Kulturni turizem lahko številnim regijam ponudi zanimive možnosti. „Evropska unija bi v programih za spodbujanje najboljše prakse pri upravljanju storitev kulturnega turizma lahko uporabila sisteme natečajev in premij, zlasti v programu Evropske prestolnice kulture ter prihodnjem programu Evropskih destinacij odličnosti. Lahko bi tudi zagotovila svetovanje mestom in regijam, ki se bodo odločili kandidirati za programe te vrste, in jim namenila večjo finančno podporo kot doslej ter zanje morda uvedla hitre odobritve proračunskih sredstev iz strukturnih skladov“ (25). |
| --- | --- |

4.1.10

Kulturni turizem lahko številnim regijam ponudi zanimive možnosti. „Evropska unija bi v programih za spodbujanje najboljše prakse pri upravljanju storitev kulturnega turizma lahko uporabila sisteme natečajev in premij, zlasti v programu Evropske prestolnice kulture ter prihodnjem programu Evropskih destinacij odličnosti. Lahko bi tudi zagotovila svetovanje mestom in regijam, ki se bodo odločili kandidirati za programe te vrste, in jim namenila večjo finančno podporo kot doslej ter zanje morda uvedla hitre odobritve proračunskih sredstev iz strukturnih skladov“ (25).

4.2   Kakšen izziv pomenijo podnebne spremembe za kohezijsko politiko?

| 4.2.1 | EESO se strinja z mnenjem omrežja ESPON (26), v skladu s katerim bodo posledice podnebnih sprememb za posamezne regije različne in bodo zahtevale tudi različne odzive. Za regije v gospodarskem središču bo cilj ohraniti gospodarsko produktivnost z zmanjšanjem negativnih učinkov gospodarskih aglomeracij (onesnaženost zraka in emisije CO2). Treba je razviti inovativne in učinkovite sisteme javnega prometa in boljšo rabo zemljišč. V južnih evropskih regijah in tudi v gorskih območjih bo glavni izziv omejitev nenadzorovane rabe zemljišč in gradnje. Bolj oddaljena območja bodo potrebovala inovativne rešitve za izboljšanje dostopnosti in sicer z ukrepi, ki dolgoročno ne bodo povzročali negativnih učinkov. |
| --- | --- |

4.2.1

EESO se strinja z mnenjem omrežja ESPON (26), v skladu s katerim bodo posledice podnebnih sprememb za posamezne regije različne in bodo zahtevale tudi različne odzive. Za regije v gospodarskem središču bo cilj ohraniti gospodarsko produktivnost z zmanjšanjem negativnih učinkov gospodarskih aglomeracij (onesnaženost zraka in emisije CO2). Treba je razviti inovativne in učinkovite sisteme javnega prometa in boljšo rabo zemljišč. V južnih evropskih regijah in tudi v gorskih območjih bo glavni izziv omejitev nenadzorovane rabe zemljišč in gradnje. Bolj oddaljena območja bodo potrebovala inovativne rešitve za izboljšanje dostopnosti in sicer z ukrepi, ki dolgoročno ne bodo povzročali negativnih učinkov.

| 4.2.2 | EESO predlaga proračunsko okrepitev in dopolnitev Sklada solidarnosti, ki trenutno zagotavlja pomoč v nujnih primerih naravnih nesreč. Da bi bila prizadevanja EU na področju podnebnih sprememb, za katere so potrebni dolgoročni ukrepi, bolj prepoznavna, EESO predlaga, da odslej Sklad solidarnosti sofinancira tudi projekte za preventivno upravljanje s tveganji. |
| --- | --- |

4.2.2

EESO predlaga proračunsko okrepitev in dopolnitev Sklada solidarnosti, ki trenutno zagotavlja pomoč v nujnih primerih naravnih nesreč. Da bi bila prizadevanja EU na področju podnebnih sprememb, za katere so potrebni dolgoročni ukrepi, bolj prepoznavna, EESO predlaga, da odslej Sklad solidarnosti sofinancira tudi projekte za preventivno upravljanje s tveganji.

| 4.2.3 | Za financiranje projektov v okviru različnih programov in proračunskih postavk je treba določiti jasna in pregledna merila za odobritev. Ta merila se morajo nanašati na trajnostni razvoj in upoštevati posledice projekta na okolje, zdravje, zaposlovanje in konkurenčnost EU (27). |
| --- | --- |

4.2.3

Za financiranje projektov v okviru različnih programov in proračunskih postavk je treba določiti jasna in pregledna merila za odobritev. Ta merila se morajo nanašati na trajnostni razvoj in upoštevati posledice projekta na okolje, zdravje, zaposlovanje in konkurenčnost EU (27).

4.3   Kako lahko kohezijska politika bolje spodbuja skladen, uravnotežen in trajnostni razvoj ob upoštevanju raznolikosti ozemelj EU, kot so najmanj razvita območja, otoki, podeželja, obalna območja ter tudi mesta, nazadujoče industrijske regije in druga območja s posebnimi geografskimi značilnostmi?

| 4.4 | EESO se je že večkrat zavzel za izvajanje policentrizma na območju EU. V četrtem poročilu je poudarjen prevladujoč položaj gospodarskega središča (peterokotnika) in vse večji pomen glavnih mest ter tudi s tem povezani socialni in okoljski stroški. EESO prav tako zagovarja razvoj sekundarnih polov rasti in metropolitanskih območij ter krepitev sinergije in komplementarnosti med urbanimi središči in bolj odročnimi regijami (28). V poročilu bi lahko redno ovrednotili socio-ekonomske razmere metropolitanskih območij, za kar bi bilo treba razviti statistični instrument za spremljanje (29). EESO poleg tega meni, da bi bili lahko v ta namen koristni teritorialni pakti za razvoj v okviru globalizacije, predvsem, če bi bili del v prihodnost usmerjenega pristopa za spodbujanje kulturnega razvoja družbe, ki bi vključeval vse ljudi (30). |
| --- | --- |

4.4

EESO se je že večkrat zavzel za izvajanje policentrizma na območju EU. V četrtem poročilu je poudarjen prevladujoč položaj gospodarskega središča (peterokotnika) in vse večji pomen glavnih mest ter tudi s tem povezani socialni in okoljski stroški. EESO prav tako zagovarja razvoj sekundarnih polov rasti in metropolitanskih območij ter krepitev sinergije in komplementarnosti med urbanimi središči in bolj odročnimi regijami (28). V poročilu bi lahko redno ovrednotili socio-ekonomske razmere metropolitanskih območij, za kar bi bilo treba razviti statistični instrument za spremljanje (29). EESO poleg tega meni, da bi bili lahko v ta namen koristni teritorialni pakti za razvoj v okviru globalizacije, predvsem, če bi bili del v prihodnost usmerjenega pristopa za spodbujanje kulturnega razvoja družbe, ki bi vključeval vse ljudi (30).

| 4.4.1 | EESO meni, da bi bilo treba predvsem v okviru urbanega okolja izvajati model „družbeno odgovornega območja“, tj. območja, katerega razvoj, kot je navedeno v Bristolskem sporazumu (31) (december 2005), temelji na načelih trajnosti in upošteva ekonomski, socialni in okoljski vidik ter socio-ekonomski učinek staranja prebivalstva. Zato je bistveno ohraniti in spodbujati sodelovanje akterjev civilne družbe pri skupni opredelitvi smernic, ki jih podpira 6. okvirni program za raziskave in razvoj. 7. okvirni program za raziskave in razvoj predvideva posebne dejavnosti na področju človekovega razvoja in staranja (32). |
| --- | --- |

4.4.1

EESO meni, da bi bilo treba predvsem v okviru urbanega okolja izvajati model „družbeno odgovornega območja“, tj. območja, katerega razvoj, kot je navedeno v Bristolskem sporazumu (31) (december 2005), temelji na načelih trajnosti in upošteva ekonomski, socialni in okoljski vidik ter socio-ekonomski učinek staranja prebivalstva. Zato je bistveno ohraniti in spodbujati sodelovanje akterjev civilne družbe pri skupni opredelitvi smernic, ki jih podpira 6. okvirni program za raziskave in razvoj. 7. okvirni program za raziskave in razvoj predvideva posebne dejavnosti na področju človekovega razvoja in staranja (32).

| 4.4.2 | Ker območja, ki ustvarjajo delovna mesta in gospodarski potencial, lahko presežejo nacionalni okvir, bi bilo treba povečati sredstva programa Interreg za spodbujanje čezmejnega sodelovanja (33). |
| --- | --- |

4.4.2

Ker območja, ki ustvarjajo delovna mesta in gospodarski potencial, lahko presežejo nacionalni okvir, bi bilo treba povečati sredstva programa Interreg za spodbujanje čezmejnega sodelovanja (33).

| 4.4.3 | Glede najbolj oddaljenih regij „EESO pozdravlja namero Komisije, da v okviru konvergenčnega cilja vzpostavi poseben mehanizem nadomestil, ki bi pokrival vsakršno prikrajšanost najbolj oddaljenih regij in regij, ki so trajno strukturno prikrajšane“ (34). Glede na to, da je nad 50 % izdatkov za RR zgoščenih v zelo majhnem številu regij EU, EESO poziva, naj se „zagotovi več spodbud za prenos tehnologije med regijami“. EESO meni, da Evropska politika regij s trajnimi ovirami mora temeljiti na treh glavnih načelih: 1) trajnost (pojem „dohajanja“ ni ustrezen za te regije), 2) pozitivna diskriminacija za vzpostavitev realne enakosti z drugimi regijami in 3) sorazmernost za upoštevanje raznolikosti geografskih, demografskih in okoljskih značilnosti regij ter ovir, s katerimi se srečujejo. Za odpravo neenakosti bi lahko predvideli intervencijske ukrepe socialne narave, kot so: „neposredne pomoči za nekatere trgovinske dejavnosti ali ponudnike storitev, preferencialne tarife za domačine za pomorski ali zračni prevoz, obstoj visoko kakovostnih javnih služb itd“ (35). |
| --- | --- |

4.4.3

Glede najbolj oddaljenih regij „EESO pozdravlja namero Komisije, da v okviru konvergenčnega cilja vzpostavi poseben mehanizem nadomestil, ki bi pokrival vsakršno prikrajšanost najbolj oddaljenih regij in regij, ki so trajno strukturno prikrajšane“ (34). Glede na to, da je nad 50 % izdatkov za RR zgoščenih v zelo majhnem številu regij EU, EESO poziva, naj se „zagotovi več spodbud za prenos tehnologije med regijami“. EESO meni, da Evropska politika regij s trajnimi ovirami mora temeljiti na treh glavnih načelih: 1) trajnost (pojem „dohajanja“ ni ustrezen za te regije), 2) pozitivna diskriminacija za vzpostavitev realne enakosti z drugimi regijami in 3) sorazmernost za upoštevanje raznolikosti geografskih, demografskih in okoljskih značilnosti regij ter ovir, s katerimi se srečujejo. Za odpravo neenakosti bi lahko predvideli intervencijske ukrepe socialne narave, kot so: „neposredne pomoči za nekatere trgovinske dejavnosti ali ponudnike storitev, preferencialne tarife za domačine za pomorski ali zračni prevoz, obstoj visoko kakovostnih javnih služb itd“ (35).

| 4.4.3.1 | Komisija ima prav, ko pravi, da lahko omejitve v zvezi z dostopnostjo otokov pojasnimo z dejstvom, da je „čas potovanja z avtomobilom ali vlakom še daljši zaradi prečkanja morja“. Dostopnost je „poseben problem“, s katerim se morajo soočati otoki. Komisija ima prav tudi, ko poudarja problem manjšega števila otoškega prebivalstva. Večina otokov dejansko ne more biti odvisna od svojega notranjega trga. Toda njihove „dolgoročne razvojne možnosti“ določajo tudi drugi problemi, na primer omejeni viri, naravna tveganja in občutljivo okolje. |
| --- | --- |

4.4.3.1

Komisija ima prav, ko pravi, da lahko omejitve v zvezi z dostopnostjo otokov pojasnimo z dejstvom, da je „čas potovanja z avtomobilom ali vlakom še daljši zaradi prečkanja morja“. Dostopnost je „poseben problem“, s katerim se morajo soočati otoki. Komisija ima prav tudi, ko poudarja problem manjšega števila otoškega prebivalstva. Večina otokov dejansko ne more biti odvisna od svojega notranjega trga. Toda njihove „dolgoročne razvojne možnosti“ določajo tudi drugi problemi, na primer omejeni viri, naravna tveganja in občutljivo okolje.

| 4.4.3.2 | Člen 16 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti določa, da „... države članice v mejah svojih pristojnosti na področju uporabe te pogodbe [skrbijo] za to, da takšne službe delujejo na podlagi načel in pogojev, ki jim omogočajo izpolnjevanje njihovih nalog“. |
| --- | --- |

4.4.3.2

Člen 16 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti določa, da „... države članice v mejah svojih pristojnosti na področju uporabe te pogodbe [skrbijo] za to, da takšne službe delujejo na podlagi načel in pogojev, ki jim omogočajo izpolnjevanje njihovih nalog“.

| 4.4.3.3 | Med drugimi instrumenti lahko navedemo enotni model univerzalnih storitev za sektorje javnih storitev, katerega uporaba na teh področjih je predvidena s političnimi dokumenti in uredbami Evropske unije. Ta instrument je poudarjen v Zeleni knjigi o storitvah splošnega pomena (36). |
| --- | --- |

4.4.3.3

Med drugimi instrumenti lahko navedemo enotni model univerzalnih storitev za sektorje javnih storitev, katerega uporaba na teh področjih je predvidena s političnimi dokumenti in uredbami Evropske unije. Ta instrument je poudarjen v Zeleni knjigi o storitvah splošnega pomena (36).

| 4.4.4 | EESO opozarja na pomen sankcij za podjetja, ki prejemajo evropske subvencije, vendar se preselijo na drugo lokacijo v obdobju sedmih let. Javna sredstva se ne smejo zapravljati tako, da se za ukinitev delovnih mest namenjajo še subvencije. |
| --- | --- |

4.4.4

EESO opozarja na pomen sankcij za podjetja, ki prejemajo evropske subvencije, vendar se preselijo na drugo lokacijo v obdobju sedmih let. Javna sredstva se ne smejo zapravljati tako, da se za ukinitev delovnih mest namenjajo še subvencije.

4.5   Kako vplivajo v poročilu opredeljeni izzivi na ključne elemente socialne kohezije, kot so vključevanje, integracija in možnosti za vse? Ali so potrebna nadaljnja prizadevanja za predvidevanje in obvladovanje teh vplivov?

| 4.5.1 | Enakost spolov je v uredbah o strukturnih skladih izrecno navedena kot večsektorska razsežnost. Vendar se zdi, da so se prizadevanja v zvezi s tem načelom skoraj izključno osredotočila na vprašanja trga dela. Države članice je treba spodbujati k sprejetju integriranega pristopa (morebiti s pomočjo integriranih smernic lizbonske strategije in po potrebi z individualnimi priporočili). Za ovrednotenje operativnih programov so nujno potrebni podatki, razčlenjeni po spolu. |
| --- | --- |

4.5.1

Enakost spolov je v uredbah o strukturnih skladih izrecno navedena kot večsektorska razsežnost. Vendar se zdi, da so se prizadevanja v zvezi s tem načelom skoraj izključno osredotočila na vprašanja trga dela. Države članice je treba spodbujati k sprejetju integriranega pristopa (morebiti s pomočjo integriranih smernic lizbonske strategije in po potrebi z individualnimi priporočili). Za ovrednotenje operativnih programov so nujno potrebni podatki, razčlenjeni po spolu.

| 4.5.2 | Da bi parom omogočili odločanje o številu otrok, ki jih želijo imeti, bi morale države članice izvajati različne ukrepe, kot so „neposredna finančna pomoč, davčne olajšave ter ponudba gospodarsko uspešnih javnih ali zasebnih ustanov (na primer različne oblike jasli, vključno z jaslimi v podjetjih oziroma med podjetji), šole s podaljšanim bivanjem in storitve; v zvezi s tem je pomembno zagotoviti ne le količino, ampak tudi kakovost ustanov“ (37). Poleg tega EESO opozarja, da so se države članice na zasedanju Evropskega sveta v Barceloni junija 2002 dogovorile, da morajo zagotoviti otroško varstvo za najmanj 90 % otrok od starosti 3 let do začetka obveznega šolanja in za vsaj 33 % otrok do starosti 3 let. Prav tako je treba „določiti osnovni znesek javnih sredstev za otroke in družine, torej za naložbe v prihodnost, s čimer bi preprečili, da za to področje predvidena sredstva postanejo del kolektivnih stroškov, povezanih z vse večjim deležem starejšega prebivalstva, ki bi zaradi vedno starejših volivcev lahko dobili prednost“ (38). V zvezi s tem bi bilo smiselno razmisliti o ustanovitvi demografskega sklada. Cilj bi bil podpreti nacionalna prizadevanja za spodbujanje rodnosti in udeležbe žensk na trgu dela, in sicer s pomočjo večjih finančnih sredstev EU za ustanove za varstvo otrok in oskrbo starejših ter naložbe v prenovo/posodobitev šol, predvsem na podeželskih območjih. |
| --- | --- |

4.5.2

Da bi parom omogočili odločanje o številu otrok, ki jih želijo imeti, bi morale države članice izvajati različne ukrepe, kot so „neposredna finančna pomoč, davčne olajšave ter ponudba gospodarsko uspešnih javnih ali zasebnih ustanov (na primer različne oblike jasli, vključno z jaslimi v podjetjih oziroma med podjetji), šole s podaljšanim bivanjem in storitve; v zvezi s tem je pomembno zagotoviti ne le količino, ampak tudi kakovost ustanov“ (37). Poleg tega EESO opozarja, da so se države članice na zasedanju Evropskega sveta v Barceloni junija 2002 dogovorile, da morajo zagotoviti otroško varstvo za najmanj 90 % otrok od starosti 3 let do začetka obveznega šolanja in za vsaj 33 % otrok do starosti 3 let. Prav tako je treba „določiti osnovni znesek javnih sredstev za otroke in družine, torej za naložbe v prihodnost, s čimer bi preprečili, da za to področje predvidena sredstva postanejo del kolektivnih stroškov, povezanih z vse večjim deležem starejšega prebivalstva, ki bi zaradi vedno starejših volivcev lahko dobili prednost“ (38). V zvezi s tem bi bilo smiselno razmisliti o ustanovitvi demografskega sklada. Cilj bi bil podpreti nacionalna prizadevanja za spodbujanje rodnosti in udeležbe žensk na trgu dela, in sicer s pomočjo večjih finančnih sredstev EU za ustanove za varstvo otrok in oskrbo starejših ter naložbe v prenovo/posodobitev šol, predvsem na podeželskih območjih.

| 4.5.3 | Poleg podpore demografskemu razvoju „je treba ohraniti in izboljšati zdravje in varstvo otrok, omogočiti kakovostno izobraževanje za vse, predlagati sisteme za pomoč in podporo staršem, da bodo lahko zadovoljili potrebe in reševali težave. Posebno pozornost je treba nameniti družinam in otrokom, ki živijo v veliki revščini, tistim, ki potrebujejo posebno pomoč, ter priseljencem. Čeprav EESO ne more zanikati staranja evropskega prebivalstva in ocenjuje, da je demografska obnova nujno potrebna za preživetje celine, vendarle poudarja, da bi morale a) absorpcija množične brezposelnosti, b) možnost za stalno zaposlitev v starosti 25–35 let, c) resnična varnost zaposlitve na splošno omogočiti brezhibno ureditev upokojitve, ne glede na to, ali je aktivna ali ne“ (39). Evropski socialni sklad mora k temu precej prispevati. |
| --- | --- |

4.5.3

Poleg podpore demografskemu razvoju „je treba ohraniti in izboljšati zdravje in varstvo otrok, omogočiti kakovostno izobraževanje za vse, predlagati sisteme za pomoč in podporo staršem, da bodo lahko zadovoljili potrebe in reševali težave. Posebno pozornost je treba nameniti družinam in otrokom, ki živijo v veliki revščini, tistim, ki potrebujejo posebno pomoč, ter priseljencem. Čeprav EESO ne more zanikati staranja evropskega prebivalstva in ocenjuje, da je demografska obnova nujno potrebna za preživetje celine, vendarle poudarja, da bi morale a) absorpcija množične brezposelnosti, b) možnost za stalno zaposlitev v starosti 25–35 let, c) resnična varnost zaposlitve na splošno omogočiti brezhibno ureditev upokojitve, ne glede na to, ali je aktivna ali ne“ (39). Evropski socialni sklad mora k temu precej prispevati.

| 4.5.4 | EESO meni, da je treba na evropski ravni določiti vrsto skupnih ciljev glede dostopa do stanovanj in glede najnižjih standardov kakovosti stanovanj, ki določajo pojem dostojnega stanovanja (40). |
| --- | --- |

4.5.4

EESO meni, da je treba na evropski ravni določiti vrsto skupnih ciljev glede dostopa do stanovanj in glede najnižjih standardov kakovosti stanovanj, ki določajo pojem dostojnega stanovanja (40).

| 4.5.5 | „Evropske finančne institucije [naj] po zelo nizkih obrestnih merah zagotovijo sredstva za integrirane stanovanjske programe za mlade, družine z otroki, priseljence, starejše in invalide, ranljive družbene skupine itd., ter tako spodbujajo mobilnost delavcev, socialno raznolikost in znosno ceno za stanovalce. (...) EESO opozarja, da bo program JESSICA zagotovil elemente za oblikovanje jamstvenega sklada za večje projekte socialnih stanovanj, in poziva, da se to vprašanje preuči med vmesnim pregledom strukturnih skladov“ (41). |
| --- | --- |

4.5.5

„Evropske finančne institucije [naj] po zelo nizkih obrestnih merah zagotovijo sredstva za integrirane stanovanjske programe za mlade, družine z otroki, priseljence, starejše in invalide, ranljive družbene skupine itd., ter tako spodbujajo mobilnost delavcev, socialno raznolikost in znosno ceno za stanovalce. (...) EESO opozarja, da bo program JESSICA zagotovil elemente za oblikovanje jamstvenega sklada za večje projekte socialnih stanovanj, in poziva, da se to vprašanje preuči med vmesnim pregledom strukturnih skladov“ (41).

4.6   Katere so prihodnje ključne spretnosti in znanja, ki so bistveni za naše državljane pri spoprijemanju z novimi izzivi?

| 4.6.1 | Teritorialni pakti za razvoj, navedeni v odgovoru 2.1., ponujajo zanimiv pristop za odgovor na to vprašanje, saj različne razmere in dejanski izzivi zahtevajo uporabo različnih instrumentov in pristojnosti (glej 1.1). Socialni partnerji, ki od leta 2002 na spomladanskem Evropskem svetu predstavijo poročilo o svoji udeležbi pri vseživljenjskem učenju, morajo pri tem dejavno sodelovati. |
| --- | --- |

4.6.1

Teritorialni pakti za razvoj, navedeni v odgovoru 2.1., ponujajo zanimiv pristop za odgovor na to vprašanje, saj različne razmere in dejanski izzivi zahtevajo uporabo različnih instrumentov in pristojnosti (glej 1.1). Socialni partnerji, ki od leta 2002 na spomladanskem Evropskem svetu predstavijo poročilo o svoji udeležbi pri vseživljenjskem učenju, morajo pri tem dejavno sodelovati.

| 4.6.2 | „Odbor poudarja, da je podpora EU in vlad držav članic širokopasovni internetni povezavi, ki omogoča dostop do sistemov e-učenja, ključni pogoj za uporabo IKT pri vseživljenjskem učenju, zlasti na podeželskih območjih Skupnosti in v manjših mestih (42). (...) V tej zvezi EESO poziva Komisijo, da dostop do širokopasovne povezave prizna kot del širše strategije, katere cilj je zagotoviti, da se e-dostopu dodeli status javnega interesa. Odbor meni, da moramo biti (...) posebej pozorni na nevarnost pojava generacijskega prepada“ (43). |
| --- | --- |

4.6.2

„Odbor poudarja, da je podpora EU in vlad držav članic širokopasovni internetni povezavi, ki omogoča dostop do sistemov e-učenja, ključni pogoj za uporabo IKT pri vseživljenjskem učenju, zlasti na podeželskih območjih Skupnosti in v manjših mestih (42). (...) V tej zvezi EESO poziva Komisijo, da dostop do širokopasovne povezave prizna kot del širše strategije, katere cilj je zagotoviti, da se e-dostopu dodeli status javnega interesa. Odbor meni, da moramo biti (...) posebej pozorni na nevarnost pojava generacijskega prepada“ (43).

4.7   Kakšna je najprimernejša razdelitev pristojnosti med Skupnostjo, nacionalno in regionalno ravnijo v okviru sistema upravljanja na več ravneh glede na potrebo po učinkovitem upravljanju programov kohezijske politike?

| 4.7.1 | EESO ponovno odločno nasprotuje vsakemu poskusu renacionalizacije kohezijske politike, ki nesporno prispeva k evropski dodani vrednosti na področjih solidarnosti, rasti in delovnih mest, njene učinke pa zaznajo tudi evropski državljani. |
| --- | --- |

4.7.1

EESO ponovno odločno nasprotuje vsakemu poskusu renacionalizacije kohezijske politike, ki nesporno prispeva k evropski dodani vrednosti na področjih solidarnosti, rasti in delovnih mest, njene učinke pa zaznajo tudi evropski državljani.

| 4.7.2 | EESO poudarja, da morajo v skladu s Pogodbo (členi 2, 158 in 159) vse politike – politike Skupnosti, nacionalne, prečne in sektorske politike – prispevati k cilju kohezije. Zato je treba upoštevati kohezijo predvsem v teritorialni razsežnosti pri integriranih smernicah in študijah vplivov (44). |
| --- | --- |

4.7.2

EESO poudarja, da morajo v skladu s Pogodbo (členi 2, 158 in 159) vse politike – politike Skupnosti, nacionalne, prečne in sektorske politike – prispevati k cilju kohezije. Zato je treba upoštevati kohezijo predvsem v teritorialni razsežnosti pri integriranih smernicah in študijah vplivov (44).

| 4.7.3 | EESO pozdravlja delo medvladne konference, ki je ozemeljsko kohezijo vključila med cilje EU, in namen Komisije, da v okviru GD REGIO ustanovi nov oddelek za ozemeljsko kohezijo. Ta oddelek naj bi zagotavljal, da sektorske politike stremijo k cilju kohezije. Treba bi bilo razmisliti o proračunskih merilih iz pakta za stabilnost in rast ter njihovih posledicah za financiranje vseevropskih omrežij, zlasti manjkajočih odsekov, saj morajo projekte, upravičene do evropske pomoči, sofinancirati države same.
  Opozoriti je treba na nekaj splošnih smernic. Nekatere so bile navedene že v pogodbah, druge pa so bile sprejete po medvladni konferenci 2007. Določajo: „Pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti [...]:






  — | Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“. (novi člen 5a Pogodbe o delovanju Evropske unije); |
| --- | --- | --- |

4.7.3

EESO pozdravlja delo medvladne konference, ki je ozemeljsko kohezijo vključila med cilje EU, in namen Komisije, da v okviru GD REGIO ustanovi nov oddelek za ozemeljsko kohezijo. Ta oddelek naj bi zagotavljal, da sektorske politike stremijo k cilju kohezije. Treba bi bilo razmisliti o proračunskih merilih iz pakta za stabilnost in rast ter njihovih posledicah za financiranje vseevropskih omrežij, zlasti manjkajočih odsekov, saj morajo projekte, upravičene do evropske pomoči, sofinancirati države same.

Opozoriti je treba na nekaj splošnih smernic. Nekatere so bile navedene že v pogodbah, druge pa so bile sprejete po medvladni konferenci 2007. Določajo: „Pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti [...]:

—

Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“. (novi člen 5a Pogodbe o delovanju Evropske unije);

| — | „si Unija prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti“. (novi člen 5b Pogodbe o delovanju Evropske unije); |
| --- | --- |

—

„si Unija prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti“. (novi člen 5b Pogodbe o delovanju Evropske unije);

| — | Unija vključuje zahteve varstva okolja, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja. (člen 6 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je ohranjen v novi Pogodbi). |
| --- | --- |

—

Unija vključuje zahteve varstva okolja, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja. (člen 6 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je ohranjen v novi Pogodbi).

Pri opredeljevanju in izvajanju strukturnih politik je treba prav tako upoštevati Listino o temeljnih pravicah, ki jo priznava Pogodba o EU (člen 6).

| 4.7.4 | EESO močno obžaluje, da v okviru tega posvetovanja ni obravnavana vloga socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe pri zasnovi, pripravi in izvajanju strukturnih skladov. Njihova udeležba je nujna za prilagoditev sofinanciranih projektov lokalnim razmeram in njihovim potrebam, saj so ti v skladu s strateškimi smernicami. „Odbor želi, da se v prihodnosti pripravijo kazalniki za proces posvetovanja o strateških in programskih dokumentih držav članic. Odbor ocenjuje, da bi morale države članice pojasniti, na kakšen način pridobivajo povratne informacije o tem, kako odbori za spremljanje izvajajo načelo partnerstva. Odbor je prepričan, da bi države članice ter regionalne oblasti morale v večji meri izkoristiti potencial akterjev civilne družbe in jih vključiti v pripravo načrtov za promocijo, ter podpreti lokalne pobude, in sicer tako, da bi jim namenile ustrezna finančna sredstva za promocijske dejavnosti in obveščanje o strukturnih skladih. V primeru čezmejnih ali medregionalnih programov bi bilo dobro tudi spodbujati skupna posvetovanja in socialnopoklicna partnerstva, ki so tudi čezmejna ali medregionalna“ (45). |
| --- | --- |

4.7.4

EESO močno obžaluje, da v okviru tega posvetovanja ni obravnavana vloga socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe pri zasnovi, pripravi in izvajanju strukturnih skladov. Njihova udeležba je nujna za prilagoditev sofinanciranih projektov lokalnim razmeram in njihovim potrebam, saj so ti v skladu s strateškimi smernicami. „Odbor želi, da se v prihodnosti pripravijo kazalniki za proces posvetovanja o strateških in programskih dokumentih držav članic. Odbor ocenjuje, da bi morale države članice pojasniti, na kakšen način pridobivajo povratne informacije o tem, kako odbori za spremljanje izvajajo načelo partnerstva. Odbor je prepričan, da bi države članice ter regionalne oblasti morale v večji meri izkoristiti potencial akterjev civilne družbe in jih vključiti v pripravo načrtov za promocijo, ter podpreti lokalne pobude, in sicer tako, da bi jim namenile ustrezna finančna sredstva za promocijske dejavnosti in obveščanje o strukturnih skladih. V primeru čezmejnih ali medregionalnih programov bi bilo dobro tudi spodbujati skupna posvetovanja in socialnopoklicna partnerstva, ki so tudi čezmejna ali medregionalna“ (45).

| 4.7.5 | V okviru Dni odprtih vrat (Open Days) in pobude Regije za gospodarske spremembe, EESO močno podpira:






  — | ustanovitev Evropske agencije za turizem, ki bi lahko delovala kot center za spremljanje evropskega turizma in zagotovila Skupnosti in državam članicam zanesljive in primerljive podatke o turizmu (46); |
| --- | --- | --- |

4.7.5

V okviru Dni odprtih vrat (Open Days) in pobude Regije za gospodarske spremembe, EESO močno podpira:

—

ustanovitev Evropske agencije za turizem, ki bi lahko delovala kot center za spremljanje evropskega turizma in zagotovila Skupnosti in državam članicam zanesljive in primerljive podatke o turizmu (46);

| — | uvedbo nagrade „Evropsko zeleno mesto“, s katero bi spodbudili lokalne skupnosti ter njihove javne in zasebne akterje k čim večji dejavnosti (47); |
| --- | --- |

—

uvedbo nagrade „Evropsko zeleno mesto“, s katero bi spodbudili lokalne skupnosti ter njihove javne in zasebne akterje k čim večji dejavnosti (47);

| — | izvajanje sheme tehnične pomoči za stanovanjske projekte v sodelovanju s predstavniki ter omrežjem lokalnih in regionalnih organov ter ob podpori Evropske komisije in držav članic (povečanje vrednosti načrtovanih projektov in metod za učinkovito vključevanje stanovanjskih projektov v programe mestne prenove) (48). |
| --- | --- |

—

izvajanje sheme tehnične pomoči za stanovanjske projekte v sodelovanju s predstavniki ter omrežjem lokalnih in regionalnih organov ter ob podpori Evropske komisije in držav članic (povečanje vrednosti načrtovanih projektov in metod za učinkovito vključevanje stanovanjskih projektov v programe mestne prenove) (48).

Posebno je treba poudariti širjenje izkušenj in dobrih praks.

4.8   Katere so nove možnosti za sodelovanje med regijami, znotraj in zunaj EU?

| 4.8.1 | EESO meni, da bi lahko forum, v katerem bi sodelovali metropolitanska območja in Komisija, spodbujal policentrizem in izboljšal poznavanje teh območij. Ustanovljena bi bila lahko delovna skupina za opredelitev in širitev najboljše prakse (49). |
| --- | --- |

4.8.1

EESO meni, da bi lahko forum, v katerem bi sodelovali metropolitanska območja in Komisija, spodbujal policentrizem in izboljšal poznavanje teh območij. Ustanovljena bi bila lahko delovna skupina za opredelitev in širitev najboljše prakse (49).

| 4.8.2 | Pravni subjekti, ustvarjeni v skladu z GECT in drugimi strukturnimi skladi, morajo biti pristojni za usklajevanje različnih virov financiranja ter pripravo in uresničitev projektov sklada za podporo industrijske politike v dani regiji. To financiranje bi bilo dostopno predstavnikom različnih strank, vključenih v regije. Ustanovitev takšnih pravnih subjektov bo spodbudila čezmejno sodelovanje ter dajala tem regijam večji občutek identitete in željo po usklajevanju njihovih predpisov (50). |
| --- | --- |

4.8.2

Pravni subjekti, ustvarjeni v skladu z GECT in drugimi strukturnimi skladi, morajo biti pristojni za usklajevanje različnih virov financiranja ter pripravo in uresničitev projektov sklada za podporo industrijske politike v dani regiji. To financiranje bi bilo dostopno predstavnikom različnih strank, vključenih v regije. Ustanovitev takšnih pravnih subjektov bo spodbudila čezmejno sodelovanje ter dajala tem regijam večji občutek identitete in željo po usklajevanju njihovih predpisov (50).

| 4.8.3 | V tem okviru je treba spodbujati skupna posvetovanja in socialno-poklicna partnerstva, ki so tudi čezmejna ali medregionalna in na teh ravneh spodbujati tudi pobude socialnega dialoga, predvsem z uvedbo izbirnega nadnacionalnega okvira za pogajanja, kot je bilo napovedano v socialni agendi 2005–2010 (51). |
| --- | --- |

4.8.3

V tem okviru je treba spodbujati skupna posvetovanja in socialno-poklicna partnerstva, ki so tudi čezmejna ali medregionalna in na teh ravneh spodbujati tudi pobude socialnega dialoga, predvsem z uvedbo izbirnega nadnacionalnega okvira za pogajanja, kot je bilo napovedano v socialni agendi 2005–2010 (51).

| 4.8.4 | Drugo področje sodelovanja med regijami za spodbujanje kohezije je lahko sektor energije, saj vpliva na proizvodne stroške, družinske proračune in gospodarski razvoj. Sodelovanje bi lahko potekalo z izmenjavo energije med regijami, ki imajo več in cenejšo energijo kot revnejše regije. To je danes uresničljivo z uporabo reguliranega sistema omrežij, ki pa je bolj liberaliziran, in z uvedbo „borze“ za elektriko. |
| --- | --- |

4.8.4

Drugo področje sodelovanja med regijami za spodbujanje kohezije je lahko sektor energije, saj vpliva na proizvodne stroške, družinske proračune in gospodarski razvoj. Sodelovanje bi lahko potekalo z izmenjavo energije med regijami, ki imajo več in cenejšo energijo kot revnejše regije. To je danes uresničljivo z uporabo reguliranega sistema omrežij, ki pa je bolj liberaliziran, in z uvedbo „borze“ za elektriko.

V Bruslju, 13. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Glej točko 1.4 mnenja EESO o učinkih strukturne politike in njihovih posledicah za kohezijo v Evropski uniji, UL C 9, 27.4.2007, str. 6.

1

(2)  Ne da bi s tem posegali v mnenje EESO na lastno pobudo o tej temi, bomo pozneje omenili nekatere že oblikovane predloge.

2

(3)  Mnenje EESO o učinkih strukturne politike in njihovih posledicah za kohezijo v Evropski uniji, UL C 93, 27.4.2007, str. 6.

3

(4)  Sicer je ta vidik omenjen, vendar so navedeni samo podatki glede izobraževanja/usposabljanja, medtem ko je v dokumentu COM(2003) 728 opredeljenih 10 razsežnosti kakovosti delovnih mest, ki so analizirane s pomočjo celotnega niza kazalnikov.

4

(5)  Mnenje EESO o strateških smernicah za kohezijsko politiko (2007-2013), UL C 185, 8.8.2006.

5

(6)  Mnenje EESO o sporočilu Komisije: Kohezijska politika za podporo rasti in novim delovnim mestom – Strateške smernice Skupnosti (2007–2013), UL C 185, 8.8.2006, str. 52.

6

(7)  Mnenje EESO o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti, UL C 267, 27.10.2005, str. 57.

7

(8)  Mnenje EESO o učinkih strukturne politike in njihovih posledicah za kohezijo v Evropski uniji, UL C 93, 27.4.2007, str. 6.

8

(9)  „Evropski svet je ob oživitvi Lizbonske strategije marca 2005 potrdil, da spada ta strategija v širši okvir trajnostnega razvoja, ki zahteva, da sedanje potrebe zadovoljujemo tako, da ne bomo ogrožali sposobnosti prihodnjih generacij zadostiti svojim potrebam. Evropski svet znova poudarja svojo zavezanost trajnostnemu razvoju kot ključnemu načelu, ki vodi vse politike in dejavnosti Unije“. Sklepi Evropskega sveta, junij 2005.

9

(10)  COM(2005) 141 konč.: Integrirane smernice za rast in delovna mesta (2005–2008); COM(2005) 658 konč.: Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o pregledu strategije trajnostnega razvoja – Izhodišča za ukrepanje.

10

pregledu strategije trajnostnega razvoja – Izhodišča za ukrepanje

(11)  Glej mnenje EESO o evropskih metropolitanskih območjih: socialno-ekonomske posledice za prihodnost Evrope, UL C 168, 20.7.2007, str. 10; Učinki strukturne politike in njihove posledice za kohezijo v Evropski uniji, UL C 93, 27.4.2007, str. 6 in Teritorialna agenda, UL C 168, 20.7.2007, str. 16.

11

(12)  V zvezi s to temo glej študijo odbora REGI Evropskega parlamenta Regionalne razlike in kohezija: kakšne so strategije za prihodnost? (Regional disparities and choesion: what strategies for the future), maj 2007.

12

Regionalne razlike in kohezija: kakšne so strategije za prihodnost?

Regional disparities and choesion: what strategies for the future)

(13)  Prihodnje mnenje bo to vprašanje obravnavalo ob 10. obletnici Ekonomske in monetarne unije v letu 2008.

13

(14)  Prihodnje mnenje bo to vprašanje obravnavalo ob 10. obletnici Ekonomske in monetarne unije v letu 2008.

14

(15)  „Evropski svet je ob oživitvi Lizbonske strategije marca 2005 potrdil, da spada ta strategija v širši okvir trajnostnega razvoja, ki zahteva, da sedanje potrebe zadovoljujemo tako, da ne bomo ogrožali sposobnosti prihodnjih generacij zadostiti svojim potrebam. Evropski svet znova poudarja svojo zavezanost trajnostnemu razvoju kot ključnemu načelu, ki vodi vse politike in dejavnosti Unije“. Sklepi Evropskega sveta, junij 2005.

15

(16)  Mnenje EESO o sporočilu Komisije – Izvajanje programa Skupnosti iz Lizbone – Socialne storitve splošnega pomena v Evropski uniji, UL C 161, 13.7.2007, str. 80.

16

sporočilu Komisije – Izvajanje programa Skupnosti iz Lizbone – Socialne storitve splošnega pomena v Evropski uniji, UL C 161, 13.7.2007, str. 80.

(17)  Mnenje EESO o učinkih strukturne politike in njihovih posledicah za kohezijo v Evropski uniji, UL C 93, 27.4.2007, str. 6, točka 1.3.

17

(18)  „Evropski svet je ob oživitvi Lizbonske strategije marca 2005 potrdil, da spada ta strategija v širši okvir trajnostnega razvoja, ki zahteva, da sedanje potrebe zadovoljujemo tako, da ne bomo ogrožali sposobnosti prihodnjih generacij zadostiti svojim potrebam. Evropski svet znova poudarja svojo zavezanost trajnostnemu razvoju kot ključnemu načelu, ki vodi vse politike in dejavnosti Unije“. Sklepi Evropskega sveta, junij 2005.

18

(19)  Mnenje EESO o ozemeljskem upravljanju sprememb v industriji: vloga socialnih partnerjev in prispevek programa za konkurenčnost in inovativnost, UL C 318, 23.12.2006, str. 12.

19

(20)  Mnenje EESO o kakovosti delovnega življenja, produktivnosti in zaposlovanju v povezavi z globalizacijo in demografskimi spremembami, UL C 318, 23.12.2006, str. 157.

20

(21)  Mnenje EESO o socialnem dialogu in udeležbi delavcev, ki je ključ za predvidevanje in obvladovanje sprememb v industriji, UL C 24, 31.1.2006, str. 90.

21

(22)  Mnenje EESO o sporočilu Komisije: Kohezijska politika za podporo rasti in novim delovnim mestom – Strateške smernice Skupnosti (2007–2013), UL C 185, 8.8.2006, str. 52.

22

(23)  Poročilo o preselitvah podjetij v okviru regionalnega razvoja (poročevalec: g. Hutchinson, 30. januar 2006).

23

(24)  Mnenje EESO o prispevku turizma h gospodarskemu in socialnemu okrevanju nazadujočih območij, UL C 24, 31.1.2006, str. 1.

24

(25)  Mnenje EESO o turizmu in kulturi: dejavnika rasti, UL C 110, 9.5.2006, str. 1.

25

(26)  ESPON: „Scenarios on the territorial future of Europe“, maj 2007.

26

(27)  Mnenje EESO o vlogi trajnostnega razvoja v okviru prihodnjih finančnih perspektiv, UL C 267, 27.10.2005, str. 22.

27

(28)  Mnenje EESO o učinkih strukturne politike in njihovih posledicah za kohezijo v Evropski uniji, UL C 93, 27.4.2007, str. 6.

28

(29)  Dve mnenji EESO o evropskih metropolitanskih območjih: Socialno-ekonomske posledice za prihodnost Evrope, UL C 302, 7.12.2004, str. 101 in UL C 168, 20.7.2007, str. 10.

29

(30)  Mnenje EESO o ozemeljskem upravljanju sprememb v industriji: vloga socialnih partnerjev in prispevek programa za konkurenčnost in inovativnost, UL C 318, 23.12.2006, str. 12.

30

(31)  www.odpm.gov.uk.

31

(32)  Mnenje EESO o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o tematski strategiji za urbano okolje, UL C 318, 23.12.2006, str. 86.

32

(33)  Mnenje EESO o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropske skupine za čezmejno sodelovanje (GECT), UL C 255, 14.10.2005, str. 76, točka 3.4.

33

(34)  Mnenje EESO o Tretjem poročilu o ekonomski in socialni koheziji – novo partnerstvo za kohezijo: konvergenca, konkurenčnost in sodelovanje, UL C 302, 7.12.2004, str. 60.

34

(35)  Mnenje EESO: Kako zagotoviti boljše vključevanje regij, prizadetih zaradi stalnih naravnih ovir in strukturnih problemov, UL C 221, 8.9.2005, str. 141.

35

(36)  COM(2003) 270 konč.

36

(37)  Mnenje EESO o družini in demografskih spremembah, UL C 161, 13.7.2007, str. 66.

37

(38)  Isto.

38

(39)  Isto.

39

(40)  Mnenje EESO o stanovanjih in regionalni politiki, UL C 161, 13.7.2007, str. 17.

40

(41)  Isto.

41

(42)  Širokopasovni internetni dostop: komunikacijski kanal velike zmogljivosti, ki omogoča hitri dostop do informacij in sistemov e-učenja (vir:

42

http://www.elearningeuropa.info/).

(43)  Mnenje EESO o prispevku vseživljenjskega učenja s podporo informacijske tehnologije h konkurenčnosti Evrope, spremembam v industriji in razvoju družbenega kapitala, UL C 318, 23.12.2006, str. 20.

43

(44)  Mnenje EESO o učinkih strukturne politike in njihovih posledicah za kohezijo v Evropski uniji, UL C 93, 27.4.2007, str. 6.

44

(45)  Glej mnenje EESO o sporočilu Komisije: Kohezijska politika za podporo rasti in novim delovnim mestom – Strateške smernice Skupnosti (2007–2013), UL C 185 du 8.8.2006, str. 52 in mnenje o učinkih strukturne politike in njihovih posledicah za kohezijo v Evropski uniji, UL C 93, 27.4.2007, str. 6.

45

(46)  Mnenje EESO o turizmu in kulturi: dejavnika rasti, UL C 110, 9.5.2006, str. 1.

46

(47)  Mnenje EESO o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o tematski strategiji za urbano okolje, UL C 318, 23.12.2006, str. 86.

47

(48)  Mnenje EESO o stanovanjih in regionalni politiki, UL C 161, 13.7.2007, str. 17.

48

(49)  Mnenje EESO o Evropskih metropolitanskih območjih: socialno-ekonomske posledice za prihodnost Evrope, UL C 302, 7.12.2004, str. 101 in UL C 168, 20.7.2007, str. 10.

49

(50)  Mnenje EESO o obvladovanju sprememb v industriji v čezmejnih regijah po širitvi EU, UL C 185, 8.8.2006, str. 24.

50

(51)  Mnenje EESO o o sporočilu Komisije: Kohezijska politika za podporo rasti in novim delovnim mestom – Strateške smernice Skupnosti (2007–2013), UL C 185, 8.8.2006, str. 52.

51

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/82 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/82

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o migraciji in razvoju: priložnosti in izzivi

(2008/C 120/18)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na plenarnem zasedanju 16. februarja 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o:

Migracija in razvoj: priložnosti in izzivi.

Strokovna skupina za zunanje odnose, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 3. oktobra 2007. Poročevalec je bil g. SHARMA.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra) s 125 glasovi za, nobenim glasom proti in 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek

| 1.1 | To mnenje na lastno pobudo vsebuje politične predloge v zvezi s področjema migracije in razvoja, ki sta tesno povezani. |
| --- | --- |

1.1

To mnenje na lastno pobudo vsebuje politične predloge v zvezi s področjema migracije in razvoja, ki sta tesno povezani.

| 1.2 | Če se osredotočimo na konkretne primere, priporočila in morebitne vzajemno koristne sporazume o sodelovanju, je na migracijo mogoče gledati kot na „orodje razvoja“. Odbor želi z uvedbo posebnih ukrepov premakniti razpravo s politične na raven priprave konkretnih programov. |
| --- | --- |

1.2

Če se osredotočimo na konkretne primere, priporočila in morebitne vzajemno koristne sporazume o sodelovanju, je na migracijo mogoče gledati kot na „orodje razvoja“. Odbor želi z uvedbo posebnih ukrepov premakniti razpravo s politične na raven priprave konkretnih programov.

| 1.3 | Največjo korist od uresničevanja politik migracije in razvoja je mogoče doseči z ustvarjanjem ustreznih pogojev za nakazila (3.4–3.8), saj se tako poveča dohodkovna raven prejemnikov, in z regulacijo migracijskih tokov, tako da ti koristijo najmanj razvitim državam ali nekaterim skupinam prebivalcev z nizkimi dohodki v državah v razvoju (4.2). S pomočjo zasnov sorazvoja je mogoče usmerjati zasebna nakazila v infrastrukturne projekte, ki koristijo vsemu prebivalstvu (5.1–5.2). Druge oblike sorazvoja zahtevajo sodelovanje organizacij diaspore pri vključevanju človeških in finančnih virov v neposredne tuje naložbe, prenosu znanja in tehnologije ter socialni in kulturni izmenjavi (5.3–5.8). Politike migracije in razvoja lahko ublažijo negativne učinke bega možganov, saj oblikujejo skupine strokovnjakov („brain trust“) ter spodbujajo vzorce krožne in virtualne migracije (6.2–6.6.4). Nazadnje Odbor ocenjuje, da so politike migracije in razvoja lahko uspešne le, če so vključene v druga pomembna politična področja in če so različne pobude usklajene. |
| --- | --- |

1.3

Največjo korist od uresničevanja politik migracije in razvoja je mogoče doseči z ustvarjanjem ustreznih pogojev za nakazila (3.4–3.8), saj se tako poveča dohodkovna raven prejemnikov, in z regulacijo migracijskih tokov, tako da ti koristijo najmanj razvitim državam ali nekaterim skupinam prebivalcev z nizkimi dohodki v državah v razvoju (4.2). S pomočjo zasnov sorazvoja je mogoče usmerjati zasebna nakazila v infrastrukturne projekte, ki koristijo vsemu prebivalstvu (5.1–5.2). Druge oblike sorazvoja zahtevajo sodelovanje organizacij diaspore pri vključevanju človeških in finančnih virov v neposredne tuje naložbe, prenosu znanja in tehnologije ter socialni in kulturni izmenjavi (5.3–5.8). Politike migracije in razvoja lahko ublažijo negativne učinke bega možganov, saj oblikujejo skupine strokovnjakov („brain trust“) ter spodbujajo vzorce krožne in virtualne migracije (6.2–6.6.4). Nazadnje Odbor ocenjuje, da so politike migracije in razvoja lahko uspešne le, če so vključene v druga pomembna politična področja in če so različne pobude usklajene.

| 1.4 | To mnenje dopolnjuje mnenje Odbora o politiki EU o priseljevanju in sodelovanju z državami izvora za spodbujanje razvoja (poročevalec g. PARIZA CASTAÑOS) (1). Poleg tega podpira sporočilo Komisije o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državami (2). |
| --- | --- |

1.4

To mnenje dopolnjuje mnenje Odbora o politiki EU o priseljevanju in sodelovanju z državami izvora za spodbujanje razvoja (poročevalec g. PARIZA CASTAÑOS) (1). Poleg tega podpira sporočilo Komisije o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državami (2).

2.   Migracija in globalizacija

| 2.1 | Proces globalizacije prinaša prost pretok kapitala, blaga in storitev. Pretok oseb ostaja najbolj omejeno področje globalizacije. Da bi manj razvitim gospodarstvom omogočili večji delež gospodarske rasti, ki jo poganja globalizacija, je treba več pozornosti nameniti prostemu pretoku oseb. To mnenje temelji na stališču, v skladu s katerim je migracija priložnost za države v razvoju, da se bolj enakopravno vključujejo v današnje globalizirano gospodarstvo. Migracija lahko zmanjša neenakosti, vendar pa je ne smemo razumeti kot nadomestek za tradicionalno razvojno pomoč. |
| --- | --- |

2.1

Proces globalizacije prinaša prost pretok kapitala, blaga in storitev. Pretok oseb ostaja najbolj omejeno področje globalizacije. Da bi manj razvitim gospodarstvom omogočili večji delež gospodarske rasti, ki jo poganja globalizacija, je treba več pozornosti nameniti prostemu pretoku oseb. To mnenje temelji na stališču, v skladu s katerim je migracija priložnost za države v razvoju, da se bolj enakopravno vključujejo v današnje globalizirano gospodarstvo. Migracija lahko zmanjša neenakosti, vendar pa je ne smemo razumeti kot nadomestek za tradicionalno razvojno pomoč.

| 2.2 | Zasnova, ki migracijo obravnava kot vez med globalizacijo in razvojem, temelji na dvojnem razmisleku. Prvič, demografski trendi nakazujejo, da se bo sedanje pomanjkanje delovne sile v državah EU v bližnji prihodnosti še povečalo, še zlasti v delovno intenzivnih storitvenih panogah. Drugič, Svetovna banka predvideva, da bi migracija, če bo dobro upravljana, lahko v bližnji prihodnosti prinesla večjo denarno pomoč v obliki nakazil ljudem v revnih državah (3). Število nakazil v okviru držav OECD pa tudi iz držav OECD v države v razvoju in med državami v razvoju se nenehno povečuje (4). Mednarodna migracija lahko pomembno prispeva k doseganju razvojnih ciljev tisočletja. Nakazila ter zasnovi sorazvoja in krožne migracije imajo velik razvojni potencial, ki ga poleg tega krepijo potrebe na trgu delovne sile v Zahodni Evropi. |
| --- | --- |

2.2

Zasnova, ki migracijo obravnava kot vez med globalizacijo in razvojem, temelji na dvojnem razmisleku. Prvič, demografski trendi nakazujejo, da se bo sedanje pomanjkanje delovne sile v državah EU v bližnji prihodnosti še povečalo, še zlasti v delovno intenzivnih storitvenih panogah. Drugič, Svetovna banka predvideva, da bi migracija, če bo dobro upravljana, lahko v bližnji prihodnosti prinesla večjo denarno pomoč v obliki nakazil ljudem v revnih državah (3). Število nakazil v okviru držav OECD pa tudi iz držav OECD v države v razvoju in med državami v razvoju se nenehno povečuje (4). Mednarodna migracija lahko pomembno prispeva k doseganju razvojnih ciljev tisočletja. Nakazila ter zasnovi sorazvoja in krožne migracije imajo velik razvojni potencial, ki ga poleg tega krepijo potrebe na trgu delovne sile v Zahodni Evropi.

| 2.3 | To mnenje poudarja potrebo po razvitem, celovitem in usklajenem pristopu k politikam migracije in razvoja, ki bi lahko ustvaril položaj, ki bi koristil vsem. |
| --- | --- |

2.3

To mnenje poudarja potrebo po razvitem, celovitem in usklajenem pristopu k politikam migracije in razvoja, ki bi lahko ustvaril položaj, ki bi koristil vsem.

| 2.4 | Takšen pristop priznava neravnovesje med pozitivnimi in negativnimi učinki migracije na države v razvoju in temu ustrezno obravnava dejavnike stroškov in koristi. Medtem ko v nekaterih državah migracija zmanjšuje pritisk prenaseljenosti in brezposelnosti in premišljeni izvoz kvalificirane delovne sile v tujino zagotavlja vire za nakazila sredstev v državo izvora v prihodnosti, neposredna tuja vlaganja ter prenos znanja, pa v drugih državah stalno odseljevanje človeških virov močno ovira razvoj. Zato se z dobrim upravljanjem migracije krepijo njeni pozitivni učinki in zmanjšuje negativni vpliv. |
| --- | --- |

2.4

Takšen pristop priznava neravnovesje med pozitivnimi in negativnimi učinki migracije na države v razvoju in temu ustrezno obravnava dejavnike stroškov in koristi. Medtem ko v nekaterih državah migracija zmanjšuje pritisk prenaseljenosti in brezposelnosti in premišljeni izvoz kvalificirane delovne sile v tujino zagotavlja vire za nakazila sredstev v državo izvora v prihodnosti, neposredna tuja vlaganja ter prenos znanja, pa v drugih državah stalno odseljevanje človeških virov močno ovira razvoj. Zato se z dobrim upravljanjem migracije krepijo njeni pozitivni učinki in zmanjšuje negativni vpliv.

| 2.5 | Odbor podpira ocene vodilnih mednarodnih razvojnih organizacij, kot so Svetovna banka, ministrstvo za mednarodni razvoj Združenega kraljestva, Oxfam in drugih, ki poudarjajo, da imajo mednarodne migracije razvojni potencial za zmanjševanje revščine in doseganje trajnostnega gospodarskega razvoja v državah izvora. Denarna nakazila v države v razvoju močno povečajo dohodke tamkajšnjih gospodinjstev, zato so močna gonilna sila kratkoročnega omejevanja revščine in lahko, če so primerno upravljana, vodijo k dolgoročnemu trajnostnemu razvoju. Tega pospešujejo zasnove, kot je sorazvoj (npr. prizadevanja diaspore iz človekoljubnih nagibov, socialna nakazila, prenos znanja in nadnacionalna poslovna omrežja). |
| --- | --- |

2.5

Odbor podpira ocene vodilnih mednarodnih razvojnih organizacij, kot so Svetovna banka, ministrstvo za mednarodni razvoj Združenega kraljestva, Oxfam in drugih, ki poudarjajo, da imajo mednarodne migracije razvojni potencial za zmanjševanje revščine in doseganje trajnostnega gospodarskega razvoja v državah izvora. Denarna nakazila v države v razvoju močno povečajo dohodke tamkajšnjih gospodinjstev, zato so močna gonilna sila kratkoročnega omejevanja revščine in lahko, če so primerno upravljana, vodijo k dolgoročnemu trajnostnemu razvoju. Tega pospešujejo zasnove, kot je sorazvoj (npr. prizadevanja diaspore iz človekoljubnih nagibov, socialna nakazila, prenos znanja in nadnacionalna poslovna omrežja).

| 2.6 | Prednost dobro upravljanih politik migracije in razvoja naj bi bil v njihovi zmožnosti zaščite ranljivih držav (skoraj vse države podsaharske Afrike) pred ovirami za razvoj, ki jih povzroča migracija. Države v razvoju, ki so deležne najmanj nakazil in človekoljubne pomoči, pogosto plačujejo najvišjo ceno migracije: izgubo visoko izobraženih in nadarjenih ljudi. Modeli krožne in virtualne migracije do neke mere lahko blažijo pomanjkanje zaradi nenadzorovanega odseljevanja. Migracijske in razvojne politike se lahko spoprimejo s potrebami in posebnostmi sektorjev, še posebej ranljivih za migracijo, kot sta izobraževanje in zdravstvo. Če stroge pravne ureditve ne preprečujejo izgube izobražene delovne sile na področju zdravstva na območjih, močno prizadetih zaradi virusa HIV/aidsa, tudi druga prizadevanja ne morejo biti trajna. Dvostranska in regionalna migracijska partnerstva med ciljnimi državami in državami izvora lahko igrajo pomembno vlogo pri zaščiti sektorjev, ki so ključna za razvoj. |
| --- | --- |

2.6

Prednost dobro upravljanih politik migracije in razvoja naj bi bil v njihovi zmožnosti zaščite ranljivih držav (skoraj vse države podsaharske Afrike) pred ovirami za razvoj, ki jih povzroča migracija. Države v razvoju, ki so deležne najmanj nakazil in človekoljubne pomoči, pogosto plačujejo najvišjo ceno migracije: izgubo visoko izobraženih in nadarjenih ljudi. Modeli krožne in virtualne migracije do neke mere lahko blažijo pomanjkanje zaradi nenadzorovanega odseljevanja. Migracijske in razvojne politike se lahko spoprimejo s potrebami in posebnostmi sektorjev, še posebej ranljivih za migracijo, kot sta izobraževanje in zdravstvo. Če stroge pravne ureditve ne preprečujejo izgube izobražene delovne sile na področju zdravstva na območjih, močno prizadetih zaradi virusa HIV/aidsa, tudi druga prizadevanja ne morejo biti trajna. Dvostranska in regionalna migracijska partnerstva med ciljnimi državami in državami izvora lahko igrajo pomembno vlogo pri zaščiti sektorjev, ki so ključna za razvoj.

| 2.7 | Odbor se zaveda, da migracija na mnogo načinov in globoko vpliva na države izvora in ciljne države. Nekateri vplivi se pokažejo šele leta po začetku migracijskih gibanj. Čedalje večjo skrb zbujajo otroci migrantov, ki ostajajo v državah izvora, ter njihovo zdravje in vzgoja v enostarševskih gospodinjstvih. Z družbenega vidika področja, na katera vplivajo migracije, kažejo znamenja številčnega nesorazmerja med moškimi in ženskami, kar bo zagotovo vplivalo na socialnoekonomske pogoje dolgoročnega razvoja. Ta vprašanja je treba pretehtati pri načrtovanju in izvajanju mednarodnih migracijskih politik. |
| --- | --- |

2.7

Odbor se zaveda, da migracija na mnogo načinov in globoko vpliva na države izvora in ciljne države. Nekateri vplivi se pokažejo šele leta po začetku migracijskih gibanj. Čedalje večjo skrb zbujajo otroci migrantov, ki ostajajo v državah izvora, ter njihovo zdravje in vzgoja v enostarševskih gospodinjstvih. Z družbenega vidika področja, na katera vplivajo migracije, kažejo znamenja številčnega nesorazmerja med moškimi in ženskami, kar bo zagotovo vplivalo na socialnoekonomske pogoje dolgoročnega razvoja. Ta vprašanja je treba pretehtati pri načrtovanju in izvajanju mednarodnih migracijskih politik.

| 2.8 | Odbor poudarja socialnoekonomsko soodvisnost med državo gostiteljico in državo izvora. Gospodarsko uspešni migranti v državah gostiteljicah v svojo državo izvora nakažejo več sredstev. Prav tako imajo migranti, ki so dobro vključeni v družbo, v primerjavi s slabše vključenimi migranti možnost bolj vplivati na sorazvoj njihove države izvora s človekoljubnimi dejavnostmi, socialnimi nakazili ter krožno in virtualno migracijo. Zato morajo države gostiteljice razmisliti o zasnovah, ki preprečujejo beg možganov – od boljše socialne vključenosti nasploh do zagotavljanja enakih plač in izboljšanja delovnih pogojev, vključno z možnostjo vključevanja v sindikate ali urejanja pogosto problematičnega pravnega statusa migrantov. Ta pristop povečuje korist migrantov za družbo gostiteljico, poleg tega pa povečuje njihov razvojni potencial. |
| --- | --- |

2.8

Odbor poudarja socialnoekonomsko soodvisnost med državo gostiteljico in državo izvora. Gospodarsko uspešni migranti v državah gostiteljicah v svojo državo izvora nakažejo več sredstev. Prav tako imajo migranti, ki so dobro vključeni v družbo, v primerjavi s slabše vključenimi migranti možnost bolj vplivati na sorazvoj njihove države izvora s človekoljubnimi dejavnostmi, socialnimi nakazili ter krožno in virtualno migracijo. Zato morajo države gostiteljice razmisliti o zasnovah, ki preprečujejo beg možganov – od boljše socialne vključenosti nasploh do zagotavljanja enakih plač in izboljšanja delovnih pogojev, vključno z možnostjo vključevanja v sindikate ali urejanja pogosto problematičnega pravnega statusa migrantov. Ta pristop povečuje korist migrantov za družbo gostiteljico, poleg tega pa povečuje njihov razvojni potencial.

| 2.9 | Zasnove, ki naj bi omejile nezakonito migracijo, so prav tako medsebojno povezane. Nezakonita migracija škodi ciljnim državam, ker je povezana z nezakonitim zaposlovanjem. Prav tako je grožnja (nezakonitim) migrantom, ker so pogosto v šibkem položaju: izpostavljeni so izkoriščanju, izjemno trdim delovnim pogojem ter nizkim zdravstvenim in varnostnim standardom. Poleg tega ima nezakonita migracija negativne posledice za razvoj: v državah gostiteljicah so omejene možnosti za vključitev v družbo, visoki stroški takšne migracije pa zmanjšujejo možnost nakazil v države izvora. Vendar pa urejanje statusa migrantov brez osebnih dokumentov ostaja človeška nujnost, pa tudi gospodarska in socialna potreba. Povečanje možnosti za zakonito migracijo zvišuje njen razvojni potencial, hkrati pa zmanjšuje potrebo po kriminalnih organizacijah, ki so vpletene v tihotapljenje in trgovino z ljudmi. Zakonito priseljevanje tako zmanjšuje izkoriščanje. |
| --- | --- |

2.9

Zasnove, ki naj bi omejile nezakonito migracijo, so prav tako medsebojno povezane. Nezakonita migracija škodi ciljnim državam, ker je povezana z nezakonitim zaposlovanjem. Prav tako je grožnja (nezakonitim) migrantom, ker so pogosto v šibkem položaju: izpostavljeni so izkoriščanju, izjemno trdim delovnim pogojem ter nizkim zdravstvenim in varnostnim standardom. Poleg tega ima nezakonita migracija negativne posledice za razvoj: v državah gostiteljicah so omejene možnosti za vključitev v družbo, visoki stroški takšne migracije pa zmanjšujejo možnost nakazil v države izvora. Vendar pa urejanje statusa migrantov brez osebnih dokumentov ostaja človeška nujnost, pa tudi gospodarska in socialna potreba. Povečanje možnosti za zakonito migracijo zvišuje njen razvojni potencial, hkrati pa zmanjšuje potrebo po kriminalnih organizacijah, ki so vpletene v tihotapljenje in trgovino z ljudmi. Zakonito priseljevanje tako zmanjšuje izkoriščanje.

| 2.10 | Odbor ugotavlja, da je migracija jug-jug najpogostejša oblika mednarodne migracije. Mednarodni migranti najpogosteje izberejo za svoj cilj sosedne države ali najbližje regije (5). Ko pomislimo na to, da migracija vključuje tveganje in zahteva finančne vire, sposobnosti in mreže, postane očitno, da je še posebej za revne ljudi gibanje znotraj državnih meja daleč najbolj razširjena oblika migracije (6). Zato mora celovit pristop k migracijski in razvojni politiki upoštevati vpliv regionalne in notranje migracije na zmanjševanje revščine in gospodarski razvoj. |
| --- | --- |

2.10

Odbor ugotavlja, da je migracija jug-jug najpogostejša oblika mednarodne migracije. Mednarodni migranti najpogosteje izberejo za svoj cilj sosedne države ali najbližje regije (5). Ko pomislimo na to, da migracija vključuje tveganje in zahteva finančne vire, sposobnosti in mreže, postane očitno, da je še posebej za revne ljudi gibanje znotraj državnih meja daleč najbolj razširjena oblika migracije (6). Zato mora celovit pristop k migracijski in razvojni politiki upoštevati vpliv regionalne in notranje migracije na zmanjševanje revščine in gospodarski razvoj.

| 2.11 | Odbor poziva države članice, naj uporabljajo standarde Mednarodne konvencije o varovanju pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin (1990). |
| --- | --- |

2.11

Odbor poziva države članice, naj uporabljajo standarde Mednarodne konvencije o varovanju pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin (1990).

3.   Migracija in boj proti revščini – olajšati nakazila

| 3.1 | Odbor priznava razvojni potencial nakazil med migranti in njihovimi družinami, ki ostajajo v državi izvora. Raziskave kažejo, da nakazila neposredno povečujejo raven prihodka prejemnikov, hkrati pa zmanjšujejo revščino. |
| --- | --- |

3.1

Odbor priznava razvojni potencial nakazil med migranti in njihovimi družinami, ki ostajajo v državi izvora. Raziskave kažejo, da nakazila neposredno povečujejo raven prihodka prejemnikov, hkrati pa zmanjšujejo revščino.

| 3.2 | Vendar pa nedoločen, a velik del nakazil – od ene do dveh tretjin – poteka po neformalnih kanalih. To ima negativne posledice za migrante in prejemnike, pa tudi za državo gostiteljico in državo izvora. Zaradi premajhne konkurence med ponudniki finančnih storitev v neformalnem sektorju migranti in prejemniki nimajo druge izbire kot to, da sprejmejo visoke transakcijske stroške, kar spet zmanjša prihodek migrantov. Za finančno šibke države nakazila prinašajo večji vir tujih valut in če potekajo v okviru uradnih bančnih ustanov, to krepi finančni razvoj, saj poveča sredstva lokalnega bančnega sektorja, ki tako lahko zagotovi več kreditov (7). Nakazila tako vodijo v pozitivni makroekonomski razvoj. Države gostiteljice neformalni bančni sektor običajno povezujejo z vprašanjem varnosti, saj pranje denarja ali financiranje terorističnih organizacij najpogosteje poteka prek neformalnih finančnih transakcij. |
| --- | --- |

3.2

Vendar pa nedoločen, a velik del nakazil – od ene do dveh tretjin – poteka po neformalnih kanalih. To ima negativne posledice za migrante in prejemnike, pa tudi za državo gostiteljico in državo izvora. Zaradi premajhne konkurence med ponudniki finančnih storitev v neformalnem sektorju migranti in prejemniki nimajo druge izbire kot to, da sprejmejo visoke transakcijske stroške, kar spet zmanjša prihodek migrantov. Za finančno šibke države nakazila prinašajo večji vir tujih valut in če potekajo v okviru uradnih bančnih ustanov, to krepi finančni razvoj, saj poveča sredstva lokalnega bančnega sektorja, ki tako lahko zagotovi več kreditov (7). Nakazila tako vodijo v pozitivni makroekonomski razvoj. Države gostiteljice neformalni bančni sektor običajno povezujejo z vprašanjem varnosti, saj pranje denarja ali financiranje terorističnih organizacij najpogosteje poteka prek neformalnih finančnih transakcij.

| 3.3 | Mnogo razlogov je, zakaj migranti za nakazila pogosteje izberejo nezakonite poti kot uradne bančne storitve. Veliko jih izbere nezakonite rešitve, ker so uradni ponudniki bančnih storitev predragi, prepočasni, preveč birokratski ali preprosto nedostopni. Migranti tudi ne zaupajo domačim bančnim institucijam ali pa se bojijo nihanj menjalnih tečajev. Revni prejemniki, še zlasti tisti, ki živijo na oddaljenih podeželskih območjih, nimajo fizičnega dostopa do bančnih storitev. Mnogi si tudi ne morejo privoščiti stroškov upravljanja bančnega računa. Stroški nakazil nesorazmerno bremenijo družine z nizkimi dohodki, ki redno pošiljajo zneske denarja, vendar so ti majhni. Bančne poti niso dostopne za migrante brez osebnih dokumentov, saj so ti pogoj za odprtje bančnih računov. |
| --- | --- |

3.3

Mnogo razlogov je, zakaj migranti za nakazila pogosteje izberejo nezakonite poti kot uradne bančne storitve. Veliko jih izbere nezakonite rešitve, ker so uradni ponudniki bančnih storitev predragi, prepočasni, preveč birokratski ali preprosto nedostopni. Migranti tudi ne zaupajo domačim bančnim institucijam ali pa se bojijo nihanj menjalnih tečajev. Revni prejemniki, še zlasti tisti, ki živijo na oddaljenih podeželskih območjih, nimajo fizičnega dostopa do bančnih storitev. Mnogi si tudi ne morejo privoščiti stroškov upravljanja bančnega računa. Stroški nakazil nesorazmerno bremenijo družine z nizkimi dohodki, ki redno pošiljajo zneske denarja, vendar so ti majhni. Bančne poti niso dostopne za migrante brez osebnih dokumentov, saj so ti pogoj za odprtje bančnih računov.

| 3.4 | Odbor poziva države članice, Komisijo, Parlament in Svet, naj razmislijo o naslednjih pobudah kot orodju za spodbujanje razvoja. |
| --- | --- |

3.4

Odbor poziva države članice, Komisijo, Parlament in Svet, naj razmislijo o naslednjih pobudah kot orodju za spodbujanje razvoja.

| 3.4.1 | Za migrante, ki živijo in delajo v tujini, bi nacionalne bančne institucije držav izvora morale omogočiti varčevalne račune v tuji valuti. |
| --- | --- |

3.4.1

Za migrante, ki živijo in delajo v tujini, bi nacionalne bančne institucije držav izvora morale omogočiti varčevalne račune v tuji valuti.

| 3.4.2 | Družinam z nizkimi dohodki bi bilo treba omogočiti dostop do bančnih storitev z dostopnimi cenami storitev, tudi na področjih, kjer trenutno ni bank. To bi bilo mogoče doseči s povezavo bančnih storitev z bolj razširjeno storitveno industrijo, kot je poštno ali trgovinsko omrežje, ali pa že obstoječimi posojilnicami. Znižanja stroškov za nakazila ne bi smeli nadomestiti neugodni menjalni tečaji, ki bi bili določeni v korist bančne institucije. |
| --- | --- |

3.4.2

Družinam z nizkimi dohodki bi bilo treba omogočiti dostop do bančnih storitev z dostopnimi cenami storitev, tudi na področjih, kjer trenutno ni bank. To bi bilo mogoče doseči s povezavo bančnih storitev z bolj razširjeno storitveno industrijo, kot je poštno ali trgovinsko omrežje, ali pa že obstoječimi posojilnicami. Znižanja stroškov za nakazila ne bi smeli nadomestiti neugodni menjalni tečaji, ki bi bili določeni v korist bančne institucije.

| 3.4.3 | Treba je okrepiti konkurenco med ponudniki nakazil, da bi se tako zmanjšali stroški prenosa. Nevladne organizacije in državne oblasti v državah gostiteljicah lahko spodbujajo konkurenco z razširjanjem informacij o konkurenčnih cenah ponudnikov storitev. Zgleden ukrep je spletna stran www.sendmoneyhome.org. Poleg tega je bistvenega pomena, da civilna družba v sodelovanju s finančnimi ustanovami poveča finančno pismenost migrantov. |
| --- | --- |

3.4.3

Treba je okrepiti konkurenco med ponudniki nakazil, da bi se tako zmanjšali stroški prenosa. Nevladne organizacije in državne oblasti v državah gostiteljicah lahko spodbujajo konkurenco z razširjanjem informacij o konkurenčnih cenah ponudnikov storitev. Zgleden ukrep je spletna stran www.sendmoneyhome.org. Poleg tega je bistvenega pomena, da civilna družba v sodelovanju s finančnimi ustanovami poveča finančno pismenost migrantov.

| 3.4.4 | S posodobitvijo bančnih tehnologij v državah izvora bi lahko močno zmanjšali stroške transakcij ter povečali njihovo hitrost in varnost. Na oddaljenih območjih bi satelitska informacijska tehnologija za podporo izboljšanega upravljanja in brezžičnega sistema prenosa še bolj povečala učinkovitost. Uvedba kreditnih kartic ali dodatnih storitev mobilne telefonije je inovativna rešitev za širši dostop do storitev. Vsi ti ukrepi za krepitev zmogljivosti zahtevajo naložbe, ki bi jih bilo mogoče spodbujati z uradno razvojno pomočjo ali javno-zasebnimi partnerstvi. |
| --- | --- |

3.4.4

S posodobitvijo bančnih tehnologij v državah izvora bi lahko močno zmanjšali stroške transakcij ter povečali njihovo hitrost in varnost. Na oddaljenih območjih bi satelitska informacijska tehnologija za podporo izboljšanega upravljanja in brezžičnega sistema prenosa še bolj povečala učinkovitost. Uvedba kreditnih kartic ali dodatnih storitev mobilne telefonije je inovativna rešitev za širši dostop do storitev. Vsi ti ukrepi za krepitev zmogljivosti zahtevajo naložbe, ki bi jih bilo mogoče spodbujati z uradno razvojno pomočjo ali javno-zasebnimi partnerstvi.

| 3.4.5 | Stroge zahteve na področju identifikacije odvračajo migrante, ki želijo odpreti bančni račun. Banke bi morale razvijati načine, kako izboljšati dostop do bančnih storitev za migrante brez osebnih dokumentov. Države članice bi morale razmisliti o razumnih spremembah pravnega okvira za bančni sektor, da bi tako omogočile ta proces. |
| --- | --- |

3.4.5

Stroge zahteve na področju identifikacije odvračajo migrante, ki želijo odpreti bančni račun. Banke bi morale razvijati načine, kako izboljšati dostop do bančnih storitev za migrante brez osebnih dokumentov. Države članice bi morale razmisliti o razumnih spremembah pravnega okvira za bančni sektor, da bi tako omogočile ta proces.

| 3.5 | Zniževanje stroškov nakazil je prvi korak, ki je potreben za povečanje vpliva teh nakazil na razvoj. Olajšati tok je drugi korak. Ciljne države bi zato morale vzpostaviti partnerstva za nakazila z državami izvora, ki prejemajo velik delež nakazil. Ta partnerstva bi lahko zagotovila ukrepe, ki bi olajšali dostop revnih ljudi do bančnih institucij, povečali sposobnost ponudnikov finančnih storitev za lažja nakazila in spodbujali k uporabi uradnih poti za nakazila. |
| --- | --- |

3.5

Zniževanje stroškov nakazil je prvi korak, ki je potreben za povečanje vpliva teh nakazil na razvoj. Olajšati tok je drugi korak. Ciljne države bi zato morale vzpostaviti partnerstva za nakazila z državami izvora, ki prejemajo velik delež nakazil. Ta partnerstva bi lahko zagotovila ukrepe, ki bi olajšali dostop revnih ljudi do bančnih institucij, povečali sposobnost ponudnikov finančnih storitev za lažja nakazila in spodbujali k uporabi uradnih poti za nakazila.

| 3.6 | Odbor poziva bančne ustanove, ki delujejo v Evropski uniji, da razvijejo politike bančnih storitev, ki bodo izražale močno prizadevanje za socialno odgovornost, kar bo ustrezalo osrednji vlogi bank pri upoštevanju potreb migrantov in njihovih družin. |
| --- | --- |

3.6

Odbor poziva bančne ustanove, ki delujejo v Evropski uniji, da razvijejo politike bančnih storitev, ki bodo izražale močno prizadevanje za socialno odgovornost, kar bo ustrezalo osrednji vlogi bank pri upoštevanju potreb migrantov in njihovih družin.

| 3.7 | Odbor močno spodbuja partnerstva, naj pripravijo pobude za pospeševanje uporabe nakazil kot instrumenta za razvoj z zmanjševanjem stroškov in povečevanjem dostopa. Spodaj sta predstavljena dva modela za zgled: |
| --- | --- |

3.7

Odbor močno spodbuja partnerstva, naj pripravijo pobude za pospeševanje uporabe nakazil kot instrumenta za razvoj z zmanjševanjem stroškov in povečevanjem dostopa. Spodaj sta predstavljena dva modela za zgled:

| 3.7.1 | Komercialno GSM združenje operaterjev mobilne telefonije in podjetje za kreditne kartice MasterCard sta vzpostavila sistem, ki migrantom omogoča, da na prenosni telefon naložijo denarne zneske in jih pošljejo na številko prenosnega telefona v tujini, kjer prejemnik prejme SMS sporočilo, da je prispel denar. |
| --- | --- |

3.7.1

Komercialno GSM združenje operaterjev mobilne telefonije in podjetje za kreditne kartice MasterCard sta vzpostavila sistem, ki migrantom omogoča, da na prenosni telefon naložijo denarne zneske in jih pošljejo na številko prenosnega telefona v tujini, kjer prejemnik prejme SMS sporočilo, da je prispel denar.

| 3.7.2 | Lloyds TSB bank iz Združenega kraljestva v sodelovanju z indijsko banko ICICI omogoča nerezidentom Indije, da pošiljajo brezplačna nakazila v Indijo, dokler je na njihovem računu ICICI minimalni znesek. |
| --- | --- |

3.7.2

Lloyds TSB bank iz Združenega kraljestva v sodelovanju z indijsko banko ICICI omogoča nerezidentom Indije, da pošiljajo brezplačna nakazila v Indijo, dokler je na njihovem računu ICICI minimalni znesek.

| 3.8 | Še zlasti v času vojn in kriz ali po naravnih nesrečah so nakazila učinkovit in hiter mehanizem, s katerim je mogoče odgovoriti na potrebe beguncev in žrtev v državah izvora. Organizacije humanitarne pomoči in tisti, ki najprej ponudijo pomoč, bi morali razmisliti o zagotavljanju dostopa do nakazil kot delu svežnja pomoči po vojni ali po naravni nesreči. |
| --- | --- |

3.8

Še zlasti v času vojn in kriz ali po naravnih nesrečah so nakazila učinkovit in hiter mehanizem, s katerim je mogoče odgovoriti na potrebe beguncev in žrtev v državah izvora. Organizacije humanitarne pomoči in tisti, ki najprej ponudijo pomoč, bi morali razmisliti o zagotavljanju dostopa do nakazil kot delu svežnja pomoči po vojni ali po naravni nesreči.

4.   Migracija in zmanjšanje neenakosti – ureditev rednih migracijskih tokov v korist slabo razvitih regij

| 4.1 | Čeprav prenosi nakazil migrantov omogočajo takojšnje zmanjšanje revščine, imajo kot zasebne transakcije omejen vpliv na razvoj, saj prenosi nakazil iz tujine na splošno niso namenjeni revnim. Nasprotno, osebe, ki lahko krijejo začetne stroške migracije, prihajajo iz gospodinjstev z dohodki nižjega srednjega sloja. Poleg tega nakazila v glavnem pritekajo v večje države, iz katerih se ljudje izseljujejo in ki vodijo premišljene politike na področju izvoza človeškega kapitala. Manj kot tretjina nakazil je namenjena najmanj razvitim državam. Stalen pritok nakazil je zelo odvisen od stalnega izseljevanja in je zato občutljiv na spremembe politik priseljevanja oziroma gospodarske rasti v državah gostiteljicah. |
| --- | --- |

4.1

Čeprav prenosi nakazil migrantov omogočajo takojšnje zmanjšanje revščine, imajo kot zasebne transakcije omejen vpliv na razvoj, saj prenosi nakazil iz tujine na splošno niso namenjeni revnim. Nasprotno, osebe, ki lahko krijejo začetne stroške migracije, prihajajo iz gospodinjstev z dohodki nižjega srednjega sloja. Poleg tega nakazila v glavnem pritekajo v večje države, iz katerih se ljudje izseljujejo in ki vodijo premišljene politike na področju izvoza človeškega kapitala. Manj kot tretjina nakazil je namenjena najmanj razvitim državam. Stalen pritok nakazil je zelo odvisen od stalnega izseljevanja in je zato občutljiv na spremembe politik priseljevanja oziroma gospodarske rasti v državah gostiteljicah.

| 4.2 | Za čim večji vpliv nakazil na zmanjšanje revščine in hkrati zmanjšanje neenakosti morajo ciljne države ne le bolje upravljati in omogočati tokove nakazil, kot je navedeno zgoraj, temveč tudi bolje upravljati prejšnje migracijske tokove. Omejitve števila zakonito sprejetih migrantov v ciljnih državah bodo negativno vplivale na tokove nakazil v države izvora. Ciljne države lahko poleg tega učinkovito določajo smer tokov nakazil z dodeljevanjem „preferencialnega statusa priseljenca“ posebnim skupinam priseljencev iz določenih držav oziroma regij izvora. To zagotavlja, da obstoječe migracijske mreže ne bodo privedle do regionalne pristranskosti v državi, niti do nadaljnjega povečanja neenakosti v državah izvora. Tako država gostiteljica proaktivno pomaga najmanj razvitim regijam v državah izvora in jih podpira pri zmanjšanju neenakosti. Še en korak k zagotavljanju, da nakazila dosežejo najmanj razvite, je spodbujanje članov gospodinjstev z nizkimi dohodki k izseljevanju in olajšanje njihovega migracijskega procesa. |
| --- | --- |

4.2

Za čim večji vpliv nakazil na zmanjšanje revščine in hkrati zmanjšanje neenakosti morajo ciljne države ne le bolje upravljati in omogočati tokove nakazil, kot je navedeno zgoraj, temveč tudi bolje upravljati prejšnje migracijske tokove. Omejitve števila zakonito sprejetih migrantov v ciljnih državah bodo negativno vplivale na tokove nakazil v države izvora. Ciljne države lahko poleg tega učinkovito določajo smer tokov nakazil z dodeljevanjem „preferencialnega statusa priseljenca“ posebnim skupinam priseljencev iz določenih držav oziroma regij izvora. To zagotavlja, da obstoječe migracijske mreže ne bodo privedle do regionalne pristranskosti v državi, niti do nadaljnjega povečanja neenakosti v državah izvora. Tako država gostiteljica proaktivno pomaga najmanj razvitim regijam v državah izvora in jih podpira pri zmanjšanju neenakosti. Še en korak k zagotavljanju, da nakazila dosežejo najmanj razvite, je spodbujanje članov gospodinjstev z nizkimi dohodki k izseljevanju in olajšanje njihovega migracijskega procesa.

5.   Migracija in (so)razvoj

| 5.1 | Sorazvoj se nanaša na dejavnosti migrantov, ki dopolnjujejo razvoj, vendar ga ne nadomeščajo. Te dejavnosti opredeljuje program, ki temelji na potrebah, trajnosti in možnosti za vzpostavitev povezave med skupinami diaspore in skupnostmi v državah izvora. Ena oblika sorazvoja, ki se dotika vseh ravni dohodka skupnosti prejemnice, so naložbe, ki temeljijo na nakazilih v infrastrukturo na področju izobraževanja in osnovnih zdravstvenih storitev. Odbor zato podpira dejstvo, da morajo biti nakazila pomemben del sorazvoja. |
| --- | --- |

5.1

Sorazvoj se nanaša na dejavnosti migrantov, ki dopolnjujejo razvoj, vendar ga ne nadomeščajo. Te dejavnosti opredeljuje program, ki temelji na potrebah, trajnosti in možnosti za vzpostavitev povezave med skupinami diaspore in skupnostmi v državah izvora. Ena oblika sorazvoja, ki se dotika vseh ravni dohodka skupnosti prejemnice, so naložbe, ki temeljijo na nakazilih v infrastrukturo na področju izobraževanja in osnovnih zdravstvenih storitev. Odbor zato podpira dejstvo, da morajo biti nakazila pomemben del sorazvoja.

| 5.1.1 | Pobuda, ki je lahko zgled, je program sofinanciranja. Za vsako nakazilo, ki ga migranti namenijo za lokalni razvoj v njihovi državi izvora, vsak institucionalni partner programa prispeva enako vsoto (8). V najboljšem primeru so ti partnerji organizacije za razvojno pomoč, ki v program prispevajo strokovno znanje na področju upravljanja in usposobljeno osebje. Te organizacije sodelujejo z lokalno vlado, da se zagotovi trajnost njihovih dejavnosti. Programi sofinanciranja bi morali biti znani širši javnosti in lažje dostopni prek informacijskih platform, ki prav tako spodbujajo uporabo uradnih bančnih poti za pošiljanje nakazil. Ko so uspešni programi sofinanciranja opredeljeni, je treba vključiti dodatne partnerje „za sofinanciranje“ iz zasebnega sektorja. Zlasti podjetja, ki zaposlujejo velik delež migrantov, in ponudnike finančnih storitev, ki omogočajo prenos nakazil, je treba spodbujati, da sodelujejo v teh programih in prevzamejo svoj delež družbene odgovornosti. Ta javno-zasebna partnerstva so koristna za vse udeležence: zaradi večjih kolektivnih nakazil se poveča razvojni učinek, podjetja in banke pa pridobijo zaupanje svojih strank. Vendar pa se Odbor zaveda, da mora sodelovanje med državami izvora in državami gostiteljicami upoštevati vse udeležene: ne samo vlade in uradne oblasti, ampak tudi socialne partnerje in organizacije civilne družbe. Tako bo razvoj protikorupcijskih praks in listin preprečevalo povečevanje izkoriščanja nakazanih zneskov. |
| --- | --- |

5.1.1

Pobuda, ki je lahko zgled, je program sofinanciranja. Za vsako nakazilo, ki ga migranti namenijo za lokalni razvoj v njihovi državi izvora, vsak institucionalni partner programa prispeva enako vsoto (8). V najboljšem primeru so ti partnerji organizacije za razvojno pomoč, ki v program prispevajo strokovno znanje na področju upravljanja in usposobljeno osebje. Te organizacije sodelujejo z lokalno vlado, da se zagotovi trajnost njihovih dejavnosti. Programi sofinanciranja bi morali biti znani širši javnosti in lažje dostopni prek informacijskih platform, ki prav tako spodbujajo uporabo uradnih bančnih poti za pošiljanje nakazil. Ko so uspešni programi sofinanciranja opredeljeni, je treba vključiti dodatne partnerje „za sofinanciranje“ iz zasebnega sektorja. Zlasti podjetja, ki zaposlujejo velik delež migrantov, in ponudnike finančnih storitev, ki omogočajo prenos nakazil, je treba spodbujati, da sodelujejo v teh programih in prevzamejo svoj delež družbene odgovornosti. Ta javno-zasebna partnerstva so koristna za vse udeležence: zaradi večjih kolektivnih nakazil se poveča razvojni učinek, podjetja in banke pa pridobijo zaupanje svojih strank. Vendar pa se Odbor zaveda, da mora sodelovanje med državami izvora in državami gostiteljicami upoštevati vse udeležene: ne samo vlade in uradne oblasti, ampak tudi socialne partnerje in organizacije civilne družbe. Tako bo razvoj protikorupcijskih praks in listin preprečevalo povečevanje izkoriščanja nakazanih zneskov.

| 5.2 | Druge oblike sorazvoja se osredotočajo na usmerjanje nakazil v podjetniške dejavnosti in dejavnosti, povezane z naložbami. |
| --- | --- |

5.2

Druge oblike sorazvoja se osredotočajo na usmerjanje nakazil v podjetniške dejavnosti in dejavnosti, povezane z naložbami.

| 5.2.1 | Pobude, ki jih lahko ponudijo države izvora, da bi povečale celotni tok nakazil za sorazvoj, segajo od oprostitve davka na dohodek za migrante, ki želijo vlagati v lokalno podjetje, do oprostitve uvoznih dajatev za poslovne naložbe. |
| --- | --- |

5.2.1

Pobude, ki jih lahko ponudijo države izvora, da bi povečale celotni tok nakazil za sorazvoj, segajo od oprostitve davka na dohodek za migrante, ki želijo vlagati v lokalno podjetje, do oprostitve uvoznih dajatev za poslovne naložbe.

| 5.2.2 | Odbor spodbuja bančne ustanove in agencije za razvoj, da testirajo pilotne programe, ki bodo vzpostavili povezavo med nakazili migrantov in mikrofinančnimi ustanovami v državah v razvoju. |
| --- | --- |

5.2.2

Odbor spodbuja bančne ustanove in agencije za razvoj, da testirajo pilotne programe, ki bodo vzpostavili povezavo med nakazili migrantov in mikrofinančnimi ustanovami v državah v razvoju.

| 5.2.3 | Bančne ustanove v državah izvora in državah gostiteljicah je treba spodbujati, da oblikujejo partnerstva za nakazila, da bi tako omogočile navzkrižno prodajo (cross-selling) dodatnih finančnih storitev, npr. ponudbo kreditov za mala podjetja ali stanovanjskih kreditov, ki bi bili vezani na nakazila. |
| --- | --- |

5.2.3

Bančne ustanove v državah izvora in državah gostiteljicah je treba spodbujati, da oblikujejo partnerstva za nakazila, da bi tako omogočile navzkrižno prodajo (cross-selling) dodatnih finančnih storitev, npr. ponudbo kreditov za mala podjetja ali stanovanjskih kreditov, ki bi bili vezani na nakazila.

| 5.2.4 | Za podporo in povečanje obsega teh dejavnosti morajo agencije za razvoj in organizacije civilne družbe obveščati skupnosti migrantov v državah gostiteljicah o možnostih za naložbe, poskrbeti za usposabljanje na področju podjetništva in vzpostavljati mreže, ki povezujejo migrante s podjetniki v državah izvora, ki potrebujejo kapital. Migranti podjetniki v državah gostiteljicah in podjetniki v državah izvora morajo biti povezani v strateške poslovne in razvojne mreže. |
| --- | --- |

5.2.4

Za podporo in povečanje obsega teh dejavnosti morajo agencije za razvoj in organizacije civilne družbe obveščati skupnosti migrantov v državah gostiteljicah o možnostih za naložbe, poskrbeti za usposabljanje na področju podjetništva in vzpostavljati mreže, ki povezujejo migrante s podjetniki v državah izvora, ki potrebujejo kapital. Migranti podjetniki v državah gostiteljicah in podjetniki v državah izvora morajo biti povezani v strateške poslovne in razvojne mreže.

| 5.3 | Nekateri ukrepi, omenjeni zgoraj, zahtevajo sodelovanje organizacij diaspore v državah gostiteljicah. Mreža povezav med diasporo in državo izvora je v glavnem rezultat posameznikov ali skupin, ki delujejo na lastno pobudo. Te mreže so pomemben vir neposrednih tujih naložb, prenosa znanja in tehnologije, človekoljubnosti ter socialnih in kulturnih nakazil. Lahko celo igrajo vlogo pri vzpostavljanju miru in v procesu obnove. Vendar najmanj razvitim državam manjka zmogljivosti za odkrivanje migrantov v tujini in oblikovanje mrež diaspore, da bi ta sredstva porabili za razvoj (nakazila, naložbe, sposobnosti in znanje). |
| --- | --- |

5.3

Nekateri ukrepi, omenjeni zgoraj, zahtevajo sodelovanje organizacij diaspore v državah gostiteljicah. Mreža povezav med diasporo in državo izvora je v glavnem rezultat posameznikov ali skupin, ki delujejo na lastno pobudo. Te mreže so pomemben vir neposrednih tujih naložb, prenosa znanja in tehnologije, človekoljubnosti ter socialnih in kulturnih nakazil. Lahko celo igrajo vlogo pri vzpostavljanju miru in v procesu obnove. Vendar najmanj razvitim državam manjka zmogljivosti za odkrivanje migrantov v tujini in oblikovanje mrež diaspore, da bi ta sredstva porabili za razvoj (nakazila, naložbe, sposobnosti in znanje).

| 5.4 | Izziv je torej vzpostaviti zmogljivosti v organizacijah diaspore, ki izvirajo iz najmanj razvitih držav, in usmeriti razvoj na prebivalstvo z najnižjimi prihodki. |
| --- | --- |

5.4

Izziv je torej vzpostaviti zmogljivosti v organizacijah diaspore, ki izvirajo iz najmanj razvitih držav, in usmeriti razvoj na prebivalstvo z najnižjimi prihodki.

| 5.5 | Proces krepitve zmogljivosti mora upoštevati dejstvo, da so skupnosti diaspore v večini primerov neformalno in ohlapno organizirane; njihova struktura je specifična za določeno državo, delujejo pa v skladu z dinamiko vzajemnih odnosov s svojo državo izvora. |
| --- | --- |

5.5

Proces krepitve zmogljivosti mora upoštevati dejstvo, da so skupnosti diaspore v večini primerov neformalno in ohlapno organizirane; njihova struktura je specifična za določeno državo, delujejo pa v skladu z dinamiko vzajemnih odnosov s svojo državo izvora.

| 5.6 | Identifikacija ustreznih skupin diaspore in krepitev njihove sposobnosti prispevanja k razvoju držav izvora lahko privedeta do ustanavljanja skupin strokovnjakov (brain trust). To se doseže s programi na področju človeškega kapitala, ki pritegnejo migrante (oziroma njihove potomce) k sodelovanju v razvojnih programih javnega ali zasebnega sektorja. Ti programi izkoriščajo jezikovno znanje in spretnosti ter poznavanje kulture in državam v razvoju dajejo na voljo nedavno pridobljene poklicne sposobnosti, strokovno znanje ter stike. |
| --- | --- |

5.6

Identifikacija ustreznih skupin diaspore in krepitev njihove sposobnosti prispevanja k razvoju držav izvora lahko privedeta do ustanavljanja skupin strokovnjakov (brain trust). To se doseže s programi na področju človeškega kapitala, ki pritegnejo migrante (oziroma njihove potomce) k sodelovanju v razvojnih programih javnega ali zasebnega sektorja. Ti programi izkoriščajo jezikovno znanje in spretnosti ter poznavanje kulture in državam v razvoju dajejo na voljo nedavno pridobljene poklicne sposobnosti, strokovno znanje ter stike.

| 5.6.1 | Nujen korak za začetek krepitve zmogljivosti za organizacije diaspore in najmanj razvite države izvora je odkrivanje teh organizacij in mrež ter njihovo vpisovanje v register. Odbor zato priporoča uvedbo prostovoljnih registrov usposobljenih migrantov iz držav, za katere je značilen beg možganov, ki živijo v državah gostiteljicah, ter podjetij migrantov iz malih in srednje velikih držav v razvoju, ki trenutno delujejo v državah gostiteljicah. |
| --- | --- |

5.6.1

Nujen korak za začetek krepitve zmogljivosti za organizacije diaspore in najmanj razvite države izvora je odkrivanje teh organizacij in mrež ter njihovo vpisovanje v register. Odbor zato priporoča uvedbo prostovoljnih registrov usposobljenih migrantov iz držav, za katere je značilen beg možganov, ki živijo v državah gostiteljicah, ter podjetij migrantov iz malih in srednje velikih držav v razvoju, ki trenutno delujejo v državah gostiteljicah.

| 5.6.2 | Ko so organizacije diaspore enkrat identificirane, bi se morale biti sposobne povezati z državami izvora in prispevati k njihovemu razvoju. Ciljne države in mednarodne organizacije za razvoj morajo predlagati platforme in forume, povrnitev stroškov za potovanja, štipendije ter poslovna srečanja, ki bodo olajšala ta proces. |
| --- | --- |

5.6.2

Ko so organizacije diaspore enkrat identificirane, bi se morale biti sposobne povezati z državami izvora in prispevati k njihovemu razvoju. Ciljne države in mednarodne organizacije za razvoj morajo predlagati platforme in forume, povrnitev stroškov za potovanja, štipendije ter poslovna srečanja, ki bodo olajšala ta proces.

| 5.7 | Obstoj skupnosti diaspore ne zagotavlja samodejnega pozitivnega učinka na razvoj države izvora. Politični in socialno-ekonomski pogoji ter politike držav v razvoju imajo enako pomembno, če ne celo vnaprej odločilno vlogo. Vendar bi morale biti organizacije migrantov na splošno bolj vključene v obravnavo vprašanj v zvezi z razvojem. Zato razvojne organizacije pozivamo, da vzpostavijo stike z organizacijami migrantov in poiščejo načine za začetek plodnega sodelovanja. |
| --- | --- |

5.7

Obstoj skupnosti diaspore ne zagotavlja samodejnega pozitivnega učinka na razvoj države izvora. Politični in socialno-ekonomski pogoji ter politike držav v razvoju imajo enako pomembno, če ne celo vnaprej odločilno vlogo. Vendar bi morale biti organizacije migrantov na splošno bolj vključene v obravnavo vprašanj v zvezi z razvojem. Zato razvojne organizacije pozivamo, da vzpostavijo stike z organizacijami migrantov in poiščejo načine za začetek plodnega sodelovanja.

| 5.8 | Odbor podpira ustanovitev posebnega sklada za migracije in razvoj, s pomočjo katerega bo mogoče financiranje omenjenih razvojnih dejavnosti. |
| --- | --- |

5.8

Odbor podpira ustanovitev posebnega sklada za migracije in razvoj, s pomočjo katerega bo mogoče financiranje omenjenih razvojnih dejavnosti.

6.   Migracija in zmanjšanje učinka bega možganov – ustanavljanje skupin strokovnjakov (brain trust) in omogočanje krožne in virtualne migracije

| 6.1 | Prostovoljni odliv človeškega kapitala pogosto ustvarja ekonomsko ugodne posledice za države izvora. Mednarodna migracija zmanjšuje pritisk prenaseljenosti in brezposelnosti v mnogih državah izvora. Nekatere države uspešno premišljeno izvažajo delovno silo, da bi tako vzpostavile čezmorske sklade za nakazila, neposredne tuje naložbe in prenose znanja. Vendar pa stalni odliv človeških virov, zlasti visoko usposobljenih in talentiranih oseb, ovira razvoj v najmanj razvitih državah, ki ne premorejo ekonomskih in institucionalnih zmogljivosti, ki bi omogočale zamenjavo te delovne sile. |
| --- | --- |

6.1

Prostovoljni odliv človeškega kapitala pogosto ustvarja ekonomsko ugodne posledice za države izvora. Mednarodna migracija zmanjšuje pritisk prenaseljenosti in brezposelnosti v mnogih državah izvora. Nekatere države uspešno premišljeno izvažajo delovno silo, da bi tako vzpostavile čezmorske sklade za nakazila, neposredne tuje naložbe in prenose znanja. Vendar pa stalni odliv človeških virov, zlasti visoko usposobljenih in talentiranih oseb, ovira razvoj v najmanj razvitih državah, ki ne premorejo ekonomskih in institucionalnih zmogljivosti, ki bi omogočale zamenjavo te delovne sile.

| 6.2 | Odbor zato poziva vse akterje, da najprej začnejo izvajati ukrepe za zmanjšanje učinka bega možganov, nato pa pripravijo načrte, da se prepreči novo razvrednotenje človeškega kapitala v občutljivih gospodarstvih in sektorjih. Komisija je v svojem nedavnem sporočilu že poudarila, da je zmanjšanje učinka bega možganov povezano z zasnovama krožne in virtualne migracije (9). Etični kodeks ravnanja, višji davki na dohodek in kompenzacijski skladi so načini, da se usposobljenim strokovnjakom prepreči odhod. Poleg tega lahko dobro organizirano zunanje izvajanje nekaterih dejavnosti držav OECD v državah v razvoju zmanjša migracijski pritisk v teh državah. Prav tako kot v razvitih ciljnih državah, bi morali tudi v državah v razvoju preprečiti „zanemarjanje sposobnosti“ (brain waste) delavcev, zaposlenih v sektorjih, za katere je značilno zunanje izvajanje. |
| --- | --- |

6.2

Odbor zato poziva vse akterje, da najprej začnejo izvajati ukrepe za zmanjšanje učinka bega možganov, nato pa pripravijo načrte, da se prepreči novo razvrednotenje človeškega kapitala v občutljivih gospodarstvih in sektorjih. Komisija je v svojem nedavnem sporočilu že poudarila, da je zmanjšanje učinka bega možganov povezano z zasnovama krožne in virtualne migracije (9). Etični kodeks ravnanja, višji davki na dohodek in kompenzacijski skladi so načini, da se usposobljenim strokovnjakom prepreči odhod. Poleg tega lahko dobro organizirano zunanje izvajanje nekaterih dejavnosti držav OECD v državah v razvoju zmanjša migracijski pritisk v teh državah. Prav tako kot v razvitih ciljnih državah, bi morali tudi v državah v razvoju preprečiti „zanemarjanje sposobnosti“ (brain waste) delavcev, zaposlenih v sektorjih, za katere je značilno zunanje izvajanje.

| 6.3 | Omogočanje krožne in virtualne migracije temelji na omenjenih zmogljivostih skupin diaspore in njihovi sposobnosti povezovanja z državami izvora – ustanavljanje skupin strokovnjakov (brain trust). Strokovno usposobljeni migranti, ki so pridobili visokošolsko izobrazbo ali so se poklicno usposabljali v ciljnih državah, so dragoceni za države izvora, če lahko prenašajo svoje strokovno znanje in izkušnje ter ponudijo storitve. |
| --- | --- |

6.3

Omogočanje krožne in virtualne migracije temelji na omenjenih zmogljivostih skupin diaspore in njihovi sposobnosti povezovanja z državami izvora – ustanavljanje skupin strokovnjakov (brain trust). Strokovno usposobljeni migranti, ki so pridobili visokošolsko izobrazbo ali so se poklicno usposabljali v ciljnih državah, so dragoceni za države izvora, če lahko prenašajo svoje strokovno znanje in izkušnje ter ponudijo storitve.

| 6.4 | Ustanavljanje skupin strokovnjakov (brain trust) je dopolnilna zasnova bega možganov, ker so skupine strokovnjakov, ki jih sestavljajo priseljenci v ciljnih državah, v najboljšem primeru posledica neto izgube v državah izvora. Toda še bolj pomembno je, da lahko skupine strokovnjakov blažijo nekatere škodljive učinke bega možganov v državah izvora. Vsak migrant lahko ponudi svoje strokovno znanje in izkušnje ali organizacijske sposobnosti svoji državi izvora, bodisi začasno – začasna vrnitev – bodisi virtualno, s pomočjo spletnih aplikacij in spletnih platform. |
| --- | --- |

6.4

Ustanavljanje skupin strokovnjakov (brain trust) je dopolnilna zasnova bega možganov, ker so skupine strokovnjakov, ki jih sestavljajo priseljenci v ciljnih državah, v najboljšem primeru posledica neto izgube v državah izvora. Toda še bolj pomembno je, da lahko skupine strokovnjakov blažijo nekatere škodljive učinke bega možganov v državah izvora. Vsak migrant lahko ponudi svoje strokovno znanje in izkušnje ali organizacijske sposobnosti svoji državi izvora, bodisi začasno – začasna vrnitev – bodisi virtualno, s pomočjo spletnih aplikacij in spletnih platform.

| 6.4.1 | Vizumska ureditev mora biti prilagojena okoliščinam, tako da bo strokovnjakom omogočala lažji „prehod“ med državo gostiteljico in državo izvora. Mednarodne razvojne organizacije bi morale pripraviti programe za razvoj, ki bi omogočali virtualen prenos storitev in znanja visoko usposobljenih migrantov, kot so na primer kardiologi v ciljnih državah, ki prek spleta analizirajo medicinska poročila iz držav izvora, geologi, ki omogočajo dostop do najsodobnejših laboratorijev v državah gostiteljicah, ali finančni analitiki, ki ocenjujejo poslovne načrte za mikrofinančne programe. Vize za večkratni vstop so mehanizem, ki omogoča krožno migracijo. |
| --- | --- |

6.4.1

Vizumska ureditev mora biti prilagojena okoliščinam, tako da bo strokovnjakom omogočala lažji „prehod“ med državo gostiteljico in državo izvora. Mednarodne razvojne organizacije bi morale pripraviti programe za razvoj, ki bi omogočali virtualen prenos storitev in znanja visoko usposobljenih migrantov, kot so na primer kardiologi v ciljnih državah, ki prek spleta analizirajo medicinska poročila iz držav izvora, geologi, ki omogočajo dostop do najsodobnejših laboratorijev v državah gostiteljicah, ali finančni analitiki, ki ocenjujejo poslovne načrte za mikrofinančne programe. Vize za večkratni vstop so mehanizem, ki omogoča krožno migracijo.

| 6.4.2 | Druga pomembna spodbuda za vrnitev in/ali krožno migracijo je prenosljivost pokojninskih pravic in prejemkov socialne varnosti za migrante iz države gostiteljic v državo izvora. |
| --- | --- |

6.4.2

Druga pomembna spodbuda za vrnitev in/ali krožno migracijo je prenosljivost pokojninskih pravic in prejemkov socialne varnosti za migrante iz države gostiteljic v državo izvora.

| 6.4.3 | Države v razvoju se morajo zavedati obstoječih možnosti za sorazvoj; treba jih je spodbujati k vzpostavljanju mrež za povezavo s skupnostmi diaspore v tujini in jim pri tem pomagati. |
| --- | --- |

6.4.3

Države v razvoju se morajo zavedati obstoječih možnosti za sorazvoj; treba jih je spodbujati k vzpostavljanju mrež za povezavo s skupnostmi diaspore v tujini in jim pri tem pomagati.

| 6.4.4 | Te zasnove seveda zahtevajo uspešno integracijo migrantov v družbo gostiteljico. Ciljne države morajo zmanjšati „zanemarjanje sposobnosti“ (brain waste) (migranti na delovnih mestih, ki so pod njihovimi sposobnostmi in stopnjo izobrazbe) s tem, da bolje ocenijo njihove spretnosti in znanje in priznajo diplome in potrdila iz držav izvora. To bo povečalo njihov prispevek v družbi gostiteljici in njihov vpliv na razvoj države izvora. |
| --- | --- |

6.4.4

Te zasnove seveda zahtevajo uspešno integracijo migrantov v družbo gostiteljico. Ciljne države morajo zmanjšati „zanemarjanje sposobnosti“ (brain waste) (migranti na delovnih mestih, ki so pod njihovimi sposobnostmi in stopnjo izobrazbe) s tem, da bolje ocenijo njihove spretnosti in znanje in priznajo diplome in potrdila iz držav izvora. To bo povečalo njihov prispevek v družbi gostiteljici in njihov vpliv na razvoj države izvora.

| 6.5 | Regulacija izseljevanja mora biti pravilo v določenih sektorjih, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo. Zaščita sektorjev, ki so posebej občutljivi za beg možganov, zahteva ukrepe, ki bodo vplivali na dejavnike potiska in potega migracije (push and pull factors). |
| --- | --- |

6.5

Regulacija izseljevanja mora biti pravilo v določenih sektorjih, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo. Zaščita sektorjev, ki so posebej občutljivi za beg možganov, zahteva ukrepe, ki bodo vplivali na dejavnike potiska in potega migracije (push and pull factors).

| 6.5.1 | Odbor poziva razvite države, naj ne zaposlujejo delavcev iz teh občutljivih držav v razvoju. Britanska vlada je pripravila vzorčni kodeks ravnanja o etičnem zaposlovanju, s katerim se javne in zasebne zdravstvene ustanove zavezujejo, da ne bodo na novo zaposlovale osebja v državah v razvoju, ki se soočajo s pomanjkanjem človeških virov v sektorju zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

6.5.1

Odbor poziva razvite države, naj ne zaposlujejo delavcev iz teh občutljivih držav v razvoju. Britanska vlada je pripravila vzorčni kodeks ravnanja o etičnem zaposlovanju, s katerim se javne in zasebne zdravstvene ustanove zavezujejo, da ne bodo na novo zaposlovale osebja v državah v razvoju, ki se soočajo s pomanjkanjem človeških virov v sektorju zdravstvenega varstva.

| 6.5.2 | Podobno je mogoče prilagoditi politike priseljevanja v ciljnih državah, tako da se omeji število visoko usposobljenih priseljencev iz držav v razvoju, ki se soočajo s temi težavami, na najmanjšo možno mero. |
| --- | --- |

6.5.2

Podobno je mogoče prilagoditi politike priseljevanja v ciljnih državah, tako da se omeji število visoko usposobljenih priseljencev iz držav v razvoju, ki se soočajo s temi težavami, na najmanjšo možno mero.

| 6.6 | Odvisno od sredstev, ki so na voljo ogroženim in posebej občutljivim državam v razvoju, obstaja več možnosti, da se nevtralizira učinek bega možganov. |
| --- | --- |

6.6

Odvisno od sredstev, ki so na voljo ogroženim in posebej občutljivim državam v razvoju, obstaja več možnosti, da se nevtralizira učinek bega možganov.

| 6.6.1 | Ena od možnosti je ustvariti presežek človeškega kapitala, ki bo omogočal nadaljevanje (humane) strategije za razvoj, usmerjene v izvoz. Prizadevanja za usposabljanje bi lahko financirali z izhodnimi davki za visoko usposobljene strokovnjake, ki se odločijo izseliti. Te davke bi lahko odmerili emigrantom ali ciljni državi. |
| --- | --- |

6.6.1

Ena od možnosti je ustvariti presežek človeškega kapitala, ki bo omogočal nadaljevanje (humane) strategije za razvoj, usmerjene v izvoz. Prizadevanja za usposabljanje bi lahko financirali z izhodnimi davki za visoko usposobljene strokovnjake, ki se odločijo izseliti. Te davke bi lahko odmerili emigrantom ali ciljni državi.

| 6.6.2 | Sporazumi o povračilu (kompenzacijski skladi) med migrantom in državo izvora, ki so sklenjeni pred odhodom, bi lahko odvrnili kandidate od dokončne izselitve, državi izvora pa bi povrnili prvotne stroške izobraževanja in usposabljanja (10). |
| --- | --- |

6.6.2

Sporazumi o povračilu (kompenzacijski skladi) med migrantom in državo izvora, ki so sklenjeni pred odhodom, bi lahko odvrnili kandidate od dokončne izselitve, državi izvora pa bi povrnili prvotne stroške izobraževanja in usposabljanja (10).

| 6.6.3 | Treba je predvideti ustanavljanje skupin strokovnjakov (brain trust) za države izvora, ki jih je hudo prizadel beg možganov. |
| --- | --- |

6.6.3

Treba je predvideti ustanavljanje skupin strokovnjakov (brain trust) za države izvora, ki jih je hudo prizadel beg možganov.

| 6.6.4 | Visoko usposobljenim strokovnjakom, ki nadaljujejo z izobraževanjem ali specializacijo v razvitih državah, lahko država gostiteljica omogoči ponovni vstop ali jim izda dostopne vize za krajše bivanje. Mehanizem krožne migracije lahko spodbuja vrnitev v državo izvora. |
| --- | --- |

6.6.4

Visoko usposobljenim strokovnjakom, ki nadaljujejo z izobraževanjem ali specializacijo v razvitih državah, lahko država gostiteljica omogoči ponovni vstop ali jim izda dostopne vize za krajše bivanje. Mehanizem krožne migracije lahko spodbuja vrnitev v državo izvora.

7.   Vključevanje politik na področju migracij in razvoja ter zagotavljanje boljše skladnosti politik

| 7.1 | Odbor ugotavlja, kot je navedeno že na začetku, da imata preseljevanje v smeri jug-jug in regionalno preseljevanje veliko večje razsežnosti kot mednarodna migracija med državami v razvoju in razvitimi državami. Več pozornosti je zato treba nameniti regionalnim pristopom na področju migracij in razvoja, po zgledu Afriške unije. |
| --- | --- |

7.1

Odbor ugotavlja, kot je navedeno že na začetku, da imata preseljevanje v smeri jug-jug in regionalno preseljevanje veliko večje razsežnosti kot mednarodna migracija med državami v razvoju in razvitimi državami. Več pozornosti je zato treba nameniti regionalnim pristopom na področju migracij in razvoja, po zgledu Afriške unije.

| 7.2 | Odbor poudarja potrebo po vključevanju „politik na področju migracij in razvoja“ v politike priseljevanja in integracije v državah gostiteljicah ter v nacionalne razvojne strategije držav izvora in strategije za zmanjšanje revščine mednarodnih razvojnih organizacij. |
| --- | --- |

7.2

Odbor poudarja potrebo po vključevanju „politik na področju migracij in razvoja“ v politike priseljevanja in integracije v državah gostiteljicah ter v nacionalne razvojne strategije držav izvora in strategije za zmanjšanje revščine mednarodnih razvojnih organizacij.

| 7.3 | Odbor ugotavlja, da je politična usklajenost izredno koristna za pričakovani rezultat politik na področju migracij in razvoja. Trgovinske in varnostne politike ne smejo ovirati razvojnih prizadevanj v okviru politik na področju migracij in razvoja. Z enakim poudarkom Odbor poziva države članice k zagotavljanju politične usklajenosti, tako da ne zagovarjajo različnih politik na nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

7.3

Odbor ugotavlja, da je politična usklajenost izredno koristna za pričakovani rezultat politik na področju migracij in razvoja. Trgovinske in varnostne politike ne smejo ovirati razvojnih prizadevanj v okviru politik na področju migracij in razvoja. Z enakim poudarkom Odbor poziva države članice k zagotavljanju politične usklajenosti, tako da ne zagovarjajo različnih politik na nacionalni in evropski ravni.

V Bruslju, 12. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  SOC/268: Politika EU o priseljevanju in sodelovanju z državami izvora za spodbujanje razvoja z dne 4.6.2007.

1

(2)  COM(2007) 248 konč., 16.5.2007.

2

(3)  Svetovna banka, 2006. Global Economic Prospect.

3

(4)  Po podatkih Svetovne banke so se nakazila med letoma 2001 in 2005 podvojila in znašala rekordnih 249 milijonov dolarjev leta 2005, od katerih so države v razvoju prejele 180 milijonov – štirikratni ali petkratni znesek uradne razvojne pomoči (Svetovna banka (2006): International Migration Agenda and the World Bank – Managing Risks and Enhancing Benefits). Oxfam ocenjuje, da je letni pritok nakazil v države razvoju 80 milijard dolarjev (International Development Committee Inquiry on Migration and Development, Oxfam, 2003). Svetovna komisija o mednarodni migraciji ocenjuje, da celotni znesek nakazil, ki so jih prejele države v razvoju, znaša okoli 93 milijonov dolarjev letno (Migracija in razvoj, politično-analitični in raziskovalni program, 2003). Skupaj nakazila znašajo 2,2 % bruto domačega proizvoda vseh držav v razvoju (Mednarodni denarni sklad, 2005).

4

(5)  Še zlasti Južna Afrika je država, ki jo migranti pogosto izberejo za ciljno državo v vsej regiji in zato nosi posebno breme.

5

(6)  Glej poročilo DFID: „Moving out of poverty – making migration work better for poor people“

6

(http://www.dfid.gov.uk/pubs/files/migration-policy-paper-draft.pdf).

(7)  Banke v državah v razvoju lahko tako na mednarodnih trgih kapitala pridobijo cenejše in dolgoročnejše kredite, in sicer z zavarovanjem prihodnjih nakazil.

7

(8)  Primer je priseljenska skupnost iz mehiške države Zacatecas v ZDA. V okviru programa „tri za enega“ za vsak dolar, ki ga pošljejo združenja migrantov, dobijo dolar od zvezne mehiške vlade in dolar od države Zacatecas. Da takšna pobuda uspe, morajo biti priseljenci dobro vključeni v družbo v skupnostih gostiteljicah, da se lahko organizirajo.

8

(9)  Sporočilo Komisije o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državami.

9

(10)  Za podrobnejše informacije o možnih kompenzacijskih skladih med državami migracije in državami izvora glej raziskovalno mnenje EESO o zdravju in preseljevanju (poročevalec g. SHARMA in soporočevalka ga. CSER), UL C 256, 27.10.2007.

10

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/89

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o odnosih EU-Moldavija in vlogi civilne družbe

(2008/C 120/19)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 15. februarja 2007 v skladu s členom 29(2) poslovnika sklenil, da pripravi mnenje o naslednji temi:

Odnosi EU-Moldavija: vloga civilne družbe.

Strokovna skupina za zunanje odnose, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 15. novembra 2007. Poročevalka je bila ga. PICHENOT.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra) s 117 glasovi za, 2 glasovoma proti in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

1.1   Spodbujanje vloge civilne družbe v odnosih EU-Moldavija

| 1.1.1 | Leto 2005 je bilo prelomno za odnose med Evropsko unijo in Moldavijo. S sprejetjem akcijskega načrta EU-Moldavija (2005–2008), odprtjem delegacije EU v moldavskem glavnem mestu Kišinjev in imenovanjem posebnega predstavnika EU za pogajanja v zvezi s pridnestrskim konfliktom so se zelo izboljšali pogoji za izvajanje sporazuma o partnerstvu in sodelovanju. Cilj tega prvega mnenja Odbora o sodelovanju EU in Moldavije je spodbujati vlogo civilne družbe, da bi okrepili to dinamiko in v bližnji prihodnosti zasnovali skupno agendo s pobudami. |
| --- | --- |

1.1.1

Leto 2005 je bilo prelomno za odnose med Evropsko unijo in Moldavijo. S sprejetjem akcijskega načrta EU-Moldavija (2005–2008), odprtjem delegacije EU v moldavskem glavnem mestu Kišinjev in imenovanjem posebnega predstavnika EU za pogajanja v zvezi s pridnestrskim konfliktom so se zelo izboljšali pogoji za izvajanje sporazuma o partnerstvu in sodelovanju. Cilj tega prvega mnenja Odbora o sodelovanju EU in Moldavije je spodbujati vlogo civilne družbe, da bi okrepili to dinamiko in v bližnji prihodnosti zasnovali skupno agendo s pobudami.

| 1.1.2 | Okrepljeno sodelovanje Evropske unije in Moldavije lahko temelji samo na obojestranskem razumevanju skupnih vrednot, zlasti spoštovanju temeljnih svoboščin, zavezanosti demokratični družbi, ki je odprta za vse, in spoštovanju načela dialoga, ki temelji na neodvisnosti partnerjev civilne družbe. Civilna družba bo za samo identiteto Moldavije v prihodnosti ključnega pomena. Njeno bistvo je človeško bogastvo, ki se je zbralo na ozemlju, kjer se srečujejo mnoge različne kulture in jeziki. To bogastvo je velika prednost. |
| --- | --- |

1.1.2

Okrepljeno sodelovanje Evropske unije in Moldavije lahko temelji samo na obojestranskem razumevanju skupnih vrednot, zlasti spoštovanju temeljnih svoboščin, zavezanosti demokratični družbi, ki je odprta za vse, in spoštovanju načela dialoga, ki temelji na neodvisnosti partnerjev civilne družbe. Civilna družba bo za samo identiteto Moldavije v prihodnosti ključnega pomena. Njeno bistvo je človeško bogastvo, ki se je zbralo na ozemlju, kjer se srečujejo mnoge različne kulture in jeziki. To bogastvo je velika prednost.

| 1.1.3 | Ugotoviti je treba, da tako kot v drugih državah SND z enako zgodovinsko izkušnjo tudi tu ni tradicije ali izkušenj z neodvisnimi organizacijami civilne družbe. Vendar Odbor glede na sedanji napredek meni, da je treba nujno razviti stike, da bi našli partnerje, naklonjene napredku ob spoštovanju skupnih vrednot. |
| --- | --- |

1.1.3

Ugotoviti je treba, da tako kot v drugih državah SND z enako zgodovinsko izkušnjo tudi tu ni tradicije ali izkušenj z neodvisnimi organizacijami civilne družbe. Vendar Odbor glede na sedanji napredek meni, da je treba nujno razviti stike, da bi našli partnerje, naklonjene napredku ob spoštovanju skupnih vrednot.

| 1.1.4 | Odbor poudarja, da je uspeh akcijskega načrta EU-Moldavija (1) v okviru sosedske politike povezan s sposobnostjo vključevanja organizacij civilne družbe v njegovo izvajanje. Zato bi bilo dobro, če bi Komisija poslala jasno sporočilo in predlagala merila, postopek in instrumente, ki bi civilni družbi omogočili večjo vključenost. Vendar pa Odbor pozdravlja prizadevanja evropske delegacije v glavnem mestu Kišinjev pri navezovanju stikov z moldavsko civilno družbo. To je ugoden pogoj za uradno vključitev predstavnikov civilne družbe v pregled akcijskega načrta aprila 2008 in v prihodnje faze okrepljenega partnerstva. |
| --- | --- |

1.1.4

Odbor poudarja, da je uspeh akcijskega načrta EU-Moldavija (1) v okviru sosedske politike povezan s sposobnostjo vključevanja organizacij civilne družbe v njegovo izvajanje. Zato bi bilo dobro, če bi Komisija poslala jasno sporočilo in predlagala merila, postopek in instrumente, ki bi civilni družbi omogočili večjo vključenost. Vendar pa Odbor pozdravlja prizadevanja evropske delegacije v glavnem mestu Kišinjev pri navezovanju stikov z moldavsko civilno družbo. To je ugoden pogoj za uradno vključitev predstavnikov civilne družbe v pregled akcijskega načrta aprila 2008 in v prihodnje faze okrepljenega partnerstva.

| 1.1.5 | Odbor priporoča graditev stalnih odnosov z moldavsko civilno družbo, usmerjenih v prihodnost, za kar je najprej treba strukturirati naše odnose. Zato bi bilo treba leta 2008 organizirati konferenco na podlagi predhodne preiskovalne misije, da bi lahko ugotovili, kateri partnerji so zavezani preglednosti v okviru svojega delovanja. Na konferenci bi sodelovali predstavniki lokalnih in regionalnih skupnosti in bi skupaj določili delovni načrt na podlagi spodnjih predlogov:






  — | ocena sedanjih mehanizmov obveščanja in posvetovanja v Moldaviji na državni in evropski ravni, vključno z oceno izvajanja akcijskega načrta (2005–2008); |
| --- | --- | --- |

1.1.5

Odbor priporoča graditev stalnih odnosov z moldavsko civilno družbo, usmerjenih v prihodnost, za kar je najprej treba strukturirati naše odnose. Zato bi bilo treba leta 2008 organizirati konferenco na podlagi predhodne preiskovalne misije, da bi lahko ugotovili, kateri partnerji so zavezani preglednosti v okviru svojega delovanja. Na konferenci bi sodelovali predstavniki lokalnih in regionalnih skupnosti in bi skupaj določili delovni načrt na podlagi spodnjih predlogov:

—

ocena sedanjih mehanizmov obveščanja in posvetovanja v Moldaviji na državni in evropski ravni, vključno z oceno izvajanja akcijskega načrta (2005–2008);

| — | priprava in usposabljanje civilne družbe za nadaljevanje partnerstva po letu 2008; |
| --- | --- |

—

priprava in usposabljanje civilne družbe za nadaljevanje partnerstva po letu 2008;

| — | dostop moldavskih organizacij do mehanizmov evropskih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

—

dostop moldavskih organizacij do mehanizmov evropskih finančnih instrumentov.

Za takšen delovni načrt so potrebna sredstva v evropskih programih za financiranje pobud civilne družbe.

| 1.1.6 | Po pregledu konference leta 2008 z moldavsko civilno družbo bo treba predstaviti nove pobude in v okviru „skupine Odbora za sosedsko politiko“ nadaljevati odnose, ki temeljijo na progresivnem pristopu in torej upoštevajo v naših odnosih načela, ki so temelj dobrega upravljanja in trajnostnega razvoja. Bistvo tega pristopa temelji na načelih, ki so že opredeljena v sporazumu GSP Plus (splošni sistem preferencialov), in sicer:






  — | 16 glavnih konvencij OZN in ILO (2) o človekovih pravicah in pravicah delavcev; |
| --- | --- | --- |

1.1.6

Po pregledu konference leta 2008 z moldavsko civilno družbo bo treba predstaviti nove pobude in v okviru „skupine Odbora za sosedsko politiko“ nadaljevati odnose, ki temeljijo na progresivnem pristopu in torej upoštevajo v naših odnosih načela, ki so temelj dobrega upravljanja in trajnostnega razvoja. Bistvo tega pristopa temelji na načelih, ki so že opredeljena v sporazumu GSP Plus (splošni sistem preferencialov), in sicer:

—

16 glavnih konvencij OZN in ILO (2) o človekovih pravicah in pravicah delavcev;

| — | 11 konvencij o okolju in načelih dobrega upravljanja (3). |
| --- | --- |

—

11 konvencij o okolju in načelih dobrega upravljanja (3).

| 1.1.7 | Evropska unija bo tako spodbujala moldavske organizacije civilne družbe, da bodo prispevale k temu, da se sprejmejo evropski standardi neodvisnosti, reprezentativnosti in transparentnosti. Bilo bi dobro, če bi Komisija k vsakemu vmesnemu poročilu o akcijskem načrtu namenila posebno poglavje o spoštovanju temeljnih človekovih pravic, med drugim pravico do svobodnega združevanja in izražanja, in dodala pregled sindikalnega prava. |
| --- | --- |

1.1.7

Evropska unija bo tako spodbujala moldavske organizacije civilne družbe, da bodo prispevale k temu, da se sprejmejo evropski standardi neodvisnosti, reprezentativnosti in transparentnosti. Bilo bi dobro, če bi Komisija k vsakemu vmesnemu poročilu o akcijskem načrtu namenila posebno poglavje o spoštovanju temeljnih človekovih pravic, med drugim pravico do svobodnega združevanja in izražanja, in dodala pregled sindikalnega prava.

| 1.1.8 | Po mnenju Odbora je treba prednostno obravnavo preusmeriti na to, da Moldavci sami postopno prevzamejo instrumente in izkušnje, ki jih ponujajo evropske in mednarodne institucije. Odbor podpira poziv Sveta Evrope za podporo civilne družbe v boju proti korupciji (načelo pristopa GRECO (4)). Pri boju proti organiziranemu kriminalu poziva k čezmejnemu sodelovanju. |
| --- | --- |

1.1.8

Po mnenju Odbora je treba prednostno obravnavo preusmeriti na to, da Moldavci sami postopno prevzamejo instrumente in izkušnje, ki jih ponujajo evropske in mednarodne institucije. Odbor podpira poziv Sveta Evrope za podporo civilne družbe v boju proti korupciji (načelo pristopa GRECO (4)). Pri boju proti organiziranemu kriminalu poziva k čezmejnemu sodelovanju.

| 1.1.9 | Odbor podpira pobudo evropskih in mednarodnih donatorjev, da bi s sodelovanjem uskladili svoje ukrepe. Predlaga, da se v programih za zmanjševanje revščine kot prednostni določijo ukrepi za osnovne socialne storitve, zlasti izboljšanje življenjskih pogojev v sirotišnicah, znižanje cen protiretrovirusnih zdravil in rehabilitacijo žrtev trgovine z ljudmi. |
| --- | --- |

1.1.9

Odbor podpira pobudo evropskih in mednarodnih donatorjev, da bi s sodelovanjem uskladili svoje ukrepe. Predlaga, da se v programih za zmanjševanje revščine kot prednostni določijo ukrepi za osnovne socialne storitve, zlasti izboljšanje življenjskih pogojev v sirotišnicah, znižanje cen protiretrovirusnih zdravil in rehabilitacijo žrtev trgovine z ljudmi.

| 1.1.10 | Država je v težkem položaju zaradi dolgega sušnega obdobja, ki je bilo poleti 2007, in s tem slabe žetve, kar je pripeljalo do stečajev in prevelikega zadolževanja. Vlada je zaprosila za mednarodno pomoč v hrani in tehnično pomoč FAO. Po mnenju Odbora je treba nujno navezati stike z organizacijami civilne družbe, ki so dejavne v kmetijsko-prehrambenem sektorju. Evropska komisija je v kratkem obdobju namenila 3 milijone eurov humanitarne pomoči podeželju najbolj ranljivih držav. |
| --- | --- |

1.1.10

Država je v težkem položaju zaradi dolgega sušnega obdobja, ki je bilo poleti 2007, in s tem slabe žetve, kar je pripeljalo do stečajev in prevelikega zadolževanja. Vlada je zaprosila za mednarodno pomoč v hrani in tehnično pomoč FAO. Po mnenju Odbora je treba nujno navezati stike z organizacijami civilne družbe, ki so dejavne v kmetijsko-prehrambenem sektorju. Evropska komisija je v kratkem obdobju namenila 3 milijone eurov humanitarne pomoči podeželju najbolj ranljivih držav.

| 1.1.11 | Odbor meni, da je izredno pomembno, da obstajajo mreže in skupni projekti, ki povezujejo vse Moldavce, vključno z organizacijami iz Pridnestrja. Odbor spodbuja Unijo, naj si še naprej prizadeva za rešitev konflikta, ki bi ohranil celovitost ozemlja, in še naprej pomaga na mejah (EUBAM). |
| --- | --- |

1.1.11

Odbor meni, da je izredno pomembno, da obstajajo mreže in skupni projekti, ki povezujejo vse Moldavce, vključno z organizacijami iz Pridnestrja. Odbor spodbuja Unijo, naj si še naprej prizadeva za rešitev konflikta, ki bi ohranil celovitost ozemlja, in še naprej pomaga na mejah (EUBAM).

| 1.1.12 | EESO priporoča spodbujanje izmenjave demokratičnih praks med organizacijami civilne družbe, tako da moldavskim partnerjem predstavi objave Odbora, ki so na voljo na internetu (in sicer v romunščini), in delo nacionalnih ESS, kar je na voljo prek spletne povezave EESO (CES link). EESO spodbuja nacionalne ESS držav članic (zlasti romunskega in bolgarskega) in AICESIS (5), naj si skupaj prizadevajo za to, da bi se moldavska družba seznanila z instrumenti in prakso evropske civilne družbe. |
| --- | --- |

1.1.12

EESO priporoča spodbujanje izmenjave demokratičnih praks med organizacijami civilne družbe, tako da moldavskim partnerjem predstavi objave Odbora, ki so na voljo na internetu (in sicer v romunščini), in delo nacionalnih ESS, kar je na voljo prek spletne povezave EESO (CES link). EESO spodbuja nacionalne ESS držav članic (zlasti romunskega in bolgarskega) in AICESIS (5), naj si skupaj prizadevajo za to, da bi se moldavska družba seznanila z instrumenti in prakso evropske civilne družbe.

| 1.1.13 | Odbor želi, da bi se izboljšalo sodelovanje moldavske civilne družbe pri dialogu z Zahodnim Balkanom in regionalnem črnomorskem dialogu, zlasti z medregijskim in čezmejnim sodelovanjem na tem strateško pomembnem območju za bližnjo prihodnost. Sodelovanje EU in Moldavije poteka v okviru okrepljenega sodelovanja z bližnjimi državami, zlasti Rusijo. |
| --- | --- |

1.1.13

Odbor želi, da bi se izboljšalo sodelovanje moldavske civilne družbe pri dialogu z Zahodnim Balkanom in regionalnem črnomorskem dialogu, zlasti z medregijskim in čezmejnim sodelovanjem na tem strateško pomembnem območju za bližnjo prihodnost. Sodelovanje EU in Moldavije poteka v okviru okrepljenega sodelovanja z bližnjimi državami, zlasti Rusijo.

1.2   Krepitev podpore obetavnim organizacijam in organom za spravo

1.2.1   Vzpostavitev konstruktivnega socialnega dialoga

Odbor v zvezi s slabimi odnosi med socialnimi partnerji ponavlja, da je Moldavija zavezana ne samo konvencijam ILO, temveč tudi socialni listini Sveta Evrope in ima pravico do pritožbe pri Svetu Evrope. Predlaga, da bi ILO ponudil tehnično pomoč za obravnavo sporov s področja dela na posebnih sodiščih.

1.2.2   Uresničiti zavezanost k spodbujanju stikov z evropsko družbo

Odbor odločno podpira sklenitev sporazuma o vizumih in ponovni vrnitvi, na podlagi katerega se bo vzpostavil sistem za lažjo pridobitev vizuma, ki bi povečal predvsem izmenjavo obetavnih študentov, znanstvenikov in predstavnikov civilne družbe. Priporoča, da se poveča dostop do evropskih programov, zlasti mladim v okviru programa Erasmus Mundus. Sporazum o lažji pridobitvi vizuma in ponovni vrnitvi, podpisan oktobra 2007 (6), lahko prispeva tudi k rešitvi problema vse večjega števila moldavskih državljanov, ki prosijo za romunsko državljanstvo.

Odbor poziva moldavsko vlado, naj vključi civilno družbo v evropske in mednarodne dogodke (STO, OVSE, Svet Evrope in Mednarodna organizacija za frankofonijo (OIF)). Odbor spodbuja države članice, naj si prizadevajo za stike in izmenjavo z moldavsko civilno družbo (štipendije, partnerstva mest, čezmejno sodelovanje itd.) ter jih financirajo.

1.2.3   Upoštevanje okoljskih vidikov

Odbor priporoča, da se podprejo okoljske organizacije, ki si prizadevajo za uničenje zalog neprenosljivega orožja in streliva, odstranjevanje vojaških odpadkov in industrijskega onesnaženja ter sanacijo onesnaženih voda.

2.   Glavne značilnosti socialno-ekonomskega položaja Moldavije

| 2.1 | Moldavija je z BDP na prebivalca, ki znaša približno 1 000 USD, najrevnejša evropska država in edina evropska država na seznamu držav z nizkim dohodkom, ki ga vodi Svetovna banka. Število prebivalcev v Moldaviji upada (manj kot 4 milijone leta 2004), kar je posledica večje smrtnosti (zlasti pri moških), upada števila rojstev in velikega izseljevanja. |
| --- | --- |

2.1

Moldavija je z BDP na prebivalca, ki znaša približno 1 000 USD, najrevnejša evropska država in edina evropska država na seznamu držav z nizkim dohodkom, ki ga vodi Svetovna banka. Število prebivalcev v Moldaviji upada (manj kot 4 milijone leta 2004), kar je posledica večje smrtnosti (zlasti pri moških), upada števila rojstev in velikega izseljevanja.

| 2.2 | Revščina je v letih 1999–2005 dosegla dramatično raven, do zdaj se je sicer nekoliko zmanjšala, vendar je še vedno visoka – v povprečju 30-odstotna. Zmanjševanje revščine poteka različno, pri tem nastajajo primeri absolutne revščine (2 USD/dan), ki prizadenejo predvsem otroke in ostarele. Na podeželju in v majhnih mestih je še vedno revnih od 40 do 50 % prebivalcev. |
| --- | --- |

2.2

Revščina je v letih 1999–2005 dosegla dramatično raven, do zdaj se je sicer nekoliko zmanjšala, vendar je še vedno visoka – v povprečju 30-odstotna. Zmanjševanje revščine poteka različno, pri tem nastajajo primeri absolutne revščine (2 USD/dan), ki prizadenejo predvsem otroke in ostarele. Na podeželju in v majhnih mestih je še vedno revnih od 40 do 50 % prebivalcev.

| 2.3 | Prevelikemu številu otrok grozi izkoriščanje – mnogi nimajo stalnega prebivališča, delajo ali pa so žrtve trgovine z otroci in prostitucije. S takšno revščino se je precej povečal tudi pojav „socialnih sirot“, ki so jih družine prepustile sirotišnicam, saj sami finančno ne zmorejo skrbeti zanje. |
| --- | --- |

2.3

Prevelikemu številu otrok grozi izkoriščanje – mnogi nimajo stalnega prebivališča, delajo ali pa so žrtve trgovine z otroci in prostitucije. S takšno revščino se je precej povečal tudi pojav „socialnih sirot“, ki so jih družine prepustile sirotišnicam, saj sami finančno ne zmorejo skrbeti zanje.

| 2.4 | Ženske so žrtve vse večje diskriminacije, ki se povečuje s slabim socialnim stanjem. Veliko je brezposelnih, premalo usposobljenih, imajo nizke plače in opravljajo sezonska kmetijska dela. Revščina jim bolj grozi kot moškim zaradi nižjih socialnih nadomestil (zdravstvo, šolstvo in družinski dodatek) in ravni pokojnin. Tak položaj ženske in matere pogosto privede do tega, da sprejmejo nezakonite in celo nevarne predloge, s čimer tvegajo, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi. Večina takšnih žrtev so mlade ženske, ki iščejo zaposlitev. |
| --- | --- |

2.4

Ženske so žrtve vse večje diskriminacije, ki se povečuje s slabim socialnim stanjem. Veliko je brezposelnih, premalo usposobljenih, imajo nizke plače in opravljajo sezonska kmetijska dela. Revščina jim bolj grozi kot moškim zaradi nižjih socialnih nadomestil (zdravstvo, šolstvo in družinski dodatek) in ravni pokojnin. Tak položaj ženske in matere pogosto privede do tega, da sprejmejo nezakonite in celo nevarne predloge, s čimer tvegajo, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi. Večina takšnih žrtev so mlade ženske, ki iščejo zaposlitev.

| 2.5 | Moldavija je leta 2004 uvedla program rasti in boja proti revščini, ki ga podpirajo Svetovna banka, PNUD (Program OZN za razvoj) in drugi donatorji. Decembra 2006 so donatorji različnih finančnih institucij skupaj z EU določili okvir za sodelovanje, ki je dober zgled za večjo usklajenost in učinkovitost pri določanju pogojev za pomoč, in se zavezali za pomoč in posojila v višini milijarde eurov za prihodnja štiri leta. |
| --- | --- |

2.5

Moldavija je leta 2004 uvedla program rasti in boja proti revščini, ki ga podpirajo Svetovna banka, PNUD (Program OZN za razvoj) in drugi donatorji. Decembra 2006 so donatorji različnih finančnih institucij skupaj z EU določili okvir za sodelovanje, ki je dober zgled za večjo usklajenost in učinkovitost pri določanju pogojev za pomoč, in se zavezali za pomoč in posojila v višini milijarde eurov za prihodnja štiri leta.

2.6   Poslabšanje razmer na trgu dela

| 2.6.1 | Položaj na trgu dela se je v Moldaviji v 90-ih letih hkrati s propadom gospodarstva zelo poslabšal. Takoj po ruski krizi avgusta 1998 se je raven zaposlenosti znižala in je začela naraščati šele leta 2003. Brezposelnost je leta 1999 znašala 11 %, konec leta 2006 pa samo še 7,4 % aktivnega prebivalstva. Približno 35 % prebivalstva opravlja neprijavljeno delo (7). |
| --- | --- |

2.6.1

Položaj na trgu dela se je v Moldaviji v 90-ih letih hkrati s propadom gospodarstva zelo poslabšal. Takoj po ruski krizi avgusta 1998 se je raven zaposlenosti znižala in je začela naraščati šele leta 2003. Brezposelnost je leta 1999 znašala 11 %, konec leta 2006 pa samo še 7,4 % aktivnega prebivalstva. Približno 35 % prebivalstva opravlja neprijavljeno delo (7).

| 2.6.2 | Čeprav realne plače rastejo, ostaja povprečje zelo nizko, leta 2006 je znašalo 129 USD (8). Upoštevati pa je treba druge vire dohodkov. Veliko družin prejema devize od svojih družinskih članov, ki živijo v tujini. Poleg tega je veliko neprijavljenega dela: po uradnih statističnih podatkih več kot 200 000 delavcev (kar je 15 % aktivnega prebivalstva) dela v neregistriranih podjetjih, 35 % zaposlenih registriranih podjetij pa njihovi delodajalci ne prijavijo (zlasti v gradbeništvu, kmetijstvu in gozdarstvu). |
| --- | --- |

2.6.2

Čeprav realne plače rastejo, ostaja povprečje zelo nizko, leta 2006 je znašalo 129 USD (8). Upoštevati pa je treba druge vire dohodkov. Veliko družin prejema devize od svojih družinskih članov, ki živijo v tujini. Poleg tega je veliko neprijavljenega dela: po uradnih statističnih podatkih več kot 200 000 delavcev (kar je 15 % aktivnega prebivalstva) dela v neregistriranih podjetjih, 35 % zaposlenih registriranih podjetij pa njihovi delodajalci ne prijavijo (zlasti v gradbeništvu, kmetijstvu in gozdarstvu).

| 2.6.3 | Veliko moldavskih državljanov je zapustilo Moldavijo in odšlo na delo v tujino, večina dela na črno. Pri tem delno sezonskem izseljevanju gre za približno milijon odraslih, kar predstavlja približno 30 % celotne delovne sile. Izguba človeškega kapitala in pomanjkanje finančnih sredstev za zdravstvene sisteme in socialno varstvo sta dve od negativnih posledic tega selitvenega vala. Glede na raven revščine bo verjetno selitev zaradi dela obstajala tudi v prihodnosti. |
| --- | --- |

2.6.3

Veliko moldavskih državljanov je zapustilo Moldavijo in odšlo na delo v tujino, večina dela na črno. Pri tem delno sezonskem izseljevanju gre za približno milijon odraslih, kar predstavlja približno 30 % celotne delovne sile. Izguba človeškega kapitala in pomanjkanje finančnih sredstev za zdravstvene sisteme in socialno varstvo sta dve od negativnih posledic tega selitvenega vala. Glede na raven revščine bo verjetno selitev zaradi dela obstajala tudi v prihodnosti.

2.7   Težko stanje moldavskega gospodarstva

2.7.1   Izolirano gospodarstvo pod vplivom Rusije

| 2.7.2 | Hud upad moldavskega BDP v 90-ih letih so povzročili zunanji dejavniki, kot so izguba trga, energetska odvisnost, izseljevanje kvalificiranih delavcev in odcepitev industrijske regije Pridnestrje. |
| --- | --- |

2.7.2

Hud upad moldavskega BDP v 90-ih letih so povzročili zunanji dejavniki, kot so izguba trga, energetska odvisnost, izseljevanje kvalificiranih delavcev in odcepitev industrijske regije Pridnestrje.

| 2.7.3 | Kljub precejšnji ponovni rasti od leta 2000 (do 6–8 % na leto) je gospodarstvo še vedno v zelo ranljivem položaju (4-odstotna rast v letu 2006); v letu 2007 je pričakovati še slabši položaj. Glavni razlog te upočasnitve je podvojitev cen plina v letu 2006, ki jih je določil distributer Gazprom. |
| --- | --- |

2.7.3

Kljub precejšnji ponovni rasti od leta 2000 (do 6–8 % na leto) je gospodarstvo še vedno v zelo ranljivem položaju (4-odstotna rast v letu 2006); v letu 2007 je pričakovati še slabši položaj. Glavni razlog te upočasnitve je podvojitev cen plina v letu 2006, ki jih je določil distributer Gazprom.

| 2.7.4 | Rusija je nejevoljna zaradi proevropske usmeritve moldavskega predsednika in je s političnim pritiskom dosegla prepoved uvoza moldavskega vina na svoj trg. Moldavija je s tem leta 2006 izgubila svoj glavni vir dohodka iz izvoza (vino predstavlja 35 % izvoza Moldavije, od tega je kar 85 % namenjenega za ruski trg). |
| --- | --- |

2.7.4

Rusija je nejevoljna zaradi proevropske usmeritve moldavskega predsednika in je s političnim pritiskom dosegla prepoved uvoza moldavskega vina na svoj trg. Moldavija je s tem leta 2006 izgubila svoj glavni vir dohodka iz izvoza (vino predstavlja 35 % izvoza Moldavije, od tega je kar 85 % namenjenega za ruski trg).

2.8   Gospodarstvo s prevladujočim agro-živilskim sektorjem

| 2.8.1 | Moldavija ostaja v glavnem kmetijska dežela. Agroživilski sektor ustvarja več kot 30 % BDP (9) in velik del izvoza (65 %), družinski način kmetovanja pa je pomemben za samoobstoj mest in podeželja. Agro-živilska industrija ima ravno tako pomembno mesto v gospodarstvu. Kakovost in količina pridelka vplivata na gospodarske sektorje lahke industrije v predproizvodni in poproizvodni fazi (umetna gnojila, steklenice, embalaža itd.). |
| --- | --- |

2.8.1

Moldavija ostaja v glavnem kmetijska dežela. Agroživilski sektor ustvarja več kot 30 % BDP (9) in velik del izvoza (65 %), družinski način kmetovanja pa je pomemben za samoobstoj mest in podeželja. Agro-živilska industrija ima ravno tako pomembno mesto v gospodarstvu. Kakovost in količina pridelka vplivata na gospodarske sektorje lahke industrije v predproizvodni in poproizvodni fazi (umetna gnojila, steklenice, embalaža itd.).

2.9   Odločilna vloga nakazil denarja migrantov njihovim družinam

| 2.9.1 | Po tej veliki gospodarski recesiji ni dvoma, da teh nekaj pozitivnih ekonomskih sprememb ni posledica prestrukturiranja gospodarstva, temveč velike injekcije deviz (30 % moldavskega BDP), ki jih pošiljajo Moldavci, ki so odšli na delo v tujino: od 600 000 do milijon Moldavcev dela v Zahodni Evropi (19 % v Italiji) oziroma v Rusiji (60 %). Leta 2006 so v domovino poslali milijardo eurov. |
| --- | --- |

2.9.1

Po tej veliki gospodarski recesiji ni dvoma, da teh nekaj pozitivnih ekonomskih sprememb ni posledica prestrukturiranja gospodarstva, temveč velike injekcije deviz (30 % moldavskega BDP), ki jih pošiljajo Moldavci, ki so odšli na delo v tujino: od 600 000 do milijon Moldavcev dela v Zahodni Evropi (19 % v Italiji) oziroma v Rusiji (60 %). Leta 2006 so v domovino poslali milijardo eurov.

| 2.9.2 | Glede na to, da razmere niso naklonjene naložbam, ti dohodki niso namenjeni financiranju novih gospodarskih dejavnosti. Ta dotok denarja povzroča dražitev nepremičnin, veliko povpraševanje po izdelkih iz uvoza in težave z inflacijo. |
| --- | --- |

2.9.2

Glede na to, da razmere niso naklonjene naložbam, ti dohodki niso namenjeni financiranju novih gospodarskih dejavnosti. Ta dotok denarja povzroča dražitev nepremičnin, veliko povpraševanje po izdelkih iz uvoza in težave z inflacijo.

3.   Demokracija, spoštovanje človekovih pravic in dobro upravljanje

3.1   Človeški razvoj

| 3.1.1 | Moldavija je bila leta 2006 na 114. mestu glede na kazalec človeškega razvoja Programa OZN za razvoj, s čimer je bila najnižje uvrščena evropska država, pa tudi ena od nekdanjih sovjetskih republik, ki so se na tem seznamu najslabše odrezale. |
| --- | --- |

3.1.1

Moldavija je bila leta 2006 na 114. mestu glede na kazalec človeškega razvoja Programa OZN za razvoj, s čimer je bila najnižje uvrščena evropska država, pa tudi ena od nekdanjih sovjetskih republik, ki so se na tem seznamu najslabše odrezale.

| 3.1.2 | Odsotnost neodvisnih medijev, nespoštovanje človekovih pravic in težave pri delovanju pravosodnega sistema onemogočajo pobude moldavskih državljanov in zmanjšujejo organizacijsko sposobnost civilne družbe. |
| --- | --- |

3.1.2

Odsotnost neodvisnih medijev, nespoštovanje človekovih pravic in težave pri delovanju pravosodnega sistema onemogočajo pobude moldavskih državljanov in zmanjšujejo organizacijsko sposobnost civilne družbe.

| 3.1.3 | Neodvisnost medijev je eno od najpomembnejših vprašanj, ki je poudarjeno v poročilu Sveta Evrope (september 2007) (10). Reforma zakonodaje o svobodi izražanja je pomembna, vendar ne zadostuje za dejansko zagotovitev te svoboščine. Za novinarsko delo sta nujni tudi nepristranskost in etičnost. Pogoj za to pa je, da novinarji niso izpostavljeni pritiskom političnih oblasti, kar zlasti velja za avdio-vizualne medije. |
| --- | --- |

3.1.3

Neodvisnost medijev je eno od najpomembnejših vprašanj, ki je poudarjeno v poročilu Sveta Evrope (september 2007) (10). Reforma zakonodaje o svobodi izražanja je pomembna, vendar ne zadostuje za dejansko zagotovitev te svoboščine. Za novinarsko delo sta nujni tudi nepristranskost in etičnost. Pogoj za to pa je, da novinarji niso izpostavljeni pritiskom političnih oblasti, kar zlasti velja za avdio-vizualne medije.

3.2   Visoka raven korupcije

| 3.2.1 | Organiziran kriminal je največja težava z vidika varnosti in je ovira za institucije in naložbe. Kriminalna dejanja povzročajo veliko škodo: spodbujanje izogibanja davkom, pomoč nezakoniti trgovini in korupcijo. Moldavija je leta 2006 na svetovni lestvici indeksa korupcije, ki ga pripravlja organizacija Transparency International, zasedla 81. mesto in prejela oceno 3,2 od 10, kar velja za zelo skorumpirano državo. Majhen napredek na lestvici kaže na to, da se želita vlada in civilna družba spopasti s korupcijo. |
| --- | --- |

3.2.1

Organiziran kriminal je največja težava z vidika varnosti in je ovira za institucije in naložbe. Kriminalna dejanja povzročajo veliko škodo: spodbujanje izogibanja davkom, pomoč nezakoniti trgovini in korupcijo. Moldavija je leta 2006 na svetovni lestvici indeksa korupcije, ki ga pripravlja organizacija Transparency International, zasedla 81. mesto in prejela oceno 3,2 od 10, kar velja za zelo skorumpirano državo. Majhen napredek na lestvici kaže na to, da se želita vlada in civilna družba spopasti s korupcijo.

3.3   Krhkost demokratičnih struktur in tradicionalno avtoritarna oblast

| 3.3.1 | Odbor poziva moldavske oblasti, naj upoštevajo sklepe mednarodnih opazovalcev (velika 100-članska skupina opazovalcev OVSE) iz časa lokalnih volitev junija 2007, da bi odpravili vse pomanjkljivosti z vidika evropskih norm v zvezi z volitvami in leta 2009 organizirali parlamentarne volitve v bolj demokratičnih razmerah. |
| --- | --- |

3.3.1

Odbor poziva moldavske oblasti, naj upoštevajo sklepe mednarodnih opazovalcev (velika 100-članska skupina opazovalcev OVSE) iz časa lokalnih volitev junija 2007, da bi odpravili vse pomanjkljivosti z vidika evropskih norm v zvezi z volitvami in leta 2009 organizirali parlamentarne volitve v bolj demokratičnih razmerah.

| 3.3.2 | Poročila Sveta Evrope spodbujajo Moldavijo, naj si prizadeva zlasti za neodvisnost in učinkovitost sodišč, pluralnost medijev in učvrstitev demokracije na lokalni ravni. Moldavija je prejela pomoč evropske pobude za demokracijo in človekove pravice (European Initiative for Democracy and Human Rights – EIDHR) v okviru regionalnih projektov za obdobje 2002–2004 in spet od leta 2007. EIDHR je podprl pobude civilne družbe za spodbujanje demokracije in človekovih pravic. |
| --- | --- |

3.3.2

Poročila Sveta Evrope spodbujajo Moldavijo, naj si prizadeva zlasti za neodvisnost in učinkovitost sodišč, pluralnost medijev in učvrstitev demokracije na lokalni ravni. Moldavija je prejela pomoč evropske pobude za demokracijo in človekove pravice (European Initiative for Democracy and Human Rights – EIDHR) v okviru regionalnih projektov za obdobje 2002–2004 in spet od leta 2007. EIDHR je podprl pobude civilne družbe za spodbujanje demokracije in človekovih pravic.

3.4   Pridnestrje – geopolitični izziv politike sosedstva

| 3.4.1 | Pridnestrje, ki računa na pomoč Rusije in prisotnost ruske vojske, ostaja vir napetosti in negotovosti na mejah Unije ter geopolitična uganka na tem območju. |
| --- | --- |

3.4.1

Pridnestrje, ki računa na pomoč Rusije in prisotnost ruske vojske, ostaja vir napetosti in negotovosti na mejah Unije ter geopolitična uganka na tem območju.

| 3.4.2 | Prizadevanje za politično ureditev odcepitve Pridnestrja je poleg tega ena prednostnih nalog akcijskega načrta EU. Unija se je temu vprašanju ponovno posvetila pred priključitvijo Romunije in Bolgarije, saj je s tem Moldavija postala soseda Unije. Za to vprašanje je bil leta 2005 imenovan posebni predstavnik EU (Kalman MIZSEI od marca 2007), ki ima status opazovalca v okviru t. i. pogajanj 5+2. Pogajanja so trenutno v slepi ulici. |
| --- | --- |

3.4.2

Prizadevanje za politično ureditev odcepitve Pridnestrja je poleg tega ena prednostnih nalog akcijskega načrta EU. Unija se je temu vprašanju ponovno posvetila pred priključitvijo Romunije in Bolgarije, saj je s tem Moldavija postala soseda Unije. Za to vprašanje je bil leta 2005 imenovan posebni predstavnik EU (Kalman MIZSEI od marca 2007), ki ima status opazovalca v okviru t. i. pogajanj 5+2. Pogajanja so trenutno v slepi ulici.

| 3.4.3 | To območje je znano tudi kot žarišče organiziranega kriminala (trgovanje z orožjem in strateškim materialom, pranje denarja, droga in trgovina), ki živi od lokalnih ter ruskih, ukrajinskih in drugih kriminalnih združb. |
| --- | --- |

3.4.3

To območje je znano tudi kot žarišče organiziranega kriminala (trgovanje z orožjem in strateškim materialom, pranje denarja, droga in trgovina), ki živi od lokalnih ter ruskih, ukrajinskih in drugih kriminalnih združb.

3.5   Misija EU za pomoč na mejah za Ukrajino in Moldavijo (EUBAM)

| 3.5.1 | Moldavija, ki jo obkroža Ukrajina, ima težavne odnose s slednjo zaradi pridnestrskega konflikta in odnosov EU-Rusija, zaradi česar so ti dobili ime „moldavski vozel“. Moldavija je bila hkrati prehodna in izvorna država za nezakonito trgovino zaradi zelo prepustne moldavske meje in izhod na Črno morje prek pristanišča v Odesi. |
| --- | --- |

3.5.1

Moldavija, ki jo obkroža Ukrajina, ima težavne odnose s slednjo zaradi pridnestrskega konflikta in odnosov EU-Rusija, zaradi česar so ti dobili ime „moldavski vozel“. Moldavija je bila hkrati prehodna in izvorna država za nezakonito trgovino zaradi zelo prepustne moldavske meje in izhod na Črno morje prek pristanišča v Odesi.

| 3.5.2 | Misija za pomoč in nadzor na mejah (EUBAM – The EU Border Assistance Mission to Moldova and Ukrain), ki jo je Unija uvedla leta 2005 na skupno prošnjo ukrajinskega in moldavskega predsednika, je bila odločilnega pomena za stabilizacijo države in boj proti nezakoniti trgovini. Skoraj 100 carinikov in obmejnih policistov iz 17 držav članic EU opazuje in pomaga moldavskim in ukrajinskim kolegom pri delu, kar je velik pritisk na samooklicano pridnestrsko vlado. Ta misija je osredotočena na ogrožene osebe in območja in je bila nekajkrat uspešna. |
| --- | --- |

3.5.2

Misija za pomoč in nadzor na mejah (EUBAM – The EU Border Assistance Mission to Moldova and Ukrain), ki jo je Unija uvedla leta 2005 na skupno prošnjo ukrajinskega in moldavskega predsednika, je bila odločilnega pomena za stabilizacijo države in boj proti nezakoniti trgovini. Skoraj 100 carinikov in obmejnih policistov iz 17 držav članic EU opazuje in pomaga moldavskim in ukrajinskim kolegom pri delu, kar je velik pritisk na samooklicano pridnestrsko vlado. Ta misija je osredotočena na ogrožene osebe in območja in je bila nekajkrat uspešna.

| 3.5.3 | Novembra 2006 je misija dobila avtomatizirani sistem izmenjave informacij, da bi se povečala učinkovitost mejnega nadzora. Misija je bila nedavno spet podaljšana do novembra 2009. Odbor želi trajno obliko za zagotavljanje varnosti na tej meji. |
| --- | --- |

3.5.3

Novembra 2006 je misija dobila avtomatizirani sistem izmenjave informacij, da bi se povečala učinkovitost mejnega nadzora. Misija je bila nedavno spet podaljšana do novembra 2009. Odbor želi trajno obliko za zagotavljanje varnosti na tej meji.

4.   Kratka predstavitev moldavske civilne družbe in njenih dejavnosti

4.1   Glavne ugotovitve misije EESO leta 2004

| 4.1.1 | Težavne politične in gospodarske razmere niso naklonjene delovanju civilne družbe. Število moških in žensk, ki bi lahko delovali v okviru organizacij civilne družbe na nacionalni ali lokalni ravni, se je močno zmanjšalo predvsem zaradi izseljevanja, zlasti mlajših odraslih s primerno stopnjo izobrazbe. Državne organizacije z njimi vzdržujejo le redke stike. Centralizacija upravnih struktur ovira razvoj družbenih gibanj. Skratka, zaradi globoko zakoreninjenega paternalizma v družbi je blaginja prebivalstva predvsem v pristojnosti države. Vloga predsednika je jasen pokazatelj želje večine prebivalstva po močnem voditelju. |
| --- | --- |

4.1.1

Težavne politične in gospodarske razmere niso naklonjene delovanju civilne družbe. Število moških in žensk, ki bi lahko delovali v okviru organizacij civilne družbe na nacionalni ali lokalni ravni, se je močno zmanjšalo predvsem zaradi izseljevanja, zlasti mlajših odraslih s primerno stopnjo izobrazbe. Državne organizacije z njimi vzdržujejo le redke stike. Centralizacija upravnih struktur ovira razvoj družbenih gibanj. Skratka, zaradi globoko zakoreninjenega paternalizma v družbi je blaginja prebivalstva predvsem v pristojnosti države. Vloga predsednika je jasen pokazatelj želje večine prebivalstva po močnem voditelju.

| 4.1.2 | Razen statusa političnih strank ustava ne omenja organizacij civilne družbe ali pravice do zbiranja. Priznana pa je pravica do ustanavljanja sindikatov in članstva v njih (člen 42) ter pravica do združevanja (člen 40). Razmere za ustanavljanje nevladnih organizacij so se izboljšale s sprejetjem zakona o javnih organizacijah in fundacij (1997). V praksi prihaja do prekrivanja vlog, saj nekateri delajo za državo ali vladne stranke, hkrati pa za organe, ki zastopajo gospodarske in politične interese. |
| --- | --- |

4.1.2

Razen statusa političnih strank ustava ne omenja organizacij civilne družbe ali pravice do zbiranja. Priznana pa je pravica do ustanavljanja sindikatov in članstva v njih (člen 42) ter pravica do združevanja (člen 40). Razmere za ustanavljanje nevladnih organizacij so se izboljšale s sprejetjem zakona o javnih organizacijah in fundacij (1997). V praksi prihaja do prekrivanja vlog, saj nekateri delajo za državo ali vladne stranke, hkrati pa za organe, ki zastopajo gospodarske in politične interese.

| 4.1.3 | Opazovalci, zlasti Sveta Evrope (11), poročajo, da je bila zakonodaja o sodnem sistemu reformirana, da bi se zagotovilo spoštovanje zakonov, zlasti v zvezi s civilno družbo. Kljub temu Svet Evrope še naprej spremlja dogajanja v Moldaviji, predvsem zaradi zagotavljanja neodvisnosti sodstva. |
| --- | --- |

4.1.3

Opazovalci, zlasti Sveta Evrope (11), poročajo, da je bila zakonodaja o sodnem sistemu reformirana, da bi se zagotovilo spoštovanje zakonov, zlasti v zvezi s civilno družbo. Kljub temu Svet Evrope še naprej spremlja dogajanja v Moldaviji, predvsem zaradi zagotavljanja neodvisnosti sodstva.

4.2   Nova dejstva o stanju civilne družbe v letu 2007 po ugotovitvah strokovnih študij (12)

| 4.2.1 | Različni viri poročajo o zelo velikem povečanju števila nevladnih organizacij. Študija EESO navaja, da se je število povečalo s približno 3 000 v letu 2004 na več kot 7 000 v letu 2007 (13), medtem ko študija Programa OZN navaja, da s 54 % teh organizacij ni mogoče vzpostaviti stika. Po ocenah je trenutno aktivnih manj kakor 20 % registriranih organizacij. Poleg tega je ugotovljeno precejšnje povečanje števila nevladnih organizacij na lokalni in regionalni ravni, vključno s pridnestrsko regijo. |
| --- | --- |

4.2.1

Različni viri poročajo o zelo velikem povečanju števila nevladnih organizacij. Študija EESO navaja, da se je število povečalo s približno 3 000 v letu 2004 na več kot 7 000 v letu 2007 (13), medtem ko študija Programa OZN navaja, da s 54 % teh organizacij ni mogoče vzpostaviti stika. Po ocenah je trenutno aktivnih manj kakor 20 % registriranih organizacij. Poleg tega je ugotovljeno precejšnje povečanje števila nevladnih organizacij na lokalni in regionalni ravni, vključno s pridnestrsko regijo.

| 4.2.2 | Največ nevladnih organizacij še vedno deluje v glavnem mestu Kišinjevu in njegovi okolici, čeprav se relativno gledano zmanjšuje. V zadnjih štirih letih se je 67 % nevladnih organizacij registriralo na nacionalni ravni in 82 % na lokalni (14). Nevladne organizacije so dejavne v vseh delih moldavske družbe, vendar pomembnejši del njihovih dejavnosti pogosto usmerjajo zunanji donatorji. |
| --- | --- |

4.2.2

Največ nevladnih organizacij še vedno deluje v glavnem mestu Kišinjevu in njegovi okolici, čeprav se relativno gledano zmanjšuje. V zadnjih štirih letih se je 67 % nevladnih organizacij registriralo na nacionalni ravni in 82 % na lokalni (14). Nevladne organizacije so dejavne v vseh delih moldavske družbe, vendar pomembnejši del njihovih dejavnosti pogosto usmerjajo zunanji donatorji.

| 4.2.3 | Zdi se, da še vedno ni veliko stikov med sindikati in organizacijami delojemalcev ter nevladnimi organizacijami različnih interesov. Razlog za to je medsebojno nepoznavanje in nezaupanje. Izjema je začetek povezovanja med nekaterimi nevladnimi organizacijami in skupino poslovnežev v Pridnestrju. |
| --- | --- |

4.2.3

Zdi se, da še vedno ni veliko stikov med sindikati in organizacijami delojemalcev ter nevladnimi organizacijami različnih interesov. Razlog za to je medsebojno nepoznavanje in nezaupanje. Izjema je začetek povezovanja med nekaterimi nevladnimi organizacijami in skupino poslovnežev v Pridnestrju.

| 4.2.4 | Začetek veljavnosti akcijskega načrta EU-Moldavija leta 2005 je bil za civilno družbo, zlasti na področju združevanja, nova spodbuda pri izvajanju različnih projektov, kljub temu da je bil ta načrt pripravljen brez posvetovanj. |
| --- | --- |

4.2.4

Začetek veljavnosti akcijskega načrta EU-Moldavija leta 2005 je bil za civilno družbo, zlasti na področju združevanja, nova spodbuda pri izvajanju različnih projektov, kljub temu da je bil ta načrt pripravljen brez posvetovanj.

5.   Razvoj strukture socialnih partnerjev

5.1   Predstavitev organizacij delodajalcev

| 5.1.1 | Gospodarska zbornica je od leta 1999 v povezavi z združenjem Eurochambre najpomembnejše predstavništvo podjetij. Zastopa več kot 1 500 podjetij iz vseh sektorjev. Gospodarska zbornica Moldavije ne izdaja več potrdil o poreklu blaga za izdelke, ki se tržijo v SND (Skupnosti neodvisnih držav), in ne nadzira več izvoza v EU, ki je sedaj v pristojnosti carine, da je lahko upravičen do splošnega sistema preferencialov (GSP). Gospodarska zbornica je danes namenjena predvsem podjetjem. Podpira zlasti izvoz moldavijskih izdelkov in ustanovitev skupnih podjetij s tujimi podjetji. Podjetjem ponuja številne storitve (15). Gospodarska zbornica Moldavije sodeluje v uradnem predstavništvu ILO (Mednarodne organizacije dela), v njenih prostorih pa je tudi evropski informacijski center. G. Tarlev, ki je od leta 2001 predsednik vlade, je imel pred tem pomembno funkcijo v gospodarski zbornici Moldavije. Mala in srednja podjetja z manj kot 30 zaposlenimi so se povezala v ločeno združenje, ki pa je finančno in organizacijsko tesno povezano z gospodarsko zbornico. |
| --- | --- |

5.1.1

Gospodarska zbornica je od leta 1999 v povezavi z združenjem Eurochambre najpomembnejše predstavništvo podjetij. Zastopa več kot 1 500 podjetij iz vseh sektorjev. Gospodarska zbornica Moldavije ne izdaja več potrdil o poreklu blaga za izdelke, ki se tržijo v SND (Skupnosti neodvisnih držav), in ne nadzira več izvoza v EU, ki je sedaj v pristojnosti carine, da je lahko upravičen do splošnega sistema preferencialov (GSP). Gospodarska zbornica je danes namenjena predvsem podjetjem. Podpira zlasti izvoz moldavijskih izdelkov in ustanovitev skupnih podjetij s tujimi podjetji. Podjetjem ponuja številne storitve (15). Gospodarska zbornica Moldavije sodeluje v uradnem predstavništvu ILO (Mednarodne organizacije dela), v njenih prostorih pa je tudi evropski informacijski center. G. Tarlev, ki je od leta 2001 predsednik vlade, je imel pred tem pomembno funkcijo v gospodarski zbornici Moldavije. Mala in srednja podjetja z manj kot 30 zaposlenimi so se povezala v ločeno združenje, ki pa je finančno in organizacijsko tesno povezano z gospodarsko zbornico.

| 5.1.2 | Trenutno obstaja tudi Nacionalna konfederacija delodajalcev, ki prav tako predstavlja Moldavijo na mednarodnih konferencah ILO in zastopa delodajalce na socialnih srečanjih, ki jih organizira moldavsko predsedstvo. Leta 2006 je vlada omogočila davčno olajšavo za prispevke delodajalcev njihovim organizacijam in s tem pozitivno odgovorila na pritožbo, ki je bila predložena ILO. |
| --- | --- |

5.1.2

Trenutno obstaja tudi Nacionalna konfederacija delodajalcev, ki prav tako predstavlja Moldavijo na mednarodnih konferencah ILO in zastopa delodajalce na socialnih srečanjih, ki jih organizira moldavsko predsedstvo. Leta 2006 je vlada omogočila davčno olajšavo za prispevke delodajalcev njihovim organizacijam in s tem pozitivno odgovorila na pritožbo, ki je bila predložena ILO.

| 5.1.3 | Socialni partnerji so sklenili tri nove kolektivne pogodbe na nacionalni ravni ter enajst panožnih kolektivnih pogodb in kolektivnih pogodb na lokalni ravni. Njihov dejanski vpliv je v okviru socialnega dialoga omejen, saj je gospodarska zbornica, kljub temu da jo je priznala Mednarodna organizacija delodajalcev, še vedno predvsem gospodarska zbornica, ki ponuja storitve podjetjem. |
| --- | --- |

5.1.3

Socialni partnerji so sklenili tri nove kolektivne pogodbe na nacionalni ravni ter enajst panožnih kolektivnih pogodb in kolektivnih pogodb na lokalni ravni. Njihov dejanski vpliv je v okviru socialnega dialoga omejen, saj je gospodarska zbornica, kljub temu da jo je priznala Mednarodna organizacija delodajalcev, še vedno predvsem gospodarska zbornica, ki ponuja storitve podjetjem.

5.2   Pregled razvoja sindikatov

| 5.2.1 | Do leta 2000 je delavce v Moldaviji zastopala Splošna zveza sindikatov Republike Moldavije (FGRSM), enotna zveza, ki je bila ustanovljena leta 1990 po vzoru organizacije sindikatov Sovjetske zveze. Leta 2000 se je preimenovala v konfederacijo in postala Konfederacija sindikatov Republike Moldavije (CSRM). V organizaciji so se pojavila notranja trenja, ki so bila posledica nesoglasij na področju kmetijstva, industrije in storitev, med moldavsko in rusko govorečim prebivalstvom ter med nacionalistično desno usmerjeno stranko in komunistično stranko. Leta 2000 so nekatera poklicna združenja – 14 industrijskih združenj ter združenj na področju kulture in javne uprave – zapustila CSRM in ustanovila novo konfederacijo „CSL SOLIDARITATEA“. Po odstopu vodstva CSRM je organizacija dobila novega vodjo Petruja Chiriaca. Poskus združitve je bil neuspešen kljub posredovanju Mednarodne konfederacije sindikatov (nekdanje Mednarodne konfederacije svobodnih sindikatov – ICFTU) – CSRM je od leta 1997 njena članica. Razlogi za to so bila osebna nesoglasja in tudi nesoglasja glede delitve premoženja sindikata ter predvsem razlike v politični usmerjenosti med CSRM, ki je bližje moldavsko govorečim strankam, desnim strankam, krščansko-demokratskim in demokratskim strankam, ter Solidaritateo, ki je bližje komunistični stranki s prevladujočimi rusko govorečimi člani. |
| --- | --- |

5.2.1

Do leta 2000 je delavce v Moldaviji zastopala Splošna zveza sindikatov Republike Moldavije (FGRSM), enotna zveza, ki je bila ustanovljena leta 1990 po vzoru organizacije sindikatov Sovjetske zveze. Leta 2000 se je preimenovala v konfederacijo in postala Konfederacija sindikatov Republike Moldavije (CSRM). V organizaciji so se pojavila notranja trenja, ki so bila posledica nesoglasij na področju kmetijstva, industrije in storitev, med moldavsko in rusko govorečim prebivalstvom ter med nacionalistično desno usmerjeno stranko in komunistično stranko. Leta 2000 so nekatera poklicna združenja – 14 industrijskih združenj ter združenj na področju kulture in javne uprave – zapustila CSRM in ustanovila novo konfederacijo „CSL SOLIDARITATEA“. Po odstopu vodstva CSRM je organizacija dobila novega vodjo Petruja Chiriaca. Poskus združitve je bil neuspešen kljub posredovanju Mednarodne konfederacije sindikatov (nekdanje Mednarodne konfederacije svobodnih sindikatov – ICFTU) – CSRM je od leta 1997 njena članica. Razlogi za to so bila osebna nesoglasja in tudi nesoglasja glede delitve premoženja sindikata ter predvsem razlike v politični usmerjenosti med CSRM, ki je bližje moldavsko govorečim strankam, desnim strankam, krščansko-demokratskim in demokratskim strankam, ter Solidaritateo, ki je bližje komunistični stranki s prevladujočimi rusko govorečimi člani.

| 5.2.2 | Delitev sindikata je postala še bolj zapletena po letu 2001 z zmago komunistične stranke na volitvah in izvolitvijo vodje stranke, Vladimira Voronina, za predsednika republike. Odločitev Solidaritatee za pristop, ki temelji na sodelovanju in naj bi zagotavljal socialni napredek, ter bolj zahtevna in kritična usmeritev CSRM sta zaostrila odnose med vlado in obema organizacijama sindikatov. Vlada, ki je imela podporo v stikih s komunistično stranko in upravo, je sistematično dajala prednost Solidaritatei in zmanjševala vlogo CSRM. |
| --- | --- |

5.2.2

Delitev sindikata je postala še bolj zapletena po letu 2001 z zmago komunistične stranke na volitvah in izvolitvijo vodje stranke, Vladimira Voronina, za predsednika republike. Odločitev Solidaritatee za pristop, ki temelji na sodelovanju in naj bi zagotavljal socialni napredek, ter bolj zahtevna in kritična usmeritev CSRM sta zaostrila odnose med vlado in obema organizacijama sindikatov. Vlada, ki je imela podporo v stikih s komunistično stranko in upravo, je sistematično dajala prednost Solidaritatei in zmanjševala vlogo CSRM.

| 5.2.3 | Stalno in sistematično vmešavanje organov oblasti je spodbudilo CSRM, ki so jo v tem podpirali nekdanji ICFTU in poklicna združenja (Mednarodna zveza delavskih sindikatov prehrane, kmetijstva, hotelirstva, gostinstva in tobačne industrije (IUF) in zveza PSI (Public Services International)), da je januarja 2004 Odboru za svobodno združevanje (CFA) Mednarodne organizacije dela (ILO) vložila pritožbo zaradi kršitve svobode združevanja. Odbor za svobodno združevanje je v vmesnem poročilu leta 2006 zahteval neodvisne preiskave o različnih dejstvih glede vmešavanja, ki so jih navedli pritožniki. Prav tako je ugotovil, da Moldavija nima mehanizmov, ki bi omogočili odvračilne sankcije za kršitve sindikalnih pravic in tako zagotovili spoštovanje mednarodnih standardov na tem področju. Leta 2005 je predsedstvo ILO organiziralo misijo. ICFTU je Evropsko komisijo opozoril na razmere, ki prevladujejo v tej državi, in leta 2005 v okviru splošnega sistema preferencialov (GSP), ki je bil dodeljen Moldaviji, predložil kritično poročilo. Do sedaj vlada Moldavije še ni sprejela nobenega ukrepa za ureditev zakonodaje ali uskladitev s priporočili Odbora za svobodno združevanje. Kljub različnim dejstvom v pritožbi, predloženi Odboru za svobodno združevanje, organi oblasti Moldavije menijo, da gre za rivalstvo med dvema organizacijama sindikatov. |
| --- | --- |

5.2.3

Stalno in sistematično vmešavanje organov oblasti je spodbudilo CSRM, ki so jo v tem podpirali nekdanji ICFTU in poklicna združenja (Mednarodna zveza delavskih sindikatov prehrane, kmetijstva, hotelirstva, gostinstva in tobačne industrije (IUF) in zveza PSI (Public Services International)), da je januarja 2004 Odboru za svobodno združevanje (CFA) Mednarodne organizacije dela (ILO) vložila pritožbo zaradi kršitve svobode združevanja. Odbor za svobodno združevanje je v vmesnem poročilu leta 2006 zahteval neodvisne preiskave o različnih dejstvih glede vmešavanja, ki so jih navedli pritožniki. Prav tako je ugotovil, da Moldavija nima mehanizmov, ki bi omogočili odvračilne sankcije za kršitve sindikalnih pravic in tako zagotovili spoštovanje mednarodnih standardov na tem področju. Leta 2005 je predsedstvo ILO organiziralo misijo. ICFTU je Evropsko komisijo opozoril na razmere, ki prevladujejo v tej državi, in leta 2005 v okviru splošnega sistema preferencialov (GSP), ki je bil dodeljen Moldaviji, predložil kritično poročilo. Do sedaj vlada Moldavije še ni sprejela nobenega ukrepa za ureditev zakonodaje ali uskladitev s priporočili Odbora za svobodno združevanje. Kljub različnim dejstvom v pritožbi, predloženi Odboru za svobodno združevanje, organi oblasti Moldavije menijo, da gre za rivalstvo med dvema organizacijama sindikatov.

| 5.2.4 | Dejansko so oblasti vse bolj javno – govor predsednika g. Voronina na kongresu Solidaritatee leta 2005 – pozivale k ponovni ustanovitvi enotne zveze sindikatov. Od leta 2005/2006 se je razmerje moči med obema organizacijama postopoma obrnilo (leta 2001 je CSRM imela 450 000 članov, Solidaritatea pa 200 000). Leta 2006 je Solidaritatea postala očitno najštevilnejša organizacija. Junija 2007 je kongres združil obe organizaciji. Mednarodna konfederacija sindikatov je že izjavila, da ne namerava prenesti članstva CSRM v novo „združeno“ organizacijo. Ta bi morala namreč najprej dokazati svojo neodvisnost od organov oblasti in jasno pokazati svojo zavezanost načelom svobode združevanja in pravice do kolektivnega pogajanja. |
| --- | --- |

5.2.4

Dejansko so oblasti vse bolj javno – govor predsednika g. Voronina na kongresu Solidaritatee leta 2005 – pozivale k ponovni ustanovitvi enotne zveze sindikatov. Od leta 2005/2006 se je razmerje moči med obema organizacijama postopoma obrnilo (leta 2001 je CSRM imela 450 000 članov, Solidaritatea pa 200 000). Leta 2006 je Solidaritatea postala očitno najštevilnejša organizacija. Junija 2007 je kongres združil obe organizaciji. Mednarodna konfederacija sindikatov je že izjavila, da ne namerava prenesti članstva CSRM v novo „združeno“ organizacijo. Ta bi morala namreč najprej dokazati svojo neodvisnost od organov oblasti in jasno pokazati svojo zavezanost načelom svobode združevanja in pravice do kolektivnega pogajanja.

6.   Pregled združevanja in NVO

6.1   Glavne ugotovitve študije EESO iz leta 2004

| 6.1.1 | V Moldaviji je od neodvisnosti leta 1991 na lokalni in nacionalni ravni registriranih približno 2 800 NVO. Številne NVO, ki so vpisane v državni register, predvsem tiste, ki so jih ustanovili gospodarski subjekti ali oblasti, so imele na začetku prehodnega obdobja zgolj začasno vlogo. Zato jih ne moremo obravnavati kot neodvisne akterje civilne družbe. Prav tako je treba šteti organizacije, ki so skupaj z nasprotniki komunistične vlade od leta 2001 organizirale velike demonstracije.
  Kot v drugih državah v prehodu se dejavnosti NVO osredotočajo na glavno mesto države in tako skušajo vplivati na trenutne voditelje. Na politični ravni se šikaniranje, s katerim se srečujejo NVO, povečuje, predvsem na njihovih novih področjih dejavnosti, kot so mladinska politika, varstvo potrošnikov in okolje. V Pridnestrju njihove dejavnosti omejuje strog politični nadzor. |
| --- | --- |

6.1.1

V Moldaviji je od neodvisnosti leta 1991 na lokalni in nacionalni ravni registriranih približno 2 800 NVO. Številne NVO, ki so vpisane v državni register, predvsem tiste, ki so jih ustanovili gospodarski subjekti ali oblasti, so imele na začetku prehodnega obdobja zgolj začasno vlogo. Zato jih ne moremo obravnavati kot neodvisne akterje civilne družbe. Prav tako je treba šteti organizacije, ki so skupaj z nasprotniki komunistične vlade od leta 2001 organizirale velike demonstracije.

Kot v drugih državah v prehodu se dejavnosti NVO osredotočajo na glavno mesto države in tako skušajo vplivati na trenutne voditelje. Na politični ravni se šikaniranje, s katerim se srečujejo NVO, povečuje, predvsem na njihovih novih področjih dejavnosti, kot so mladinska politika, varstvo potrošnikov in okolje. V Pridnestrju njihove dejavnosti omejuje strog politični nadzor.

| 6.1.2 | Nekaj pomembnih donatorjev (Soros, USAID, Eurasia, Hebo, British Peace Building) svoje dejavnosti osredotoča na področje izobraževanja, kulture in človekovih pravic. |
| --- | --- |

6.1.2

Nekaj pomembnih donatorjev (Soros, USAID, Eurasia, Hebo, British Peace Building) svoje dejavnosti osredotoča na področje izobraževanja, kulture in človekovih pravic.

| 6.1.3 | Mladinske organizacije, ki se jim baza potencialnih novih članov zaradi vse večjega izseljevanja zmanjšuje, zahtevajo od svoje vlade proevropsko politiko, ki ne bo zgolj retorična. Želijo, da jim EU omogoči sodelovanje v programih izmenjav. Po mnenju večine predstavnikov civilne družbe naj ne bi pri pogajanjih in izvajanju prihodnjih programov pomoči Skupnosti sodelovala samo vlada (kot je bilo to v primeru programa TACIS), temveč tudi predstavniki dejavnih NVO. |
| --- | --- |

6.1.3

Mladinske organizacije, ki se jim baza potencialnih novih članov zaradi vse večjega izseljevanja zmanjšuje, zahtevajo od svoje vlade proevropsko politiko, ki ne bo zgolj retorična. Želijo, da jim EU omogoči sodelovanje v programih izmenjav. Po mnenju večine predstavnikov civilne družbe naj ne bi pri pogajanjih in izvajanju prihodnjih programov pomoči Skupnosti sodelovala samo vlada (kot je bilo to v primeru programa TACIS), temveč tudi predstavniki dejavnih NVO.

6.2   Ugotovitve iz strokovnih študij glede nedavnega razvoja organizacij civilne družbe

| 6.2.1 | Med zadnjimi volitvami leta 2005 se je približno 200 NVO prvič združilo v enotno in neodvisno koalicijo, ki je organizirala kampanjo spremljanja volitev v državi. Ta „civilna koalicija 2005“ (16), ki je bila zelo prepoznavna in vplivna v medijih, se je ponovno pojavila na volitvah 2007 in prispevala k večji verodostojnosti NVO pri državljanih. |
| --- | --- |

6.2.1

Med zadnjimi volitvami leta 2005 se je približno 200 NVO prvič združilo v enotno in neodvisno koalicijo, ki je organizirala kampanjo spremljanja volitev v državi. Ta „civilna koalicija 2005“ (16), ki je bila zelo prepoznavna in vplivna v medijih, se je ponovno pojavila na volitvah 2007 in prispevala k večji verodostojnosti NVO pri državljanih.

| 6.2.2 | V Moldaviji obstajajo tri različne skupine NVO. Prva skupina združuje velike, dobro opremljene in znane organizacije, ki imajo sedež v glavnem mestu in so del mednarodnih mrež (17). Druga skupina vključuje številne manj razvite NVO, ki jih pogosto vodi ena oseba in imajo majhno obratovalno zmogljivost ter iščejo finančne vire. Tretjo skupino sestavljajo vladne NVO, ki jih podobno kot v drugih državah ustanovi in v celoti financira vlada. |
| --- | --- |

6.2.2

V Moldaviji obstajajo tri različne skupine NVO. Prva skupina združuje velike, dobro opremljene in znane organizacije, ki imajo sedež v glavnem mestu in so del mednarodnih mrež (17). Druga skupina vključuje številne manj razvite NVO, ki jih pogosto vodi ena oseba in imajo majhno obratovalno zmogljivost ter iščejo finančne vire. Tretjo skupino sestavljajo vladne NVO, ki jih podobno kot v drugih državah ustanovi in v celoti financira vlada.

| 6.2.3 | V Pridnestrju je skupina takih vladnih NVO povsod prisotna, saj režim Smirnova še naprej sklepa zavezništva s civilno družbo, ki podpira njegovo strategijo in mu pomaga obdržati oblast. Nedavna češka študija, ki jo je izvedla neka NVO, navaja med 900 NVO v Pridnestrju (18) še dve drugi skupini, in sicer tradicionalne organizacije, kot so gibanja delavcev, žensk in mladih, ter majhne NVO, ki so odprte za stike s Kišinjevom in mednarodnimi mrežami. Nekatere se odločijo za registracijo pri moldavskih oblasteh, ker jim to omogoča dostop do evropske pomoči. |
| --- | --- |

6.2.3

V Pridnestrju je skupina takih vladnih NVO povsod prisotna, saj režim Smirnova še naprej sklepa zavezništva s civilno družbo, ki podpira njegovo strategijo in mu pomaga obdržati oblast. Nedavna češka študija, ki jo je izvedla neka NVO, navaja med 900 NVO v Pridnestrju (18) še dve drugi skupini, in sicer tradicionalne organizacije, kot so gibanja delavcev, žensk in mladih, ter majhne NVO, ki so odprte za stike s Kišinjevom in mednarodnimi mrežami. Nekatere se odločijo za registracijo pri moldavskih oblasteh, ker jim to omogoča dostop do evropske pomoči.

6.3   Sedanji mehanizmi za posvetovanje s civilno družbo in pogajanje s socialnimi partnerji

| 6.3.1 | Od leta 2005 so različna vladna ministrstva vzpostavila ali okrepila dialog z delom civilne družbe, in sicer v naslednjih oblikah: mesečna posvetovalna srečanja na ministrstvu za zunanje zadeve in evropsko povezovanje ter nacionalna konferenca aprila 2006, na kateri so pripravili 18 sklepov za izboljšanje sodelovanja med vlado in civilno družbo. Hkrati so imela tudi druga ministrstva, predvsem ministrstvo za pravosodje, ministrstvo za kmetijstvo in ministrstvo za finance, redne stike s predstavniki civilne družbe. Trenutno poteka več projektov, predvsem z UNDP (Programom OZN za razvoj), za lažjo registracijo in izboljšanje negotovih finančnih razmer številnih NVO. |
| --- | --- |

6.3.1

Od leta 2005 so različna vladna ministrstva vzpostavila ali okrepila dialog z delom civilne družbe, in sicer v naslednjih oblikah: mesečna posvetovalna srečanja na ministrstvu za zunanje zadeve in evropsko povezovanje ter nacionalna konferenca aprila 2006, na kateri so pripravili 18 sklepov za izboljšanje sodelovanja med vlado in civilno družbo. Hkrati so imela tudi druga ministrstva, predvsem ministrstvo za pravosodje, ministrstvo za kmetijstvo in ministrstvo za finance, redne stike s predstavniki civilne družbe. Trenutno poteka več projektov, predvsem z UNDP (Programom OZN za razvoj), za lažjo registracijo in izboljšanje negotovih finančnih razmer številnih NVO.

| 6.3.2 | Moldavski parlament na pobudo Mariana Lupuja od leta 2006 izvaja „koncept sodelovanja med parlamentom in civilno družbo“, ki ima zelo ambiciozne cilje in predlaga niz mehanizmov in oblik sodelovanja, kot so stalno spletno posvetovanje, ad hoc seje ali javna posvetovanja s parlamentarnimi odbori in letno konferenco. |
| --- | --- |

6.3.2

Moldavski parlament na pobudo Mariana Lupuja od leta 2006 izvaja „koncept sodelovanja med parlamentom in civilno družbo“, ki ima zelo ambiciozne cilje in predlaga niz mehanizmov in oblik sodelovanja, kot so stalno spletno posvetovanje, ad hoc seje ali javna posvetovanja s parlamentarnimi odbori in letno konferenco.

| 6.3.3 | Že dve leti si številne NVO na podlagi pozitivnih izkušenj romunskih in ukrajinskih sosedov prizadevajo za konkretno sodelovanje z EU pri izvajanju akcijskega načrta na različnih področjih dejavnosti. Ta pristop prav tako spodbuja Evropski parlament, ki je maja 2007 sprejel poročilo. |
| --- | --- |

6.3.3

Že dve leti si številne NVO na podlagi pozitivnih izkušenj romunskih in ukrajinskih sosedov prizadevajo za konkretno sodelovanje z EU pri izvajanju akcijskega načrta na različnih področjih dejavnosti. Ta pristop prav tako spodbuja Evropski parlament, ki je maja 2007 sprejel poročilo.

| 6.3.4 | V poklicnih odnosih socialni dialog poteka počasneje, kar pa sploh ni presenetljivo. Včasih je obstajala „republiška komisija za kolektivna pogajanja“, ki pa je delovala bolj kot center za obveščanje o sprejetih odločitvah kot dejanski prostor za posvetovanje in dialog. Partnerji niso imeli vpliva na dnevni red te komisije, zato ni bilo mogoče razpravljati o pritožbi ali spremljanju priporočil Odbora za svobodno združevanje. Komisija ni imela niti lastnega sekretariata niti decentraliziranih struktur na regionalni ali sektorski ravni. Poleg tega je treba poudariti, da je FGSRM ob podpori nekdanjega ICFTU in evropskih organizacij sindikatov razvil različne programe sodelovanja s konfederacijo Pridnestrja. |
| --- | --- |

6.3.4

V poklicnih odnosih socialni dialog poteka počasneje, kar pa sploh ni presenetljivo. Včasih je obstajala „republiška komisija za kolektivna pogajanja“, ki pa je delovala bolj kot center za obveščanje o sprejetih odločitvah kot dejanski prostor za posvetovanje in dialog. Partnerji niso imeli vpliva na dnevni red te komisije, zato ni bilo mogoče razpravljati o pritožbi ali spremljanju priporočil Odbora za svobodno združevanje. Komisija ni imela niti lastnega sekretariata niti decentraliziranih struktur na regionalni ali sektorski ravni. Poleg tega je treba poudariti, da je FGSRM ob podpori nekdanjega ICFTU in evropskih organizacij sindikatov razvil različne programe sodelovanja s konfederacijo Pridnestrja.

| 6.3.5 | Leta 2006 je bil sprejet zakon o organizaciji in delovanju nacionalne komisije za kolektivna pogodbe s sektorskimi ter lokalnimi in regionalnimi komisijami. Nacionalno komisijo sestavlja dvanajst od 18 članov, ki jih imenujejo socialni partnerji. |
| --- | --- |

6.3.5

Leta 2006 je bil sprejet zakon o organizaciji in delovanju nacionalne komisije za kolektivna pogodbe s sektorskimi ter lokalnimi in regionalnimi komisijami. Nacionalno komisijo sestavlja dvanajst od 18 članov, ki jih imenujejo socialni partnerji.

Če zaključimo, je za oceno dejanskih rezultatov nedavnih mehanizmov za posvetovanje in pogajanje in za učinkovitost tega sodelovanja na pobudo vlade še vedno prezgodaj. To bo mogoče presoditi v daljšem obdobju, in sicer na podlagi jasno opredeljenih načel in postopkov.

Glede na trenutni razvoj odnosov med EU in Moldavijo in ob upoštevanju dejstva, da so te nove oblike socialnega in civilnega dialoga šele na začetku, želi EESO vzpostaviti stike z moldavsko civilno družbo.

Odbor zato priporoča organizacijo konference po letu 2008, da bo vzpostavitev stikov s civilno družbo sovpadla s pripravo novega okvira med EU in Moldavijo.

Bruselj, 12. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Glej Prilogo B.

1

(2)  Mnenje EESO o predlogu uredbe Sveta o shemi splošnih tarifnih preferencialov za obdobje od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2008 poročevalca Pezzinija, sprejeto na plenarnem zasedanju 9. in 10. februarja 2005 (UL C 221/15, 8.9.2005).

2

predlogu uredbe Sveta o shemi splošnih tarifnih preferencialov za obdobje od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2008

(3)  Seznam v prilogi.

3

(4)  Skupina držav proti korupciji (Group of States against Corruption) pri Svetu Evrope.

4

(Group of States against Corruption)

(5)  Mednarodno združenje ekonomsko-socialnih svetov in podobnih institucij (AICESIS).

5

(6)  Ratifikacija je predvidena do konca leta 2007.

6

(7)  Uradni podatki moldavskih oblasti.

7

(8)  Uradni podatki moldavskih oblasti.

8

(9)  Uradni podatki moldavskih oblasti.

9

(10)  Poročilo odbora Sveta Evrope o spoštovanju obveznosti in zavez Moldavije, september 2007.

10

(11)  Svet Evrope, 14. september 2007), Izpolnjevanje obveznosti in zavez Moldavije.

11

Izpolnjevanje obveznosti in zavez Moldavije

(12)  Študije o moldavski civilni družbe: Evropska unija in moldavska civilna družba – sklepi konference AETI/ECAS junija 2006; Krepitev dialoga med vlado in moldavsko civilno družbo o uporabi akcijskega načrta EU-Moldavija, sklepi konference Fundacija Eurasia, moldavsko ministrstvo za zunanje zadeve in USAID, april 2006; Krepitev nevladnega sektorja na konfliktnem območju Republike Moldavije, IMAC, februar 2007; Študija o razvoju nevladnih organizacij v Moldaviji, pripravljena za srečanje donatorjev, projekt Programa OZN za razvoj, maj 2007; Študija o aktivnih nevladnih organizacijah v Republiki Moldaviji, projekt EU, TRANSTEC maj/junij 2006; Povečanje finančne trajnosti moldavskih organizacij civilne družbe, Program OZN za razvoj in SOROS, 2005; Raziskava o razvoju nevladnih organizacij v Republiki Moldaviji; Poročilo Sveta Evrope o napredku, september 2007; Države v tranziciji 2007: Moldavija, CEPS, George Dura in Nio Popescu, 2007; Razmere v Pridnestrju, People in Need (CZ), november 2006.

12

(13)  Študija Programa OZN za razvoj, maj 2007.

13

(14)  Študija Programa OZN za razvoj, 2007, str. 3.

14

(15)  Obvestilo Gospodarske zbornice, maj 2007.

15

(16)  Poročilo o oceni fundacije Eurasia (oktober 2005).

16

(17)  Glej primere, navedene v poročilu NGO Scores for Moldova, ki ga je leta 2005 izdal USAID.

17

NGO Scores for Moldova

(18)  Ondrej Soukop, NVO People in Need, Praga 2007.

18

People in Need

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/96 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/96

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o izvajanju lizbonske strategije: stanje in obeti

(2008/C 120/20)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 27. septembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi:

Izvajanje lizbonske strategije: stanje in obeti.

Predsedstvo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je ad-hoc skupino predsedstva, imenovano lizbonsko skupino, zadolžilo za pripravo dela Odbora na tem področju. Poročevalca sta bila g. VAN IERSEL in g. BARABÁS.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 13. decembra) za glavnega poročevalca imenoval g. van Iersela za soporočevalca pa g. Barabása ter mnenje sprejel s 122 glasovi za, 1 glasom proti in 12 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO meni, da je zaželeno, da se organizirana civilna družba v državah članicah, zlasti nacionalni ekonomsko-socialni sveti, kjer obstajajo (1), vključijo v izvajanje lizbonske agende kot dejavni partnerji. V ta namen EESO predlaga naslednje: |
| --- | --- |

1.1

EESO meni, da je zaželeno, da se organizirana civilna družba v državah članicah, zlasti nacionalni ekonomsko-socialni sveti, kjer obstajajo (1), vključijo v izvajanje lizbonske agende kot dejavni partnerji. V ta namen EESO predlaga naslednje:

| 1.1.1 | Ne le vlade, temveč tudi predstavniki družbenih sil morajo spodbujati ustvarjalne pristope in sprejeti učinkovite praktične in konkretne ukrepe, da se dosežejo spremembe. Za uspešnost lizbonskega procesa in uveljavitev njegovega izvajanja so potrebna dodatna partnerstva in nova zavezništva (2). V ta namen pričujoče mnenje obravnava predvsem prispevek nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov in organizirane civilne družbe. |
| --- | --- |

1.1.1

Ne le vlade, temveč tudi predstavniki družbenih sil morajo spodbujati ustvarjalne pristope in sprejeti učinkovite praktične in konkretne ukrepe, da se dosežejo spremembe. Za uspešnost lizbonskega procesa in uveljavitev njegovega izvajanja so potrebna dodatna partnerstva in nova zavezništva (2). V ta namen pričujoče mnenje obravnava predvsem prispevek nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov in organizirane civilne družbe.

| 1.1.2 | Glede na dobre prakse v številnih državah članicah so za oblikovanje in izvajanje nacionalnih programov reform (NPR) in izvajanje posebnih priporočil za posamezne države povsod potrebne informacije, posvetovanje in preglednost. |
| --- | --- |

1.1.2

Glede na dobre prakse v številnih državah članicah so za oblikovanje in izvajanje nacionalnih programov reform (NPR) in izvajanje posebnih priporočil za posamezne države povsod potrebne informacije, posvetovanje in preglednost.

| 1.1.3 | Prav tako je za organizirano civilno družbo pomembno, da je v zgodnji fazi vključena v oblikovanje prihodnjih možnosti za naslednji ciklus po letu 2010, ki naj bi temeljil na rasti, delovnih mestih, socialni koheziji in trajnostnem razvoju. |
| --- | --- |

1.1.3

Prav tako je za organizirano civilno družbo pomembno, da je v zgodnji fazi vključena v oblikovanje prihodnjih možnosti za naslednji ciklus po letu 2010, ki naj bi temeljil na rasti, delovnih mestih, socialni koheziji in trajnostnem razvoju.

| 1.1.4 | EESO poudarja, da bo učinkovito izvajanje izboljšalo zaželeno prepoznavnost in dolgoročno doslednost lizbonske agende. |
| --- | --- |

1.1.4

EESO poudarja, da bo učinkovito izvajanje izboljšalo zaželeno prepoznavnost in dolgoročno doslednost lizbonske agende.

| 1.1.5 | Izmenjava stališč in praks med EESO in nacionalnimi ekonomsko-socialnimi sveti v zvezi z NPR in lizbonsko agendo bi lahko bila zelo koristna. EESO bi lahko bil v podporo temu procesu. |
| --- | --- |

1.1.5

Izmenjava stališč in praks med EESO in nacionalnimi ekonomsko-socialnimi sveti v zvezi z NPR in lizbonsko agendo bi lahko bila zelo koristna. EESO bi lahko bil v podporo temu procesu.

| 1.1.6 | Vsi nacionalni ekonomsko-socialni sveti bi morali biti vključeni v letna posvetovanja Komisije. Nacionalni ekonomsko-socialni sveti in organizacije civilne družbe bi lahko povabili predstavnike Komisije na razprave o zamislih in želenih pristopih v nacionalnem okviru. |
| --- | --- |

1.1.6

Vsi nacionalni ekonomsko-socialni sveti bi morali biti vključeni v letna posvetovanja Komisije. Nacionalni ekonomsko-socialni sveti in organizacije civilne družbe bi lahko povabili predstavnike Komisije na razprave o zamislih in želenih pristopih v nacionalnem okviru.

| 1.1.7 | V zvezi z delom Sveta se EESO zanima za sodelovanje v delovni skupini za lizbonsko metodologijo v okviru odbora za ekonomsko politiko pri Svetu. |
| --- | --- |

1.1.7

V zvezi z delom Sveta se EESO zanima za sodelovanje v delovni skupini za lizbonsko metodologijo v okviru odbora za ekonomsko politiko pri Svetu.

| 1.1.8 | EESO Evropskemu svetu predlaga, naj ga pooblasti za vsakoletno pripravo poročila, ki bo obsegalo razpoložljive informacije o prispevku organizirane civilne družbe in nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov, kjer ti obstajajo, k napredku lizbonske strategije, vključno s konkretnimi predlogi in želenimi izboljšavami (3). |
| --- | --- |

1.1.8

EESO Evropskemu svetu predlaga, naj ga pooblasti za vsakoletno pripravo poročila, ki bo obsegalo razpoložljive informacije o prispevku organizirane civilne družbe in nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov, kjer ti obstajajo, k napredku lizbonske strategije, vključno s konkretnimi predlogi in želenimi izboljšavami (3).

| 1.1.9 | Pristop EESO je usklajen z ukrepi, ki sta jih Evropski parlament in Odbor regij sprejela v zvezi z nacionalnimi parlamenti in regijami. EESO podpira nadaljnjo krepitev sodelovanja. |
| --- | --- |

1.1.9

Pristop EESO je usklajen z ukrepi, ki sta jih Evropski parlament in Odbor regij sprejela v zvezi z nacionalnimi parlamenti in regijami. EESO podpira nadaljnjo krepitev sodelovanja.

2.   Uvod

| 2.1 | Od leta 2005 je lizbonski proces napredoval tako vsebinsko kot institucionalno. V državah članicah se vse bolj krepi soglasje, da so potrebne strukturne prilagoditve na področju konkurenčnosti, družbe znanja, trajnostne rasti in zaposlovanja. |
| --- | --- |

2.1

Od leta 2005 je lizbonski proces napredoval tako vsebinsko kot institucionalno. V državah članicah se vse bolj krepi soglasje, da so potrebne strukturne prilagoditve na področju konkurenčnosti, družbe znanja, trajnostne rasti in zaposlovanja.

| 2.2 | Institucionalno je bila metodologija prenovljene lizbonske strategije izboljšana. Med spremembami so:






  — | opredelitev jasne agende za integrirane smernice, |
| --- | --- | --- |

2.2

Institucionalno je bila metodologija prenovljene lizbonske strategije izboljšana. Med spremembami so:

—

opredelitev jasne agende za integrirane smernice,

| — | priprava podrobnih nacionalnih programov reform (NPR), |
| --- | --- |

—

priprava podrobnih nacionalnih programov reform (NPR),

| — | razjasnitev vloge Komisije, |
| --- | --- |

—

razjasnitev vloge Komisije,

| — | spremljanje nacionalnih procesov, ki ga izvaja Komisija, |
| --- | --- |

—

spremljanje nacionalnih procesov, ki ga izvaja Komisija,

| — | priprava priporočil za posamezne države, |
| --- | --- |

—

priprava priporočil za posamezne države,

| — | skupinski pritisk (peer pressure). |
| --- | --- |

—

skupinski pritisk (peer pressure).

| 2.3 | V praksi se je pokazalo, da kombinacija dobro opredeljene in dogovorjene evropske agende in oživitev koristne odprte metode usklajevanja, ki upošteva subsidiarnost, začenja dajati dobre rezultate. Države članice so vedno bolj odprte do vzajemnega razumevanja in kritičnih izmenjav stališč glede prilagoditev. Rezultat nove metodologije je, da je vedno več držav članic pripravljenih pogledati izza nacionalnih meja in proučiti najboljše prakse. |
| --- | --- |

2.3

V praksi se je pokazalo, da kombinacija dobro opredeljene in dogovorjene evropske agende in oživitev koristne odprte metode usklajevanja, ki upošteva subsidiarnost, začenja dajati dobre rezultate. Države članice so vedno bolj odprte do vzajemnega razumevanja in kritičnih izmenjav stališč glede prilagoditev. Rezultat nove metodologije je, da je vedno več držav članic pripravljenih pogledati izza nacionalnih meja in proučiti najboljše prakse.

| 2.4 | Vendar se besede in realnost razhajajo. Bistveno je izvajanje, ki pa je pogosto nepopolno ali nenatančno. V mnogih primerih niso določeni konkretni in merljivi cilji ter časovni razporedi. |
| --- | --- |

2.4

Vendar se besede in realnost razhajajo. Bistveno je izvajanje, ki pa je pogosto nepopolno ali nenatančno. V mnogih primerih niso določeni konkretni in merljivi cilji ter časovni razporedi.

| 2.5 | Poleg tega med državami članicami obstajajo bistvene razlike. Nekatere ne znajo sprejeti kritičnih pripomb partnerskih držav ali Komisije. Države članice sedaj v smislu večstranskega nadzora izvajajo do neke mere vzajemno analizo NPR. |
| --- | --- |

2.5

Poleg tega med državami članicami obstajajo bistvene razlike. Nekatere ne znajo sprejeti kritičnih pripomb partnerskih držav ali Komisije. Države članice sedaj v smislu večstranskega nadzora izvajajo do neke mere vzajemno analizo NPR.

| 2.6 | V večini vlad so imenovali koordinatorja oz. koordinatorko za lizbonsko strategijo. To naj bi omogočalo tesnejše sodelovanje med Komisijo in vladami ter povečevalo preglednost. V večini primerov pa mora ta minister oz. ministrica ali državni sekretar oz. sekretarka šele opredeliti svojo vlogo, tako v vladi kot v odnosih do parlamenta in do državljanov. |
| --- | --- |

2.6

V večini vlad so imenovali koordinatorja oz. koordinatorko za lizbonsko strategijo. To naj bi omogočalo tesnejše sodelovanje med Komisijo in vladami ter povečevalo preglednost. V večini primerov pa mora ta minister oz. ministrica ali državni sekretar oz. sekretarka šele opredeliti svojo vlogo, tako v vladi kot v odnosih do parlamenta in do državljanov.

| 2.7 | Pravijo, da je lizbonska strategija najbolj varovana skrivnost v Evropi, saj se ta izraz uporablja zelo redko. Vendar v državah članicah od njene oživitve leta 2005, nenazadnje s prilagoditvami metodologije, postopno potekajo reforme v skladu z dogovorjenimi smernicami. |
| --- | --- |

2.7

Pravijo, da je lizbonska strategija najbolj varovana skrivnost v Evropi, saj se ta izraz uporablja zelo redko. Vendar v državah članicah od njene oživitve leta 2005, nenazadnje s prilagoditvami metodologije, postopno potekajo reforme v skladu z dogovorjenimi smernicami.

| 2.8 | Proces sedaj poteka, toda naslednji dve leti bosta kritični za njegovo nadaljevanje in poglobitev. Predvsem pa je bistveno, da ima lizbonski proces jasno in splošno sprejeto strukturo, ki jo kot vseevropsko strategijo med drugimi sprejemajo tudi nedržavni akterji, in da vodi k prilagoditvam in zbližanju vladnih politik. |
| --- | --- |

2.8

Proces sedaj poteka, toda naslednji dve leti bosta kritični za njegovo nadaljevanje in poglobitev. Predvsem pa je bistveno, da ima lizbonski proces jasno in splošno sprejeto strukturo, ki jo kot vseevropsko strategijo med drugimi sprejemajo tudi nedržavni akterji, in da vodi k prilagoditvam in zbližanju vladnih politik.

3.   Soodgovornost EESO, nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov in organizirane civilne družbe v lizbonskem procesu

| 3.1 | Cilj lizbonske agende je usposobiti evropsko družbo, da bo kos izzivom 21. stoletja in da si bo zagotovila položaj in vlogo kljub rastočemu številu globalnih akterjev. Pomembna sta tudi miselnost in odnos. |
| --- | --- |

3.1

Cilj lizbonske agende je usposobiti evropsko družbo, da bo kos izzivom 21. stoletja in da si bo zagotovila položaj in vlogo kljub rastočemu številu globalnih akterjev. Pomembna sta tudi miselnost in odnos.

| 3.2 | Ta proces se ne sme omejevati na nosilce političnih odločitev, zakonodajalce in skupine na visoki ravni. To bi moral biti proces za vse, z vsemi in vseh. Razloga za to sta dva:






  — | da bi bilo mogoče opredeliti najboljše možne pristope, so zaželeni prispevki iz najrazličnejših družbenih krogov; |
| --- | --- | --- |

3.2

Ta proces se ne sme omejevati na nosilce političnih odločitev, zakonodajalce in skupine na visoki ravni. To bi moral biti proces za vse, z vsemi in vseh. Razloga za to sta dva:

—

da bi bilo mogoče opredeliti najboljše možne pristope, so zaželeni prispevki iz najrazličnejših družbenih krogov;

| — | izvajanje v državah članicah je v veliki meri odvisno od sodelovanja med vsemi vpletenimi akterji. Skupna odgovornost je ključnega pomena. |
| --- | --- |

—

izvajanje v državah članicah je v veliki meri odvisno od sodelovanja med vsemi vpletenimi akterji. Skupna odgovornost je ključnega pomena.

| 3.3 | Soodgovornost in dejavno vključevanje socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe bi proces utrdila, s kombiniranjem pristopov od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor. Spodbudila bi tudi nujno potrebno, visokokakovostno javno podporo. |
| --- | --- |

3.3

Soodgovornost in dejavno vključevanje socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe bi proces utrdila, s kombiniranjem pristopov od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor. Spodbudila bi tudi nujno potrebno, visokokakovostno javno podporo.

| 3.4 | Doslej so nacionalni ekonomsko-socialni sveti in civilna družba v mnogih državah imeli le omejen dostop do lizbonskega procesa, če sploh. Potrebni so nadaljnji ukrepi za krepitev njihove soodgovornosti. V državah članicah, kjer nacionalni ekonomsko-socialni sveti ne obstajajo, je treba razviti druge institucionalizirane načine vključevanja. |
| --- | --- |

3.4

Doslej so nacionalni ekonomsko-socialni sveti in civilna družba v mnogih državah imeli le omejen dostop do lizbonskega procesa, če sploh. Potrebni so nadaljnji ukrepi za krepitev njihove soodgovornosti. V državah članicah, kjer nacionalni ekonomsko-socialni sveti ne obstajajo, je treba razviti druge institucionalizirane načine vključevanja.

| 3.5 | Socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe morajo sodelovati v vseh fazah lizbonskega procesa vse leto. Te faze so: ocenjevanje (tekočega ciklusa), priprave, izvajanje in spremljanje ukrepov NPR ter dolgoročno priprava posebnih priporočil za posamezne države. |
| --- | --- |

3.5

Socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe morajo sodelovati v vseh fazah lizbonskega procesa vse leto. Te faze so: ocenjevanje (tekočega ciklusa), priprave, izvajanje in spremljanje ukrepov NPR ter dolgoročno priprava posebnih priporočil za posamezne države.

| 3.6 | EESO predlaga, da bi nacionalni ekonomsko-socialni sveti k izvajanju lizbonske agende prispevali na štiri načine:






  — | z ustreznim informiranjem in svetovanjem, |
| --- | --- | --- |

3.6

EESO predlaga, da bi nacionalni ekonomsko-socialni sveti k izvajanju lizbonske agende prispevali na štiri načine:

—

z ustreznim informiranjem in svetovanjem,

| — | s kritičnim proučevanjem nacionalnega izvajanja, |
| --- | --- |

—

s kritičnim proučevanjem nacionalnega izvajanja,

| — | z oblikovanjem konkretnih predlogov, |
| --- | --- |

—

z oblikovanjem konkretnih predlogov,

| — | s prispevanjem k širši razpravi na ravni posameznih držav, s čimer bo lizbonska agenda bolj prepoznavna v javnosti. |
| --- | --- |

—

s prispevanjem k širši razpravi na ravni posameznih držav, s čimer bo lizbonska agenda bolj prepoznavna v javnosti.

| 3.7 | V državah, kjer ni nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov ali tristranskih komisij, je treba poiskati druge načine za vključitev socialnih partnerjev v posvetovalni proces. To velja tudi za organizirano civilno družbo (4). |
| --- | --- |

3.7

V državah, kjer ni nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov ali tristranskih komisij, je treba poiskati druge načine za vključitev socialnih partnerjev v posvetovalni proces. To velja tudi za organizirano civilno družbo (4).

| 3.8 | Poudariti je treba, da je pomembno uporabiti isto metodo na regionalni in lokalni ravni, kar je pogosto odločilno za pravo izvajanje. Tudi na regionalni ravni je treba z vidika ozemeljske in socialne kohezije spodbujati partnerstva s socialnimi partnerji in vpletenimi organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

3.8

Poudariti je treba, da je pomembno uporabiti isto metodo na regionalni in lokalni ravni, kar je pogosto odločilno za pravo izvajanje. Tudi na regionalni ravni je treba z vidika ozemeljske in socialne kohezije spodbujati partnerstva s socialnimi partnerji in vpletenimi organizacijami civilne družbe.

| 3.9 | Poleg tega je treba regionalno in lokalno raven pri izvajanju akcijskih načrtov lizbonske strategije podpreti z učinkovitim upravljanjem in uporabo strukturnih skladov. |
| --- | --- |

3.9

Poleg tega je treba regionalno in lokalno raven pri izvajanju akcijskih načrtov lizbonske strategije podpreti z učinkovitim upravljanjem in uporabo strukturnih skladov.

| 3.10 | EESO ima pri tem štirikratno vlogo:






  — | predstavlja stališča organizirane civilne družbe, |
| --- | --- | --- |

3.10

EESO ima pri tem štirikratno vlogo:

—

predstavlja stališča organizirane civilne družbe,

| — | lahko deluje kot glasnik informacij, ki izraža stališča nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov in drugih organizacij civilne družbe ter s tem razpravi v Komisiji in Svetu prinaša dodano vrednost, |
| --- | --- |

—

lahko deluje kot glasnik informacij, ki izraža stališča nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov in drugih organizacij civilne družbe ter s tem razpravi v Komisiji in Svetu prinaša dodano vrednost,

| — | lahko služi kot forum za izmenjavo stališč in najboljših praks v skladu z nacionalnimi ekonomsko-socialnimi sveti ter kot forum za razprave med njimi in Komisijo (5), |
| --- | --- |

—

lahko služi kot forum za izmenjavo stališč in najboljših praks v skladu z nacionalnimi ekonomsko-socialnimi sveti ter kot forum za razprave med njimi in Komisijo (5),

| — | lahko prispeva k širjenju ciljev in rezultatov lizbonskega procesa. |
| --- | --- |

—

lahko prispeva k širjenju ciljev in rezultatov lizbonskega procesa.

4.   Delo v zvezi s prednostnimi temami, določenimi na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006

| 4.1 | Na plenarnem zasedanju julija 2007 je EESO v skladu z zaprosili sprejel štiri mnenja na lastno pobudo:






  — | Zaposlovanje prednostnih kategorij
   (6), |
| --- | --- | --- |

4.1

Na plenarnem zasedanju julija 2007 je EESO v skladu z zaprosili sprejel štiri mnenja na lastno pobudo:

—

Zaposlovanje prednostnih kategorij
   (6),

| — | Naložbe v znanje in inovacije
   (7), |
| --- | --- |

—

Naložbe v znanje in inovacije
   (7),

| — | Poslovni potencial zlasti MSP
   (8), |
| --- | --- |

—

Poslovni potencial zlasti MSP
   (8),

| — | Opredelitev energetske politike za Evropo
   (9). |
| --- | --- |

—

Opredelitev energetske politike za Evropo
   (9).

Nacionalni ekonomsko-socialni sveti so sodelovali v pripravah teh mnenj na lastno pobudo, njihovi prispevki so v prilogah k tem mnenjem. Po tem je EESO sprejel še eno mnenje o boljši vključitvi strategije o podnebnih spremembah v lizbonsko strategijo.

| 4.2 | Omenjena mnenja na lastno pobudo predstavljajo tudi tematske prispevke nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov o ključnih temah, ki jih je opredelil Svet, in so zagotovila konkreten prispevek k poročilu Komisije ter bodo spodbudila širšo razpravo za lizbonski vrh marca 2008. |
| --- | --- |

4.2

Omenjena mnenja na lastno pobudo predstavljajo tudi tematske prispevke nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov o ključnih temah, ki jih je opredelil Svet, in so zagotovila konkreten prispevek k poročilu Komisije ter bodo spodbudila širšo razpravo za lizbonski vrh marca 2008.

| 4.3 | Pričujoče mnenje na lastno pobudo je mišljeno predvsem kot prispevek k razpravi v Svetu. Primarni namen mnenja je določiti vlogo socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe v procesu. |
| --- | --- |

4.3

Pričujoče mnenje na lastno pobudo je mišljeno predvsem kot prispevek k razpravi v Svetu. Primarni namen mnenja je določiti vlogo socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe v procesu.

| 4.4 | EESO je v postopku priprave mnenja pomagala skupina za stike z evropskimi organizacijami in mrežami civilne družbe. Njen prispevek je dodan k temu mnenju. |
| --- | --- |

4.4

EESO je v postopku priprave mnenja pomagala skupina za stike z evropskimi organizacijami in mrežami civilne družbe. Njen prispevek je dodan k temu mnenju.

5.   Vključenost socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe

| 5.1 | Zelo pomembno je, da se o lizbonski agendi javno razpravlja v celotni družbi kot o zaželeni evropski agendi, ki je usklajena z razmerami v državah, njihovimi postopki in zakonskimi zahtevami. |
| --- | --- |

5.1

Zelo pomembno je, da se o lizbonski agendi javno razpravlja v celotni družbi kot o zaželeni evropski agendi, ki je usklajena z razmerami v državah, njihovimi postopki in zakonskimi zahtevami.

| 5.2 | Dokumenti Komisije bi morali vsebovati jasne cilje in tako spodbuditi širšo razpravo v družbi. Iskanje novih, plodnih partnerstev zahteva po eni strani osredotočanje in opredelitev, po drugi pa informiranje in komuniciranje. |
| --- | --- |

5.2

Dokumenti Komisije bi morali vsebovati jasne cilje in tako spodbuditi širšo razpravo v družbi. Iskanje novih, plodnih partnerstev zahteva po eni strani osredotočanje in opredelitev, po drugi pa informiranje in komuniciranje.

| 5.3 | Več razprav in preglednosti pomeni več javne zavesti. Tako je mogoče spodbuditi tudi ustvarjalnost in odprtost do nekonvencionalnih predlogov in rešitev. V nekaterih državah so pozitivni ukrepi in prakse in/ali pogajanja med socialnimi partnerji na sektorski ali podjetniški ravni pogosto pripeljala do zanimivega mikroekonomskega razvoja. |
| --- | --- |

5.3

Več razprav in preglednosti pomeni več javne zavesti. Tako je mogoče spodbuditi tudi ustvarjalnost in odprtost do nekonvencionalnih predlogov in rešitev. V nekaterih državah so pozitivni ukrepi in prakse in/ali pogajanja med socialnimi partnerji na sektorski ali podjetniški ravni pogosto pripeljala do zanimivega mikroekonomskega razvoja.

| 5.4 | Najpomembnejši je način, kako so socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe, ki so upravičene do sodelovanja v procesu, vključene v NPR in v izvajanje priporočil EU. |
| --- | --- |

5.4

Najpomembnejši je način, kako so socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe, ki so upravičene do sodelovanja v procesu, vključene v NPR in v izvajanje priporočil EU.

| 5.5 | Vključevanje vseh teh akterjev lahko pripelje do močnejšega približanja agend posameznih držav članic, kar je zaželeno zaradi vse večje medsebojne gospodarske odvisnosti v Evropi in ustreznih učinkov prelivanja (spill-over effects). |
| --- | --- |

5.5

Vključevanje vseh teh akterjev lahko pripelje do močnejšega približanja agend posameznih držav članic, kar je zaželeno zaradi vse večje medsebojne gospodarske odvisnosti v Evropi in ustreznih učinkov prelivanja (spill-over effects).

| 5.6 | V praksi se je pokazalo, da lizbonski proces tam, kjer socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe prevzamejo aktivno soodgovornost, poteka bolje. Lizbona terja nekonfliktno kulturo sodelovanja. Opaziti je, da se v državah članicah tako sodelovanje razvija. |
| --- | --- |

5.6

V praksi se je pokazalo, da lizbonski proces tam, kjer socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe prevzamejo aktivno soodgovornost, poteka bolje. Lizbona terja nekonfliktno kulturo sodelovanja. Opaziti je, da se v državah članicah tako sodelovanje razvija.

| 5.7 | Stopnja vključenosti socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe se med državami članicami razlikuje (10), deloma zaradi različnih statutarnih ureditev nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov in podobnih organizacij, deloma pa zaradi stopnje informiranosti in posvetovanja, ki je še vedno nižja. |
| --- | --- |

5.7

Stopnja vključenosti socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe se med državami članicami razlikuje (10), deloma zaradi različnih statutarnih ureditev nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov in podobnih organizacij, deloma pa zaradi stopnje informiranosti in posvetovanja, ki je še vedno nižja.

| 5.8 | Komisija bi morala spodbuditi vse države članice, da bi v nacionalna posvetovanja vključile organizacije civilne družbe in tudi nacionalne ekonomsko-socialne svete, kjer le-ti obstajajo. |
| --- | --- |

5.8

Komisija bi morala spodbuditi vse države članice, da bi v nacionalna posvetovanja vključile organizacije civilne družbe in tudi nacionalne ekonomsko-socialne svete, kjer le-ti obstajajo.

| 5.9 | V okviru posvetovanj z nekaterimi državami članicami se predstavniki Komisije srečujejo tudi s socialnimi partnerji. To prakso bi bilo treba postopno razširiti. Tako bi Komisija lahko intenzivneje opravljala svojo vlogo spremljanja. Poleg tega je priporočljivo, da se predstavniki Komisije v državah, kjer je vlada zastopana v ekonomsko-socialnem svetu ali v tristranski komisiji, s socialnimi partnerji srečujejo ločeno. |
| --- | --- |

5.9

V okviru posvetovanj z nekaterimi državami članicami se predstavniki Komisije srečujejo tudi s socialnimi partnerji. To prakso bi bilo treba postopno razširiti. Tako bi Komisija lahko intenzivneje opravljala svojo vlogo spremljanja. Poleg tega je priporočljivo, da se predstavniki Komisije v državah, kjer je vlada zastopana v ekonomsko-socialnem svetu ali v tristranski komisiji, s socialnimi partnerji srečujejo ločeno.

| 5.10 | Nacionalnim ekonomsko-socialnim svetom bi koristila izmenjava izkušenj v zvezi s posvetovanjem in vključevanjem (11). To vključuje:






  — | informacije in posvetovanje o lizbonski agendi v nacionalnem smislu, |
| --- | --- | --- |

5.10

Nacionalnim ekonomsko-socialnim svetom bi koristila izmenjava izkušenj v zvezi s posvetovanjem in vključevanjem (11). To vključuje:

—

informacije in posvetovanje o lizbonski agendi v nacionalnem smislu,

| — | način, kako nacionalni ekonomsko-socialni sveti svoje mnenje predstavljajo vladi, |
| --- | --- |

—

način, kako nacionalni ekonomsko-socialni sveti svoje mnenje predstavljajo vladi,

| — | stopnjo upoštevanja teh mnenj v vladni politiki. |
| --- | --- |

—

stopnjo upoštevanja teh mnenj v vladni politiki.

| 5.11 | Za spodbujanje približevanja prakse med nacionalnimi ekonomsko-socialnimi sveti bi bila lahko koristna dvo- ali tristranska srečanja (forumi, okrogle mize). |
| --- | --- |

5.11

Za spodbujanje približevanja prakse med nacionalnimi ekonomsko-socialnimi sveti bi bila lahko koristna dvo- ali tristranska srečanja (forumi, okrogle mize).

| 5.12 | EESO bi lahko prispeval tako, da bi po vsej Evropi zbiral podatke o primerih dobre prakse v zvezi z informiranjem in posvetovanjem in tako sestavil seznam zanimive prakse in ukrepov socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v državah članicah. |
| --- | --- |

5.12

EESO bi lahko prispeval tako, da bi po vsej Evropi zbiral podatke o primerih dobre prakse v zvezi z informiranjem in posvetovanjem in tako sestavil seznam zanimive prakse in ukrepov socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v državah članicah.

| 5.13 | Za prispevke držav članic, kjer ni nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov, lahko EESO preko svojih članov sodeluje neposredno z nacionalnimi organizacijami civilne družbe, med drugim v okviru različnih študijskih obiskov, npr. preko javnih razprav na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

5.13

Za prispevke držav članic, kjer ni nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov, lahko EESO preko svojih članov sodeluje neposredno z nacionalnimi organizacijami civilne družbe, med drugim v okviru različnih študijskih obiskov, npr. preko javnih razprav na nacionalni ravni.

6.   Izmenjava najboljše prakse

| 6.1 | Predstavljanje konkretnih mikroekonomskih primerov, kjer so bili nacionalni cilji doseženi ali se pričakuje, da bodo doseženi, v sodelovanju s socialnimi partnerji in organizirano civilno družbo v državah članicah, vsekakor prinaša dodano vrednost. |
| --- | --- |

6.1

Predstavljanje konkretnih mikroekonomskih primerov, kjer so bili nacionalni cilji doseženi ali se pričakuje, da bodo doseženi, v sodelovanju s socialnimi partnerji in organizirano civilno družbo v državah članicah, vsekakor prinaša dodano vrednost.

| 6.2 | Na primer:
  Raziskave, inovacije, znanje:






  — | spodbujanje družbe znanja; |
| --- | --- | --- |

6.2

Na primer:

Raziskave, inovacije, znanje:

—

spodbujanje družbe znanja;

| — | izobraževanje na vseh ravneh, vključno s strokovnim usposabljanjem – nova znanja za nove priložnosti; |
| --- | --- |

—

izobraževanje na vseh ravneh, vključno s strokovnim usposabljanjem – nova znanja za nove priložnosti;

| — | nov zagon paktov za vseživljenjsko učenje in odprtih učnih centrov; |
| --- | --- |

—

nov zagon paktov za vseživljenjsko učenje in odprtih učnih centrov;

| — | sodelovanje med univerzami/raziskovalnimi inštituti in MSP; |
| --- | --- |

—

sodelovanje med univerzami/raziskovalnimi inštituti in MSP;

| — | ustanovitev Evropskega tehnološkega instituta; |
| --- | --- |

—

ustanovitev Evropskega tehnološkega instituta;

| — | inovacijske platforme s sodelovanjem zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

—

inovacijske platforme s sodelovanjem zasebnega sektorja.

Podjetništvo in konkurenčnost:

| — | spodbujanje ustanavljanja novih podjetij in podjetništva; |
| --- | --- |

—

spodbujanje ustanavljanja novih podjetij in podjetništva;

| — | posvečanje posebne pozornosti MSP: pravni pogoji, tvegani kapital; |
| --- | --- |

—

posvečanje posebne pozornosti MSP: pravni pogoji, tvegani kapital;

| — | „vse na enem mestu“ za podjetja; |
| --- | --- |

—

„vse na enem mestu“ za podjetja;

| — | zmanjšanje administrativnega bremena in zlasti ugotavljanje področij, kjer bi bilo to najbolj učinkovito; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje administrativnega bremena in zlasti ugotavljanje področij, kjer bi bilo to najbolj učinkovito;

| — | e-uprava; |
| --- | --- |

—

e-uprava;

| — | subvencije za inovacije v MSP („kuponi za inovacije“); |
| --- | --- |

—

subvencije za inovacije v MSP („kuponi za inovacije“);

| — | posebni davčni ukrepi. |
| --- | --- |

—

posebni davčni ukrepi.

Trg dela in zaposlovanje:

| — | inovativne ideje in merljivi cilji za ustvarjanje delovnih mest za mlade in starejše; |
| --- | --- |

—

inovativne ideje in merljivi cilji za ustvarjanje delovnih mest za mlade in starejše;

| — | socialno vključevanje ranljivih skupin; |
| --- | --- |

—

socialno vključevanje ranljivih skupin;

| — | enakost spolov; |
| --- | --- |

—

enakost spolov;

| — | spodbujanje ustvarjanja trajnih delovnih mest; |
| --- | --- |

—

spodbujanje ustvarjanja trajnih delovnih mest;

| — | zaželeni pristopi v zvezi z delom s polovičnim delovnim časom; |
| --- | --- |

—

zaželeni pristopi v zvezi z delom s polovičnim delovnim časom;

| — | nove ideje in načini izvajanja „prožne varnosti“; |
| --- | --- |

—

nove ideje in načini izvajanja „prožne varnosti“;

| — | nova partnerstva na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

—

nova partnerstva na lokalni in regionalni ravni;

| — | podjetja socialne ekonomije. |
| --- | --- |

—

podjetja socialne ekonomije.

Nadalje je treba razpravljati o učinkovitih in konkretnih ukrepih, vključno s časovnimi razporedi, na področju energije in podnebnih sprememb.

V vseh teh primerih potekajo razprave med akterji v eni ali več državah članicah. Nacionalni ekonomsko-socialni sveti in organizirana civilna družba imajo pri tem lastna stališča glede praktičnega izvajanja. Ciljno usmerjeni predlogi „od spodaj navzgor“, ki bi odražali številne potenciale v evropski družbi, bi vsekakor obogatili razprave med vladnimi uradniki in politiki.

| 6.3 | Širša razprava, v katero bi bili vključeni akterji, bi prispevala k oblikovanju novih konkretnih ciljev za odprto metodo usklajevanja. Za merjenje stopnje vključenosti organizirane civilne družbe bi bilo mogoče uporabiti sistem primerjalne analize, kazalnike in medsebojne strokovne preglede. |
| --- | --- |

6.3

Širša razprava, v katero bi bili vključeni akterji, bi prispevala k oblikovanju novih konkretnih ciljev za odprto metodo usklajevanja. Za merjenje stopnje vključenosti organizirane civilne družbe bi bilo mogoče uporabiti sistem primerjalne analize, kazalnike in medsebojne strokovne preglede.

| 6.4 | Tudi za Komisijo in Svet bi bilo zanimivo, o kakšnih temah med seboj razpravljajo nacionalni ekonomsko-socialni sveti. EESO bi lahko pripravil seznam tistih, ki zajemajo več področij, pomembnih za Evropo. Čim bolj te razprave obravnavajo konkretne pristope in ukrepe za spodbujanje lizbonskih ciljev, tem več pozornosti bodo pritegnile v vladnih krogih. |
| --- | --- |

6.4

Tudi za Komisijo in Svet bi bilo zanimivo, o kakšnih temah med seboj razpravljajo nacionalni ekonomsko-socialni sveti. EESO bi lahko pripravil seznam tistih, ki zajemajo več področij, pomembnih za Evropo. Čim bolj te razprave obravnavajo konkretne pristope in ukrepe za spodbujanje lizbonskih ciljev, tem več pozornosti bodo pritegnile v vladnih krogih.

| 6.5 | Izvajanje in način, kako se izvajanje zagotovi z določitvijo nalog, merljivih ciljev in časovnih razporedov, je ključnega pomena. Organizirana civilna družba kot celota in zlasti nacionalni ekonomsko-socialni sveti lahko imajo učinkovito vlogo pri ugotavljanju pomanjkljivosti in prispevajo k oblikovanju trajnih rešitev. |
| --- | --- |

6.5

Izvajanje in način, kako se izvajanje zagotovi z določitvijo nalog, merljivih ciljev in časovnih razporedov, je ključnega pomena. Organizirana civilna družba kot celota in zlasti nacionalni ekonomsko-socialni sveti lahko imajo učinkovito vlogo pri ugotavljanju pomanjkljivosti in prispevajo k oblikovanju trajnih rešitev.

V Bruslju, 13. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  V tem pogledu je institucionalni okvir v EU zelo raznolik: nacionalni ekonomsko-socialni sveti obstajajo v številnih državah članicah, v večini „novih“ držav članic obstajajo tristranske komisije (socialni partnerji in vlada), v manjšem številu držav pa nacionalnih ekonomsko-socialnih svetov ni. EESO poskuša zbrati čim več prispevkov iz predstavniških teles, ki naj bi bili priloženi temu mnenju v skupnem poročilu Evropskemu svetu.

1

(2)  Glej Resolucijo EESO o izvajanju prenovljene lizbonske strategije, UL C 97, 27.4.2007.

2

(3)  EESO opozarja, da nikakor ne posega v obstoječe postopke posvetovanja in pristojnosti socialnih partnerjev v državah članicah, zlasti ne v Španiji, in da ne postavlja pod vprašaj njihove legitimnosti.

3

(4)  Za zgled bi lahko bila Švedska, kjer se vlada (pri pripravi NPR) nekajkrat na leto posvetuje s socialnimi partnerji, prav tako tudi z organizirano civilno družbo na ločenih srečanjih.

4

(5)  V tem smislu velja opozoriti, da je Evropski parlament pred kratkim skupaj z nacionalnimi parlamenti vzpostavil strukturo za usklajevanje.

5

(6)  Mnenje EESO o zaposlovanju prednostnih kategorij (lizbonska strategija), UL C 256, 27.10.2007, str. 93

6

(http://eescopinions.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/soc/soc251/sl/ces997-2007_ac_sl.doc).

(7)  Mnenje EESO o naložbah v znanje in inovacije (lizbonska strategija), UL C 256, 27.10.2007, str. 17

7

(http://eescopinions.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/int/int325/sl/ces983-2007_ac_sl.doc).

(8)  Mnenje EESO o poslovnem potencialu zlasti malih in srednje velikih podjetij (lizbonska strategija), UL C 256, 27.10.2007, str. 8

8

(http://eescopinions.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/int/int324/sl/ces982-2007_ac_sl.doc).

(9)  Mnenje EESO o opredelitvi energetske politike za Evropo (lizbonska strategija), UL C 256, 27.10.2007, str. 31

9

(http://eescopinions.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/ten/ten263/sl/ces986-2007_ac_sl.doc).

(10)  Glej opombo 3.

10

(11)  Nazoren primer spremljanja NPR je grški ekonomsko-socialni svet, ki je ustanovil opazovalno skupino za lizbonsko strategijo. Tako je bilo oblikovano v javnosti prepoznavno orodje za spremljanje napredka ali pomanjkljivega napredka. Drugi nacionalni ekonomsko-socialni sveti nameravajo temu primeru slediti.

11

---

| 16.5.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/100

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta glede strukture in stopnje trošarine, ki velja za predelani tobak (kodificirana različica)

COM(2007) 587 konč.

(2008/C 120/21)

Svet je 24. oktobra 2007 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Sveta glede strukture in stopnje trošarine, ki velja za predelani tobak (kodificirana različica).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima pripomb, zato je na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra) s 129 glasovi za, nobenim glasom proti in 6 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.

V Bruslju, 12. decembra 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---