# Den Europæiske Unions C 73/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 73 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang19. marts 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 73

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang19. marts 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2008/C 073/01 | Rådets udtalelse af 4. marts 2008 om Bulgariens opdaterede konvergensprogram, 2007-2010 | 1 |
| 2008/C 073/02 | Rådets udtalelse af 4. marts 2008 om Portugals opdaterede stabilitetsprogram, 2007-2011 | 6 |
| 2008/C 073/03 | Rådets udtalelse af 4. marts 2008 om Cyperns stabilitetsprogram, 2007-2011 | 10 |
| 2008/C 073/04 | Rådets udtalelse af 4. marts 2008 om Estlands opdaterede konvergensprogram, 2007-2011 | 14 |
| 2008/C 073/05 | Rådets udtalelse af 4. marts 2008 om Letlands opdaterede konvergensprogram, 2007-2010 | 18 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2008/C 073/01

Rådets udtalelse af 4. marts 2008 om Bulgariens opdaterede konvergensprogram, 2007-2010

1

2008/C 073/02

Rådets udtalelse af 4. marts 2008 om Portugals opdaterede stabilitetsprogram, 2007-2011

6

2008/C 073/03

Rådets udtalelse af 4. marts 2008 om Cyperns stabilitetsprogram, 2007-2011

10

2008/C 073/04

Rådets udtalelse af 4. marts 2008 om Estlands opdaterede konvergensprogram, 2007-2011

14

2008/C 073/05

Rådets udtalelse af 4. marts 2008 om Letlands opdaterede konvergensprogram, 2007-2010

18

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Rådet |
| 2008/C 073/06 | Rådets afgørelse af 17. marts 2008 om udnævnelse af et medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse | 23 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 073/07 | Euroens vekselkurs | 24 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

2008/C 073/06

Rådets afgørelse af 17. marts 2008 om udnævnelse af et medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse

23

Kommissionen

2008/C 073/07

Euroens vekselkurs

24

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 073/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5125 — Marel/SFS) (
  1
  ) | 25 |
| | ØVRIGE RETSAKTER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 073/09 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler | 26 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2008/C 073/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5125 — Marel/SFS) (
  1
  )

1

25

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

2008/C 073/09

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 19.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 73/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 4. marts 2008

om Bulgariens opdaterede konvergensprogram, 2007-2010

(2008/C 73/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Bulgariens opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden 2007-2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Bulgariens opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden 2007-2010.

| (2) | Den reale vækst i BNP har været høj og ligget over 6 % om året siden 2003, men der er sket en akkumulering af store eksterne underskud. Den offentlige saldo har således bevæget sig fra en stilling tæt på balance til et overskud på over 3 % af BNP i 2006, og den finanspolitiske stilling har været konjunkturudjævnende eller stort set neutral siden 2003. Samtidig har de pengepolitiske vilkår været favorable inden for rammerne af currency board-arrangementet. Den kraftige økonomiske vækst har været ledsaget af tegn på overophedning og voksende makroøkonomiske uligevægte, hvilket har givet sig udslag i voksende underskud over for udlandet, en ny stigning i bankernes udlån og stigende inflation.
  Det voksende eksterne underskud i Bulgarien afspejler imidlertid i stor udstrækning et investeringsboom, der er drevet af stor tilstrømning af direkte udenlandske investeringer. Inflationen blev navnlig udløst af udenlandsk inducerede stigninger i fødevare- og energipriserne. På baggrund af et kraftigt fald i ledigheden er der imidlertid indtruffet en stramning af arbejdsmarkedet, og i 2007 accelererede lønstigningen så meget, at den for første gang i adskillige år overhalede produktivitetsstigningen. Hvis denne udvikling fortsætter, kan det føre til en udhuling af konkurrenceevnen og skabe tvivl om den høje væksts holdbarhed, selv om omkostningskonkurrenceevnen stort set er bevaret takket være moderate stigninger i reallønnen indtil 2006 og akkumulerede produktivitetsforbedringer siden 1998. I fremtiden vil det være nødvendigt for Bulgarien at tackle disse uligevægte og samtidig forbedre betingelserne for en holdbar indhentningsproces ved at fastholde en forsigtig finanspolitik og sikre løntilbageholdenhed, forbedre kvaliteten i de offentlige finanser, sikre stabilitet inden for den finansielle sektor og fremskynde strukturreformerne. |
| --- | --- |

(2)

Den reale vækst i BNP har været høj og ligget over 6 % om året siden 2003, men der er sket en akkumulering af store eksterne underskud. Den offentlige saldo har således bevæget sig fra en stilling tæt på balance til et overskud på over 3 % af BNP i 2006, og den finanspolitiske stilling har været konjunkturudjævnende eller stort set neutral siden 2003. Samtidig har de pengepolitiske vilkår været favorable inden for rammerne af currency board-arrangementet. Den kraftige økonomiske vækst har været ledsaget af tegn på overophedning og voksende makroøkonomiske uligevægte, hvilket har givet sig udslag i voksende underskud over for udlandet, en ny stigning i bankernes udlån og stigende inflation.

Det voksende eksterne underskud i Bulgarien afspejler imidlertid i stor udstrækning et investeringsboom, der er drevet af stor tilstrømning af direkte udenlandske investeringer. Inflationen blev navnlig udløst af udenlandsk inducerede stigninger i fødevare- og energipriserne. På baggrund af et kraftigt fald i ledigheden er der imidlertid indtruffet en stramning af arbejdsmarkedet, og i 2007 accelererede lønstigningen så meget, at den for første gang i adskillige år overhalede produktivitetsstigningen. Hvis denne udvikling fortsætter, kan det føre til en udhuling af konkurrenceevnen og skabe tvivl om den høje væksts holdbarhed, selv om omkostningskonkurrenceevnen stort set er bevaret takket være moderate stigninger i reallønnen indtil 2006 og akkumulerede produktivitetsforbedringer siden 1998. I fremtiden vil det være nødvendigt for Bulgarien at tackle disse uligevægte og samtidig forbedre betingelserne for en holdbar indhentningsproces ved at fastholde en forsigtig finanspolitik og sikre løntilbageholdenhed, forbedre kvaliteten i de offentlige finanser, sikre stabilitet inden for den finansielle sektor og fremskynde strukturreformerne.

| (3) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP at tiltage fra 6,4 % i 2007 til i gennemsnit 6,7 % igennem resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på stort set plausible vækstantagelser, omend det kan betragtes som en anelse favorabelt hen imod slutningen af programperioden, hvor væksten i den indenlandske efterspørgsel, særligt væksten i investeringer, virker højt sat. På baggrund af høj vækst i det reale BNP forventes der ifølge programmet kun at blive gjort begrænset fremskridt i retning af nominel konvergens, og inflationen forventes at forblive forholdsvis høj. I betragtning af forventningerne om et vedholdende lønpres og den planlagte forhøjelse af tobaksafgiften forekommer inflationsfremskrivningerne desuden at være lavt sat i 2009 og 2010. Skønt væksten forventes at få en lidt mere afbalanceret sammensætning takket være en højere eksportvækst, vil underskuddet over for udlandet vokse yderligere, og det skønnes at ville toppe ved 20,75 % af BNP i 2008, hvilket må betragtes som en stort set realistisk forventning, på baggrund af den seneste økonomiske udvikling. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP at tiltage fra 6,4 % i 2007 til i gennemsnit 6,7 % igennem resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på stort set plausible vækstantagelser, omend det kan betragtes som en anelse favorabelt hen imod slutningen af programperioden, hvor væksten i den indenlandske efterspørgsel, særligt væksten i investeringer, virker højt sat. På baggrund af høj vækst i det reale BNP forventes der ifølge programmet kun at blive gjort begrænset fremskridt i retning af nominel konvergens, og inflationen forventes at forblive forholdsvis høj. I betragtning af forventningerne om et vedholdende lønpres og den planlagte forhøjelse af tobaksafgiften forekommer inflationsfremskrivningerne desuden at være lavt sat i 2009 og 2010. Skønt væksten forventes at få en lidt mere afbalanceret sammensætning takket være en højere eksportvækst, vil underskuddet over for udlandet vokse yderligere, og det skønnes at ville toppe ved 20,75 % af BNP i 2008, hvilket må betragtes som en stort set realistisk forventning, på baggrund af den seneste økonomiske udvikling.

| (4) | For 2007 er det offentlige overskud beregnet til 3,1 % af BNP i den seneste opdatering af programmet, hvilket skal sammenholdes med det mål på 0,8 % af BNP, der blev sat i konvergensprogrammet fra januar 2007. Denne opjustering af det budgetmæssige resultat kan helt og holdent henføres til, at indtægterne blev større end forventet, mens udgiftskontrollen ikke blev så stram som planlagt. De oprindeligt planlagte besparelser på 10 % af de budgetterede løbende udgifter bortset fra renter blev ikke gennemført, og i december 2007 blev der vedtaget et supplerende udgiftsprogram (for især infrastrukturområdet) til en værdi af ca. 2,25 % af BNP. Desuden blev pensionsbeløbene forhøjet to gange med 10 % i 2007 og dermed med mere end de 8,5 %, som den gældende indekseringsordning ville have resulteret i. Desuden har lønpresset nu også meldt sig inden for den offentlige sektor, hvilket resulterede i en klar stigning i de offentlige lønudgifter i anden halvdel af året. Alt i alt kan budgetoverskuddet i 2007, der blev større end forventet, imidlertid anses at være i overensstemmelse med den opfordring, som Rådet rettede til landet i sin udtalelse af 27. marts 2007 om konvergensprogrammet fra januar 2007 (3). Takket være den fortsat kraftige vækst i de offentlige indtægter kan budgetresultatet i 2007 meget vel blive bedre end forventet i programmet. |
| --- | --- |

(4)

For 2007 er det offentlige overskud beregnet til 3,1 % af BNP i den seneste opdatering af programmet, hvilket skal sammenholdes med det mål på 0,8 % af BNP, der blev sat i konvergensprogrammet fra januar 2007. Denne opjustering af det budgetmæssige resultat kan helt og holdent henføres til, at indtægterne blev større end forventet, mens udgiftskontrollen ikke blev så stram som planlagt. De oprindeligt planlagte besparelser på 10 % af de budgetterede løbende udgifter bortset fra renter blev ikke gennemført, og i december 2007 blev der vedtaget et supplerende udgiftsprogram (for især infrastrukturområdet) til en værdi af ca. 2,25 % af BNP. Desuden blev pensionsbeløbene forhøjet to gange med 10 % i 2007 og dermed med mere end de 8,5 %, som den gældende indekseringsordning ville have resulteret i. Desuden har lønpresset nu også meldt sig inden for den offentlige sektor, hvilket resulterede i en klar stigning i de offentlige lønudgifter i anden halvdel af året. Alt i alt kan budgetoverskuddet i 2007, der blev større end forventet, imidlertid anses at være i overensstemmelse med den opfordring, som Rådet rettede til landet i sin udtalelse af 27. marts 2007 om konvergensprogrammet fra januar 2007 (3). Takket være den fortsat kraftige vækst i de offentlige indtægter kan budgetresultatet i 2007 meget vel blive bedre end forventet i programmet.

| (5) | Programmets mellemfristede budgetstrategi tager sigte på at fastholde en neutral finanspolitisk kurs i hele programperioden. Den mellemfristede målsætning, der præsenteres i programmet, er blevet ændret fra en strukturel saldo (dvs. en konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) i balance til en saldo, der udviser et overskud på 1,5 % af BNP, som efter planen vil blive respekteret i hele programperioden. Skønt den mellemfristede målsætning, som Rådet godkendte i sin udtalelse om det oprindelige program, allerede var mere ambitiøs end påkrævet i henhold til pagten, begrundes den markante opjustering i programmet med de voksende eksterne ubalancer, den stigende inflation og den forventede effekt af befolkningens aldring. Både den offentlige saldo og den primære saldo forventes at forblive på et stabilt niveau i hele programperioden og udvise et overskud henholdsvis ca. 3 % og ca. 4 % af BNP. Ifølge programmet vil indtægts- og udgiftskvoten vokse med omkring 1,75 procentpoint hver i løbet af programperioden, idet væksten især vil manifestere sig i 2008. På indtægtssiden forventes der en stigning i »øvrige indtægter« på 2,25 % af BNP, hovedsagelig som følge af stigende overførsler fra EU i programperioden.
  I 2008 forventes skatteindtægterne at vokse med 1,25 % af BNP som følge af forhøjelsen af visse afgiftssatser, bedre overholdelse af skattereglerne og en gunstig vækstsammensætning. Indførelsen af proportionalbeskatning af personlige indkomster forventes at blive finansieret fuldt, i og med at en endnu større del af den uformelle økonomi vil blive bragt ud i det åbne, og bestemte skattefordele vil blive afskaffet. I 2009 og 2010 forventes der et mindre fald i skatteindtægter og sociale bidrag. Også de sociale bidrag forventes at falde med 1 % af BNP i 2008 som følge af nedsættelsen af bidragssatserne, der dog i vidt omfang skulle blive opvejet af udvidelsen af bidragsgrundlaget. På udgiftssiden forventes der ifølge programmet betydelige omlægninger, idet anlægsudgifterne vil stige med omkring 2 % af BNP, men de vil i stadig højere grad blive finansieret gennem EU-overførsler, og de »øvrige udgifter« vil stige med omkring 1,5 % af BNP i programperioden. Denne stigning vil blive delvist opvejet af lavere renteudgifter, lavere sociale overførsler og en mindskelse af de offentlige lønomkostninger som følge af den planlagte indskrænkning af antallet af offentligt ansatte. Resultatet i 2007 blev bedre end forventet, og på den baggrund og på baggrund af de noget mere positive økonomiske udsigter er de nuværende budgetmål langt mere ambitiøse end målene i programmet fra januar 2007. |
| --- | --- |

(5)

Programmets mellemfristede budgetstrategi tager sigte på at fastholde en neutral finanspolitisk kurs i hele programperioden. Den mellemfristede målsætning, der præsenteres i programmet, er blevet ændret fra en strukturel saldo (dvs. en konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) i balance til en saldo, der udviser et overskud på 1,5 % af BNP, som efter planen vil blive respekteret i hele programperioden. Skønt den mellemfristede målsætning, som Rådet godkendte i sin udtalelse om det oprindelige program, allerede var mere ambitiøs end påkrævet i henhold til pagten, begrundes den markante opjustering i programmet med de voksende eksterne ubalancer, den stigende inflation og den forventede effekt af befolkningens aldring. Både den offentlige saldo og den primære saldo forventes at forblive på et stabilt niveau i hele programperioden og udvise et overskud henholdsvis ca. 3 % og ca. 4 % af BNP. Ifølge programmet vil indtægts- og udgiftskvoten vokse med omkring 1,75 procentpoint hver i løbet af programperioden, idet væksten især vil manifestere sig i 2008. På indtægtssiden forventes der en stigning i »øvrige indtægter« på 2,25 % af BNP, hovedsagelig som følge af stigende overførsler fra EU i programperioden.

I 2008 forventes skatteindtægterne at vokse med 1,25 % af BNP som følge af forhøjelsen af visse afgiftssatser, bedre overholdelse af skattereglerne og en gunstig vækstsammensætning. Indførelsen af proportionalbeskatning af personlige indkomster forventes at blive finansieret fuldt, i og med at en endnu større del af den uformelle økonomi vil blive bragt ud i det åbne, og bestemte skattefordele vil blive afskaffet. I 2009 og 2010 forventes der et mindre fald i skatteindtægter og sociale bidrag. Også de sociale bidrag forventes at falde med 1 % af BNP i 2008 som følge af nedsættelsen af bidragssatserne, der dog i vidt omfang skulle blive opvejet af udvidelsen af bidragsgrundlaget. På udgiftssiden forventes der ifølge programmet betydelige omlægninger, idet anlægsudgifterne vil stige med omkring 2 % af BNP, men de vil i stadig højere grad blive finansieret gennem EU-overførsler, og de »øvrige udgifter« vil stige med omkring 1,5 % af BNP i programperioden. Denne stigning vil blive delvist opvejet af lavere renteudgifter, lavere sociale overførsler og en mindskelse af de offentlige lønomkostninger som følge af den planlagte indskrænkning af antallet af offentligt ansatte. Resultatet i 2007 blev bedre end forventet, og på den baggrund og på baggrund af de noget mere positive økonomiske udsigter er de nuværende budgetmål langt mere ambitiøse end målene i programmet fra januar 2007.

| (6) | De risici, der knytter sig til budgetfremskrivningerne i programmet, synes i det store og hele at være i balance. Grundet især de voksende eksterne og interne ubalancer kan det makroøkonomiske scenario være behæftet med visse usikkerhedsmomenter. Også fremskrivningen af de offentlige indtægter i 2008 er forbundet med en vis usikkerhed som følge af den nye proportionalbeskatning af personlige indkomster. Disse risici bør dog sammenholdes med landets særdeles gode resultater med hensyn til opfyldelse af de fastsatte budgetmål, og der er på udgiftssiden indrettet en stødpudemekanisme i form af en sikkerhedsreserve. Det forventede fald i skatteindtægterne i 2009 og 2010 stemmer endvidere ikke helt overens med det underliggende vækstscenario, så skatteindtægterne kan blive større end planlagt. |
| --- | --- |

(6)

De risici, der knytter sig til budgetfremskrivningerne i programmet, synes i det store og hele at være i balance. Grundet især de voksende eksterne og interne ubalancer kan det makroøkonomiske scenario være behæftet med visse usikkerhedsmomenter. Også fremskrivningen af de offentlige indtægter i 2008 er forbundet med en vis usikkerhed som følge af den nye proportionalbeskatning af personlige indkomster. Disse risici bør dog sammenholdes med landets særdeles gode resultater med hensyn til opfyldelse af de fastsatte budgetmål, og der er på udgiftssiden indrettet en stødpudemekanisme i form af en sikkerhedsreserve. Det forventede fald i skatteindtægterne i 2009 og 2010 stemmer endvidere ikke helt overens med det underliggende vækstscenario, så skatteindtægterne kan blive større end planlagt.

| (7) | På baggrund af denne risikovurdering indebærer budgetstillingen i programmet, at den mellemfristede budgetmålsætning fastholdes med en stor margen i hele programperioden. Den finanspolitik, der fremgår af programmet, er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten i hele programperioden. Den planlagte neutrale finanspolitiske linje kan forventes at forhindre en forværring af de nuværende indenlandske og eksterne ubalancer. I betragtning af det begrænsede råderum for monetær politik inden for rammerne af currency board-arrangementet, vil ubalancerne kunne mindskes ved ikke at bruge eventuelle ekstraindtægter. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af denne risikovurdering indebærer budgetstillingen i programmet, at den mellemfristede budgetmålsætning fastholdes med en stor margen i hele programperioden. Den finanspolitik, der fremgår af programmet, er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten i hele programperioden. Den planlagte neutrale finanspolitiske linje kan forventes at forhindre en forværring af de nuværende indenlandske og eksterne ubalancer. I betragtning af det begrænsede råderum for monetær politik inden for rammerne af currency board-arrangementet, vil ubalancerne kunne mindskes ved ikke at bruge eventuelle ekstraindtægter.

| (8) | Uden langsigtede prognoser for de aldersrelaterede udgifter, baseret på fælles makroøkonomiske antagelser fra EPC/Kommissionen, er det ikke muligt at vurdere virkningen af befolkningens aldring i Bulgarien på et sammenligneligt og solidt grundlag, således som det i øjeblikket sker for de 25 medlemsstater, for hvilke der foreligger fremskrivninger på dette grundlag. Som følge af den nuværende demografiske situation kan det ikke udelukkes, at befolkningens aldring kan få betydelige følger for de offentlige udgifter, men budgetstillingen i 2007 med et stort strukturelt overskud bidrager væsentligt til at sænke det allerede lave gældsniveau. Fastholdelsen af store primære overskud på mellemlang sigt vil bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(8)

Uden langsigtede prognoser for de aldersrelaterede udgifter, baseret på fælles makroøkonomiske antagelser fra EPC/Kommissionen, er det ikke muligt at vurdere virkningen af befolkningens aldring i Bulgarien på et sammenligneligt og solidt grundlag, således som det i øjeblikket sker for de 25 medlemsstater, for hvilke der foreligger fremskrivninger på dette grundlag. Som følge af den nuværende demografiske situation kan det ikke udelukkes, at befolkningens aldring kan få betydelige følger for de offentlige udgifter, men budgetstillingen i 2007 med et stort strukturelt overskud bidrager væsentligt til at sænke det allerede lave gældsniveau. Fastholdelsen af store primære overskud på mellemlang sigt vil bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser.

| (9) | Konvergensprogrammet synes i det store og hele at være i overensstemmelse med det nationale reformprogram fra marts 2007 og rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen heraf. Navnlig budgetstrategien og de påtænkte foranstaltninger til forbedring af kvaliteten i de offentlige udgifter ved bl.a. at gøre større brug af programbudgettering er helt i overensstemmelse med prioriteringerne i det nationale reformprogram. Der forventes kun at blive taget få konkrete skridt til at sikre en bedre og mere effektiv udnyttelse af de offentlige midler, der afsættes til sundhedssektoren. Opdateringen synes at afspejle det nationale reformprograms konsekvenser for de offentlige finanser. Det gælder især for den planlagte vækst i investeringerne i infrastrukturer. Opdateringen indeholder imidlertid forholdsvis få oplysninger om de direkte budgetomkostninger forbundet med visse centrale foranstaltninger, bl.a. dem, der hænger sammen med forbedringen af den administrative kapacitet eller en aktiv arbejdsmarkedspolitik. |
| --- | --- |

(9)

Konvergensprogrammet synes i det store og hele at være i overensstemmelse med det nationale reformprogram fra marts 2007 og rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen heraf. Navnlig budgetstrategien og de påtænkte foranstaltninger til forbedring af kvaliteten i de offentlige udgifter ved bl.a. at gøre større brug af programbudgettering er helt i overensstemmelse med prioriteringerne i det nationale reformprogram. Der forventes kun at blive taget få konkrete skridt til at sikre en bedre og mere effektiv udnyttelse af de offentlige midler, der afsættes til sundhedssektoren. Opdateringen synes at afspejle det nationale reformprograms konsekvenser for de offentlige finanser. Det gælder især for den planlagte vækst i investeringerne i infrastrukturer. Opdateringen indeholder imidlertid forholdsvis få oplysninger om de direkte budgetomkostninger forbundet med visse centrale foranstaltninger, bl.a. dem, der hænger sammen med forbedringen af den administrative kapacitet eller en aktiv arbejdsmarkedspolitik.

| (10) | Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, indeholder programmet næsten alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4). |
| --- | --- |

(10)

Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, indeholder programmet næsten alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4).

Den samlede konklusion er, at programmet tager sigte på at fastholde en sund budgetstilling i hele programperioden med konstant store overskud på de offentlige finanser. Budgetmålene forekommer realistiske. Programmet indeholder et forslag om en væsentlig opjustering af den mellemfristede målsætning fra en strukturel saldo i balance til et overskud på 1,5 % af BNP, som det vil være muligt at opfylde med en komfortabel margen i hele programperioden. For at fastholde makroøkonomisk stabilitet og fortsætte indhentningsprocessen i en kontekst med voksende eksterne ubalancer og høj inflation er der behov for at videreføre en stram finanspolitik, sikre en yderligere forbedring af kvaliteten i de offentlige udgifter (også på sundhedsområdet), forbedre de finanspolitiske institutioner og føre en lønpolitik inden for den offentlige sektor, der kan bidrage til at dæmpe lønudviklingen og bringe den i overensstemmelse med produktivitetsudviklingen.

På baggrund af ovenstående vurdering og behovet for at sikre en holdbar konvergens opfordres Bulgarien til:

| i) | fortsat at undgå en procyklisk finanspolitisk linje med det formål at begrænse de eksisterende eksterne ubalancer, navnlig ved at opspare eventuelle budgetmæssige gevinster og begrænse væksten i udgifterne |
| --- | --- |

i)

fortsat at undgå en procyklisk finanspolitisk linje med det formål at begrænse de eksisterende eksterne ubalancer, navnlig ved at opspare eventuelle budgetmæssige gevinster og begrænse væksten i udgifterne

| ii) | at styrke politikker til dæmpning af inflationspresset, herunder en forsigtig lønpolitik inden for den offentlige sektor, der kan bidrage til løntilbageholdenhed |
| --- | --- |

ii)

at styrke politikker til dæmpning af inflationspresset, herunder en forsigtig lønpolitik inden for den offentlige sektor, der kan bidrage til løntilbageholdenhed

| iii) | at styrke effektiviteten i de offentlige udgifter yderligere, navnlig gennem en fuldstændig gennemførelse af programbudgettering, forbedring af den administrative kapacitet og reformer på arbejdsmarkeds-, uddannelses- og sundhedsområdet. |
| --- | --- |

iii)

at styrke effektiviteten i de offentlige udgifter yderligere, navnlig gennem en fuldstændig gennemførelse af programbudgettering, forbedring af den administrative kapacitet og reformer på arbejdsmarkeds-, uddannelses- og sundhedsområdet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP dec. 2007 | 6,1 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 |
| KOM nov. 2007 | 6,1 | 6,3 | 6,0 | 6,2 | — |
| KP jan. 2007 | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2007 | 7,4 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 |
| KOM nov. 2007 | 7,4 | 7,1 | 7,3 | 5,8 | — |
| KP jan. 2007 | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 | — |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2007 | 0,8 | 0,6 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM nov. 2007 (6) | 1,1 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | — |
| KP jan. 2007 | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | KP dec. 2007 | – 15,0 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 |
| KOM nov. 2007 | – 15,0 | – 17,0 | – 16,0 | – 15,8 | — |
| KP jan. 2007 | – 14,1 | – 13,6 | – 12,8 | – 12,4 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2007 | 3,2 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM nov. 2007 | 3,2 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | — |
| KP jan. 2007 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2007 | 4,6 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM nov. 2007 | 4,6 | 4,1 | 4,1 | 4,0 | — |
| KP jan. 2007 | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | KP dec. 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM nov. 2007 | 2,9 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | — |
| KP jan. 2007 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | — |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | KP dec. 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM nov. 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | — |
| KP jan. 2007 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2007 | 22,8 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 |
| KOM nov. 2007 | 22,8 | 19,3 | 15,9 | 12,9 | — |
| KP jan. 2007 | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 | — |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2007 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realt BNP

(% ændring)

KP dec. 2007

6,1

6,4

6,4

6,8

6,9

KOM nov. 2007

6,1

6,3

6,0

6,2

—

KP jan. 2007

5,9

5,9

6,2

6,1

—

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2007

7,4

7,2

6,9

4,4

3,7

KOM nov. 2007

7,4

7,1

7,3

5,8

—

KP jan. 2007

7,4

4,0

3,0

3,0

—

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2007

0,8

0,6

0,0

– 0,4

– 0,2

KOM nov. 2007 (6)

1,1

0,7

– 0,1

– 0,6

—

KP jan. 2007

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

KP dec. 2007

– 15,0

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

KOM nov. 2007

– 15,0

– 17,0

– 16,0

– 15,8

—

KP jan. 2007

– 14,1

– 13,6

– 12,8

– 12,4

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2007

3,2

3,1

3,0

3,0

3,0

KOM nov. 2007

3,2

3,0

3,1

3,1

—

KP jan. 2007

3,2

0,8

1,5

1,5

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2007

4,6

4,3

4,0

4,0

4,0

KOM nov. 2007

4,6

4,1

4,1

4,0

—

KP jan. 2007

4,6

2,2

2,8

2,7

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

KP dec. 2007

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM nov. 2007

2,9

2,8

3,1

3,3

—

KP jan. 2007

3,2

1,0

1,9

2,0

—

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

KP dec. 2007

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM nov. 2007

2,9

2,9

3,1

3,3

—

KP jan. 2007

3,2

1,0

1,9

2,0

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2007

22,8

19,8

18,3

17,4

16,9

KOM nov. 2007

22,8

19,3

15,9

12,9

—

KP jan. 2007

25,3

22,7

22,3

21,1

—

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2007 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vurderingen tager især hensyn til Kommissionens efterårsprognoser og Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram.

(3)  EUT C 89 af 24.4.2007, s. 11.

(4)  Det indeholder navnlig ingen oplysninger om engangsforanstaltninger i 2007 og kun visse oplysninger om langsigtet holdbarhed.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmet som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmerne. Den konjunkturkorrigerede saldo i Kommissionens efterårsprognose er blevet genberegnet efter en revision af budgetfølsomheden i Bulgarien.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 6,2 %, 6,7 %, 6,8 % og 6,8 % i årene 2006-2009.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Det seneste program giver ingen oplysninger om engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Ifølge Kommissionens efterårsprognose repræsenterede de i 2007 0,1 % af BNP (overskudsformindskende). Den strukturelle saldo i Kommissionens efterårsprognose er blevet genberegnet efter en revision af budgetfølsomheden i Bulgarien.

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2007 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 19.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 73/6

---

RÅDETS UDTALELSE

af 4. marts 2008

om Portugals opdaterede stabilitetsprogram, 2007-2011

(2008/C 73/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Portugals opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2007-2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Portugals opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2007-2011.

| (2) | Efter en fase med høj økonomisk vækst i anden halvdel af 1990'erne bevægede den portugisiske økonomi sig ind i en situation med træg BNP-vækst efter 2000 ledsaget af voksende arbejdsløshed, der tilsammen var med til at øge den finanspolitiske skrøbelighed. Denne markante forandring i den økonomiske situation havde rødder i opbygningen af store eksterne underskud og budgetunderskud ledsaget af konjunkturforstærkende finanspolitikker, der forstærkede uligevægtene i den private sektor og skabte grobund for usikkerhed.
  Ved begyndelsen af dette årti indtraf der et betydeligt fald i den private indenlandske efterspørgsel, efterhånden som forbrugsmønstret begyndte at tilpasse sig indtægtsmønstret. Samtidig var det nødvendigt at dæmpe de offentlige primære udgifter, hvis udvikling ikke længere var holdbar, alt imens at landets konkurrencemæssige stilling er forblevet sårbar grundet en vedvarende diskrepans mellem lønninger og produktivitetsvækst. Mens den seneste økonomiske vækst er blevet drevet af udenrigshandelen kombineret med betydelige omstruktureringer inden for visse dele af industrien som modtræk mod den stigende konkurrence fra udlandet, er det svagheder af mere strukturel karakter, der står i vejen for en varig forbedring af de økonomiske resultater. Navnlig gælder det, at den samlede produktivitet er lav, hovedsagelig som følge af arbejdstagernes lave kvalifikationsniveau, og der er behov for at være særlig opmærksom på effektiviteten inden for den offentlige sektor. I de seneste år er der blevet gjort store fremskridt i retning af at overvinde denne situation, navnlig ved at begrænse ubalancer på de offentlige finanser. Alt i alt vil det være særdeles vigtigt for de portugisiske myndigheder at fortsætte den finanspolitiske konsolidering, forbedre kvaliteten af de offentlige finanser og gennemføre nye strukturreformer med det formål at øge den potentielle BNP-vækst og sætte den portugisiske økonomi tilbage på en holdbar og dynamisk indhentningskurs. |
| --- | --- |

(2)

Efter en fase med høj økonomisk vækst i anden halvdel af 1990'erne bevægede den portugisiske økonomi sig ind i en situation med træg BNP-vækst efter 2000 ledsaget af voksende arbejdsløshed, der tilsammen var med til at øge den finanspolitiske skrøbelighed. Denne markante forandring i den økonomiske situation havde rødder i opbygningen af store eksterne underskud og budgetunderskud ledsaget af konjunkturforstærkende finanspolitikker, der forstærkede uligevægtene i den private sektor og skabte grobund for usikkerhed.

Ved begyndelsen af dette årti indtraf der et betydeligt fald i den private indenlandske efterspørgsel, efterhånden som forbrugsmønstret begyndte at tilpasse sig indtægtsmønstret. Samtidig var det nødvendigt at dæmpe de offentlige primære udgifter, hvis udvikling ikke længere var holdbar, alt imens at landets konkurrencemæssige stilling er forblevet sårbar grundet en vedvarende diskrepans mellem lønninger og produktivitetsvækst. Mens den seneste økonomiske vækst er blevet drevet af udenrigshandelen kombineret med betydelige omstruktureringer inden for visse dele af industrien som modtræk mod den stigende konkurrence fra udlandet, er det svagheder af mere strukturel karakter, der står i vejen for en varig forbedring af de økonomiske resultater. Navnlig gælder det, at den samlede produktivitet er lav, hovedsagelig som følge af arbejdstagernes lave kvalifikationsniveau, og der er behov for at være særlig opmærksom på effektiviteten inden for den offentlige sektor. I de seneste år er der blevet gjort store fremskridt i retning af at overvinde denne situation, navnlig ved at begrænse ubalancer på de offentlige finanser. Alt i alt vil det være særdeles vigtigt for de portugisiske myndigheder at fortsætte den finanspolitiske konsolidering, forbedre kvaliteten af de offentlige finanser og gennemføre nye strukturreformer med det formål at øge den potentielle BNP-vækst og sætte den portugisiske økonomi tilbage på en holdbar og dynamisk indhentningskurs.

| (3) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes det økonomiske opsving at fortsætte med en real BNP-vækst, der vil gå fra 1,8 % i 2007 til 2,2 % i 2008 og derefter til 2,8 % i 2009 og 3 % i 2010 og 2011. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (2) forekommer de økonomiske udsigter efter 2008 at være baseret på optimistiske vækstantagelser. Især vækstraterne for komponenterne i den private efterspørgsel kan være overvurderet, navnlig når det gælder investeringer. I henhold til programmet forventes der en gradvis forbedring af situationen på arbejdsmarkedet i løbet af programperioden, men udsigten for beskæftigelsen forekommer optimistisk.
  Fremskrivningen af forbrugerinflationen kan være lavt sat i betragtning af den seneste tids kraftige stigning i fødevarepriser og oliepriser på verdensmarkedet. Portugals konkurrencemæssige stilling forventes at blive forbedret i de kommende år, hvor enhedslønomkostningerne skulle vokse i et langsommere tempo end hos de fleste af landets samhandelspartnere. Ifølge programmet forventes der et markant fald i underskuddet over for udlandet, nemlig fra 8,8 % af BNP i 2006 og skønsmæssigt 7 % af BNP i 2007 til 4,7 % af BNP i 2011. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger kan det imidlertid blive vanskeligt at sikre den underliggende forbedring af underskuddet for så vidt angår saldoen for de løbende overførsler og den primære indkomst, der forventes i henhold til opdateringen. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes det økonomiske opsving at fortsætte med en real BNP-vækst, der vil gå fra 1,8 % i 2007 til 2,2 % i 2008 og derefter til 2,8 % i 2009 og 3 % i 2010 og 2011. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (2) forekommer de økonomiske udsigter efter 2008 at være baseret på optimistiske vækstantagelser. Især vækstraterne for komponenterne i den private efterspørgsel kan være overvurderet, navnlig når det gælder investeringer. I henhold til programmet forventes der en gradvis forbedring af situationen på arbejdsmarkedet i løbet af programperioden, men udsigten for beskæftigelsen forekommer optimistisk.

Fremskrivningen af forbrugerinflationen kan være lavt sat i betragtning af den seneste tids kraftige stigning i fødevarepriser og oliepriser på verdensmarkedet. Portugals konkurrencemæssige stilling forventes at blive forbedret i de kommende år, hvor enhedslønomkostningerne skulle vokse i et langsommere tempo end hos de fleste af landets samhandelspartnere. Ifølge programmet forventes der et markant fald i underskuddet over for udlandet, nemlig fra 8,8 % af BNP i 2006 og skønsmæssigt 7 % af BNP i 2007 til 4,7 % af BNP i 2011. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger kan det imidlertid blive vanskeligt at sikre den underliggende forbedring af underskuddet for så vidt angår saldoen for de løbende overførsler og den primære indkomst, der forventes i henhold til opdateringen.

| (4) | For 2007 er det offentlige underskud beregnet til 3 % af BNP i det opdaterede program og i Kommissionens prognoser fra efteråret 2007, hvilket skal sammenholdes med det mål på 3,7 % af BNP, der blev sat i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Foreløbige data af nyere dato om budgetgennemførelsen tyder på, at underskuddet i 2007 sandsynligvis bliver mindre end 3 % af BNP. Denne udvikling er i overensstemmelse med og går ud over opfordringen til Portugal om at gennemføre foranstaltninger med det formål at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2008, jf. Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om den forrige opdatering af konvergensprogrammet (3). Da det bedre end forventede resultat i 2006 blev udnyttet til at forfølge et mere ambitiøst mål i 2007, noterer Rådet sig, at denne udvikling også er i overensstemmelse med Eurogruppens budgetpolitiske retningslinjer fra april 2007. |
| --- | --- |

(4)

For 2007 er det offentlige underskud beregnet til 3 % af BNP i det opdaterede program og i Kommissionens prognoser fra efteråret 2007, hvilket skal sammenholdes med det mål på 3,7 % af BNP, der blev sat i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Foreløbige data af nyere dato om budgetgennemførelsen tyder på, at underskuddet i 2007 sandsynligvis bliver mindre end 3 % af BNP. Denne udvikling er i overensstemmelse med og går ud over opfordringen til Portugal om at gennemføre foranstaltninger med det formål at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2008, jf. Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om den forrige opdatering af konvergensprogrammet (3). Da det bedre end forventede resultat i 2006 blev udnyttet til at forfølge et mere ambitiøst mål i 2007, noterer Rådet sig, at denne udvikling også er i overensstemmelse med Eurogruppens budgetpolitiske retningslinjer fra april 2007.

| (5) | I henhold til det opdaterede stabilitetsprogram satses der på at sikre en yderligere konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt, særlig med det formål at opfylde den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på 0,5 % af BNP senest i 2010. Det samlede offentlige underskud vil efter planen falde gradvist fra 3 % af BNP i 2007 til 2,4 % af BNP i 2008, 1,5 % i 2009, 0,4 % i 2010 og endelig 0,2 % af BNP i 2011. Den primære saldo vil fremvise en tilsvarende udvikling, idet den skulle vende fra et mindre underskud til et overskud på 2,5 % af BNP i 2011. Det strukturelle underskud beregnet efter den i fællesskab aftalte metode forventes at falde med omkring 0,5 procentpoint af BNP om året i gennemsnit frem til 2010 for derefter at finde et stabilt leje på omkring 0,5 % af BNP i 2011. Det er hensigten at sikre den planlagte konsolidering af de offentlige finanser ved til stadighed at moderere omkostningerne ved hjælp af korrigerende foranstaltninger til begrænsning af de offentlige lønudgifter (inden for de bredere rammer af en reform af den offentlige forvaltning) og i mindre omfang af de sociale overførsler. En stigning i indtægtskvoten forventes også at bidrage til konsolideringen af de offentlige finanser. Det offentlige underskud blev mindre end forventet i 2006 og 2007, og på den baggrund bekræfter programmet i det store og hele og den planlagte kurs for den strukturelle tilpasning, der blev bebudet i det opdaterede stabilitetsprogram fra december 2006, og dét inden for rammerne af et næsten uændret makroøkonomisk scenario. Den offentlige bruttogæld, der er beregnet til 64,4 % af BNP i 2007, forventes at falde i et hurtigere tempo, nemlig med næsten 8 procentpoint af BNP i løbet af programperioden, således at den i 2010 vil ligge under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til det opdaterede stabilitetsprogram satses der på at sikre en yderligere konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt, særlig med det formål at opfylde den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på 0,5 % af BNP senest i 2010. Det samlede offentlige underskud vil efter planen falde gradvist fra 3 % af BNP i 2007 til 2,4 % af BNP i 2008, 1,5 % i 2009, 0,4 % i 2010 og endelig 0,2 % af BNP i 2011. Den primære saldo vil fremvise en tilsvarende udvikling, idet den skulle vende fra et mindre underskud til et overskud på 2,5 % af BNP i 2011. Det strukturelle underskud beregnet efter den i fællesskab aftalte metode forventes at falde med omkring 0,5 procentpoint af BNP om året i gennemsnit frem til 2010 for derefter at finde et stabilt leje på omkring 0,5 % af BNP i 2011. Det er hensigten at sikre den planlagte konsolidering af de offentlige finanser ved til stadighed at moderere omkostningerne ved hjælp af korrigerende foranstaltninger til begrænsning af de offentlige lønudgifter (inden for de bredere rammer af en reform af den offentlige forvaltning) og i mindre omfang af de sociale overførsler. En stigning i indtægtskvoten forventes også at bidrage til konsolideringen af de offentlige finanser. Det offentlige underskud blev mindre end forventet i 2006 og 2007, og på den baggrund bekræfter programmet i det store og hele og den planlagte kurs for den strukturelle tilpasning, der blev bebudet i det opdaterede stabilitetsprogram fra december 2006, og dét inden for rammerne af et næsten uændret makroøkonomisk scenario. Den offentlige bruttogæld, der er beregnet til 64,4 % af BNP i 2007, forventes at falde i et hurtigere tempo, nemlig med næsten 8 procentpoint af BNP i løbet af programperioden, således at den i 2010 vil ligge under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP.

| (6) | Budgetresultaterne kunne blive dårligere end forudset i opdateringen. Navnlig synes det makroøkonomiske scenario som tidligere nævnt at bygge på optimistiske antagelser vedrørende væksten i BNP i den sidste del af programperioden. Desuden hersker der fortsat en vis usikkerhed om, hvad der på mellemlang sigt kan spares i kraft af de foranstaltninger, der er blevet gennemført for nylig. Følgerne af nogle af disse risici kan imidlertid til en vis grad blive opvejet, hvis det bedre end forventede 2007-resultat bekræftes, da det vil sikre en gunstig udgangsposition for 2008. I betragtning af de risici, der knytter sig til budgetmålene, kunne gældskvoten også udvikle sig mindre gunstigt end forventet i henhold til programmet. |
| --- | --- |

(6)

Budgetresultaterne kunne blive dårligere end forudset i opdateringen. Navnlig synes det makroøkonomiske scenario som tidligere nævnt at bygge på optimistiske antagelser vedrørende væksten i BNP i den sidste del af programperioden. Desuden hersker der fortsat en vis usikkerhed om, hvad der på mellemlang sigt kan spares i kraft af de foranstaltninger, der er blevet gennemført for nylig. Følgerne af nogle af disse risici kan imidlertid til en vis grad blive opvejet, hvis det bedre end forventede 2007-resultat bekræftes, da det vil sikre en gunstig udgangsposition for 2008. I betragtning af de risici, der knytter sig til budgetmålene, kunne gældskvoten også udvikle sig mindre gunstigt end forventet i henhold til programmet.

| (7) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være forenelig med en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008 i overensstemmelse med Rådets henstilling. Efter reduktioner i 2006 og 2007 er det i henhold til opdateringen målet at reducere det strukturelle underskud med 0,5 procentpoint af BNP i 2008. Rådet noterer sig, at dette er i overensstemmelse med Eurogruppens budgetpolitiske retningslinjer fra april 2007. Ifølge programmet vil der i 2009 være skabt en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold. Grundet de risici, der knytter sig budgetmålene, vil det dog måske ikke være tilfældet før i 2010. Endvidere er budgetstillingen i programmet muligvis ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning opfyldes i 2010 som forudset i programmet. Skønt det planlagte konsolideringstempo i retning af den mellemfristede målsætning er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, kan tilpasningen nødvendiggøre supplerende foranstaltninger som følge af ovennævnte risici. Trods de risici, der som før nævnt knytter sig til fremskrivningen af den offentlige gæld, kan det endelig vise sig, at gældskvoten vil være faldende i tilstrækkelig grad i retning af referenceværdien i slutningen af programperioden. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være forenelig med en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008 i overensstemmelse med Rådets henstilling. Efter reduktioner i 2006 og 2007 er det i henhold til opdateringen målet at reducere det strukturelle underskud med 0,5 procentpoint af BNP i 2008. Rådet noterer sig, at dette er i overensstemmelse med Eurogruppens budgetpolitiske retningslinjer fra april 2007. Ifølge programmet vil der i 2009 være skabt en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold. Grundet de risici, der knytter sig budgetmålene, vil det dog måske ikke være tilfældet før i 2010. Endvidere er budgetstillingen i programmet muligvis ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning opfyldes i 2010 som forudset i programmet. Skønt det planlagte konsolideringstempo i retning af den mellemfristede målsætning er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, kan tilpasningen nødvendiggøre supplerende foranstaltninger som følge af ovennævnte risici. Trods de risici, der som før nævnt knytter sig til fremskrivningen af den offentlige gæld, kan det endelig vise sig, at gældskvoten vil være faldende i tilstrækkelig grad i retning af referenceværdien i slutningen af programperioden.

| (8) | De ændringer af alderspensionsordningen, der blev gennemført i Portugal i 2006 og 2007, bidrager markant til at dæmpe stigningen i udgifterne forbundet med befolkningens aldring, hvorfor disse udgifter ikke længere er at betragte som en stor risiko, men blot som en mellemstor risiko for holdbarheden i de offentlige finanser, og de langsigtede budgetmæssige konsekvenser af den stigende ældrekvote i Portugal ligger nu tæt på gennemsnittet i EU. Den aktuelle bruttogældskvote ligger imidlertid over traktatens referenceværdi. Trods den tydelige forbedring i forhold til udgangspositionen i den forrige opdatering udgør den i programmet forventede budgetstilling i 2007 fortsat en risiko for holdbarheden i de offentlige finanser, selv inden der tages hensyn til de langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring. En yderligere budgetkonsolidering som planlagt i programmet vil kunne bidrage til at mindske risikoen for holdbarheden i de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(8)

De ændringer af alderspensionsordningen, der blev gennemført i Portugal i 2006 og 2007, bidrager markant til at dæmpe stigningen i udgifterne forbundet med befolkningens aldring, hvorfor disse udgifter ikke længere er at betragte som en stor risiko, men blot som en mellemstor risiko for holdbarheden i de offentlige finanser, og de langsigtede budgetmæssige konsekvenser af den stigende ældrekvote i Portugal ligger nu tæt på gennemsnittet i EU. Den aktuelle bruttogældskvote ligger imidlertid over traktatens referenceværdi. Trods den tydelige forbedring i forhold til udgangspositionen i den forrige opdatering udgør den i programmet forventede budgetstilling i 2007 fortsat en risiko for holdbarheden i de offentlige finanser, selv inden der tages hensyn til de langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring. En yderligere budgetkonsolidering som planlagt i programmet vil kunne bidrage til at mindske risikoen for holdbarheden i de offentlige finanser.

| (9) | Stabilitetsprogrammet er fuldt ud i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. Planerne for den mellemfristede konsolidering af de offentlige finanser er nu inkluderet i det nationale reformprogram, der giver høj prioritet til netop budgetkonsolideringen og forbedringen af holdbarheden i de offentlige finanser. Sideløbende hermed indeholder stabilitetsprogrammet en gennemgang af de fremskridt, der er opnået i forbindelse med gennemførelsen af nogle af foranstaltningerne i det nationale reformprogram, sammen med en vurdering af de pågældende foranstaltningers indflydelse på de offentlige finanser og de mere generelle økonomiske udsigter. De to programmer indeholder komplementære og kohærente oplysninger om fælles politikforanstaltninger. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet er fuldt ud i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. Planerne for den mellemfristede konsolidering af de offentlige finanser er nu inkluderet i det nationale reformprogram, der giver høj prioritet til netop budgetkonsolideringen og forbedringen af holdbarheden i de offentlige finanser. Sideløbende hermed indeholder stabilitetsprogrammet en gennemgang af de fremskridt, der er opnået i forbindelse med gennemførelsen af nogle af foranstaltningerne i det nationale reformprogram, sammen med en vurdering af de pågældende foranstaltningers indflydelse på de offentlige finanser og de mere generelle økonomiske udsigter. De to programmer indeholder komplementære og kohærente oplysninger om fælles politikforanstaltninger.

| (10) | Programmets budgetstrategi er i det store og hele i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer og retningslinjerne for medlemsstaterne i euroområdet på det budgetpolitiske område, der er udstedt inden for rammerne af Lissabonstrategien. |
| --- | --- |

(10)

Programmets budgetstrategi er i det store og hele i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer og retningslinjerne for medlemsstaterne i euroområdet på det budgetpolitiske område, der er udstedt inden for rammerne af Lissabonstrategien.

| (11) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4). |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4).

Den samlede konklusion er, at programmet er foreneligt med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008. Hvis den bedre end forventede budgetgennemførelse bekræftes, vil det endelige underskud være på under 3 % af BNP allerede i 2007. Programmet tager sigte på at konsolidere de offentlige finanser yderligere på mellemlang sigt, herunder opfylde den mellemfristede målsætning senest i 2010, og det forventes, at den offentlige gældskvote vil være faldende i hele programperioden. Opfyldelsen af disse målsætninger vil imidlertid fordre, at foranstaltningerne i programmet gennemføres på effektiv vis, og der kan blive behov for supplerende foranstaltninger, navnlig i betragtning af risikoen for en lavere vækst end forventet.

Ved som planlagt at fortsætte bestræbelserne på at konsolidere de offentlige finanser skulle det også blive muligt at rette op på ubalancerne over for udlandet og forbedre udsigterne for den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser, hvor Portugal anses at stå over for en mellemstor risiko efter den omfattende reform af pensionssystemet. Endelig kan de påtænkte forbedringer af kvaliteten af og effektiviteten i de offentlige udgifter, herunder den offentlige forvaltning og de budgetmæssige rammer, få gunstig indvirkning på den potentielle BNP-vækst og dermed bidrage til at sætte nyt skub i indhentningsprocessen.

Med henvisning til dels ovenstående vurdering, dels henstillingen af 20. september 2005 i henhold til artikel 104, stk. 7, opfordres Portugal til:

| i) | beslutsomt at gennemføre den finanspolitiske konsolidering, der er beskrevet i programmet, med det formål sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud |
| --- | --- |

i)

beslutsomt at gennemføre den finanspolitiske konsolidering, der er beskrevet i programmet, med det formål sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud

| ii) | at gennemføre den planlagte tilpasning i retning af den mellemfristede målsætning, eventuelt ved hjælp af mere vidtgående foranstaltninger, og, i betragtning af de risici, der knytter sig til holdbarheden i de offentlige finanser, desuden sikre en hurtig reduktion i gældskvoten ved især at udnytte budgetmæssige resultater, der måtte blive bedre end forventet, til at formindske det offentlige underskud |
| --- | --- |

ii)

at gennemføre den planlagte tilpasning i retning af den mellemfristede målsætning, eventuelt ved hjælp af mere vidtgående foranstaltninger, og, i betragtning af de risici, der knytter sig til holdbarheden i de offentlige finanser, desuden sikre en hurtig reduktion i gældskvoten ved især at udnytte budgetmæssige resultater, der måtte blive bedre end forventet, til at formindske det offentlige underskud

| iii) | at sikre en permanent begrænsning af udgifterne og forbedre de offentlige udgifters kvalitet ved bl.a. at forfølge den løbende reform af den offentlige forvaltning og forbedre de budgetmæssige rammer yderligere, således som det er skitseret i programmet. |
| --- | --- |

iii)

at sikre en permanent begrænsning af udgifterne og forbedre de offentlige udgifters kvalitet ved bl.a. at forfølge den løbende reform af den offentlige forvaltning og forbedre de budgetmæssige rammer yderligere, således som det er skitseret i programmet.

Rådet noterer sig også, at sådanne foranstaltninger vil være i overensstemmelse med Eurogruppens finanspolitiske retningslinjer fra april 2007.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP dec. 2007 | 1,3 | 1,8 | 2,2 | 2,8 | 3,0 | 3,0 |
| KOM nov. 2007 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | 2,1 | — | — |
| SP dec. 2006 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 | — |
| HICP-inflation (8)

  (%) | SP dec. 2007 | 3,0 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 3,0 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | — | — |
| SP dec. 2006 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | — |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2007 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,1 | – 0,2 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 2,1 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,8 | — | — |
| SP dec. 2006 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0,2 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP dec. 2007 | – 8,8 | – 7,0 | – 5,8 | – 5,6 | – 4,9 | – 4,7 |
| KOM nov. 2007 | – 8,8 | – 7,9 | – 7,7 | – 7,7 | — | — |
| SP dec. 2006 | – 7,5 | – 7,3 | – 6,9 | – 6,3 | – 6,0 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2007 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,5 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM nov. 2007 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,4 | — | — |
| SP dec. 2006 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2007 | – 1,1 | – 0,1 | 0,5 | 1,3 | 2,2 | 2,5 |
| KOM nov. 2007 | – 1,1 | – 0,1 | 0,3 | 0,5 | — | — |
| SP dec. 2006 | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | SP dec. 2007 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| KOM nov. 2007 | – 2,9 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,1 | — | — |
| SP dec. 2006 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | — |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | SP dec. 2007 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| KOM nov. 2007 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 2,1 | — | — |
| SP dec. 2006 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2007 | 64,8 | 64,4 | 64,1 | 62,5 | 59,7 | 56,7 |
| KOM nov. 2007 | 64,8 | 64,4 | 64,7 | 64,5 | — | — |
| SP dec. 2006 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 | — |
| Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2007 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(% ændring)

SP dec. 2007

1,3

1,8

2,2

2,8

3,0

3,0

KOM nov. 2007

1,3

1,8

2,0

2,1

—

—

SP dec. 2006

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

—

HICP-inflation (8)

(%)

SP dec. 2007

3,0

2,3

2,1

2,1

2,1

2,1

KOM nov. 2007

3,0

2,4

2,4

2,3

—

—

SP dec. 2006

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

—

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2007

– 2,4

– 2,2

– 1,8

– 1,1

– 0,2

0,5

KOM nov. 2007 (6)

– 2,1

– 1,7

– 1,2

– 0,8

—

—

SP dec. 2006

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0,2

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP dec. 2007

– 8,8

– 7,0

– 5,8

– 5,6

– 4,9

– 4,7

KOM nov. 2007

– 8,8

– 7,9

– 7,7

– 7,7

—

—

SP dec. 2006

– 7,5

– 7,3

– 6,9

– 6,3

– 6,0

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2007

– 3,9

– 3,0

– 2,4

– 1,5

– 0,4

– 0,2

KOM nov. 2007

– 3,9

– 3,0

– 2,6

– 2,4

—

—

SP dec. 2006

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2007

– 1,1

– 0,1

0,5

1,3

2,2

2,5

KOM nov. 2007

– 1,1

– 0,1

0,3

0,5

—

—

SP dec. 2006

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

SP dec. 2007

– 2,8

– 2,0

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

KOM nov. 2007

– 2,9

– 2,2

– 2,1

– 2,1

—

—

SP dec. 2006

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

—

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

SP dec. 2007

– 2,8

– 2,1

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

KOM nov. 2007

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 2,1

—

—

SP dec. 2006

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2007

64,8

64,4

64,1

62,5

59,7

56,7

KOM nov. 2007

64,8

64,4

64,7

64,5

—

—

SP dec. 2006

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

—

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2007 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vurderingen tager især hensyn til Kommissionens efterårsprognoser og Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram.

(3)  EUT C 71 af 28.3.2007, s. 5.

(4)  Det indeholder dog ikke oplysninger og deflatorer for det offentlige forbrug og investeringer.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi fra programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på 1,5 %, 1,5 %, 1,6 % og 1,6 % i årene 2006-2009.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger repræsenterer 0,1 % af BNP i 2007 (underskudsformindskende) i henhold til det seneste program og Kommissionens efterårsprognose.

(8)  Privatforbrugsdeflator til december 2006-opdateringen af stabilitetsprogrammet.

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2007 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 19.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 73/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 73/10

---

RÅDETS UDTALELSE

af 4. marts 2008

om Cyperns stabilitetsprogram, 2007-2011

(2008/C 73/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Cyperns første stabilitetsprogram, der dækker perioden 2007-2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Cyperns første stabilitetsprogram, der dækker perioden 2007-2011 (2).

| (2) | I de sidste ti år har Cypern været præget af en solid økonomisk vækst, i nogle år dog med udsving, hvilket afspejler, at den lille åbne økonomi er udsat for eksterne chok.
  Finanspolitikken har ikke altid udnyttet de gunstige konjunkturer til at nå budgetmål tæt på balance eller i overskud, hvilket ville give en sikkerhedsmargen over for normale udsving og give de automatiske stabilisatorer mulighed for at fungere fuldt ud under konjunkturnedgange. Dette sætter fokus på nødvendigheden af at undgå en procyklisk stilling under økonomiske opgangstider. I de sidste fire år har de cypriotiske myndigheder været i gang med en vellykket hovedsagelig indtægtsbaseret finanspolitisk konsolidering, som reducerede det offentlige underskud fra 6,5 % af BNP i 2003 til 1,2 % i 2006. På baggrund af en sandsynligvis kortvarig skattetung vækstsammensætning, der medførte ekstraordinært store statsindtægter, vurderes budgetsaldoen i øjeblikket til et overskud på 1,5 % af BNP i 2007. Gælden faldt endvidere fra 69 % af BNP i 2003 til ca. 60 % i 2007. Den begrænsede tilbageholdenhed i de løbende primære udgifter og det forhold, at sammensætningseffekterne i den nylige stigning i skatteindtægterne sandsynligvis er af kortvarig karakter, illustrerer nødvendigheden af at forbedre udgiftskontrollen yderligere. Dette kunne bidrage til at stabilisere økonomien nu, hvor landet er medlem af euroområdet. Reformen af pensionssystemet og en rettidig gennemførelse af de vedtagne reformer i sundhedsvæsenet vil også bidrage til at kontrollere de primære udgifter, samtidig med at de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt understøttes. |
| --- | --- |

(2)

I de sidste ti år har Cypern været præget af en solid økonomisk vækst, i nogle år dog med udsving, hvilket afspejler, at den lille åbne økonomi er udsat for eksterne chok.

Finanspolitikken har ikke altid udnyttet de gunstige konjunkturer til at nå budgetmål tæt på balance eller i overskud, hvilket ville give en sikkerhedsmargen over for normale udsving og give de automatiske stabilisatorer mulighed for at fungere fuldt ud under konjunkturnedgange. Dette sætter fokus på nødvendigheden af at undgå en procyklisk stilling under økonomiske opgangstider. I de sidste fire år har de cypriotiske myndigheder været i gang med en vellykket hovedsagelig indtægtsbaseret finanspolitisk konsolidering, som reducerede det offentlige underskud fra 6,5 % af BNP i 2003 til 1,2 % i 2006. På baggrund af en sandsynligvis kortvarig skattetung vækstsammensætning, der medførte ekstraordinært store statsindtægter, vurderes budgetsaldoen i øjeblikket til et overskud på 1,5 % af BNP i 2007. Gælden faldt endvidere fra 69 % af BNP i 2003 til ca. 60 % i 2007. Den begrænsede tilbageholdenhed i de løbende primære udgifter og det forhold, at sammensætningseffekterne i den nylige stigning i skatteindtægterne sandsynligvis er af kortvarig karakter, illustrerer nødvendigheden af at forbedre udgiftskontrollen yderligere. Dette kunne bidrage til at stabilisere økonomien nu, hvor landet er medlem af euroområdet. Reformen af pensionssystemet og en rettidig gennemførelse af de vedtagne reformer i sundhedsvæsenet vil også bidrage til at kontrollere de primære udgifter, samtidig med at de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt understøttes.

| (3) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP at falde en smule fra 4,2 % i 2007 til ca. 4 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (3) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser indtil 2009, mens de synes at være en smule optimistiske derefter. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske, men på baggrund af den seneste udvikling i olie- og fødevarepriserne på internationalt plan er risiciene noget mere udtalte. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP at falde en smule fra 4,2 % i 2007 til ca. 4 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (3) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser indtil 2009, mens de synes at være en smule optimistiske derefter. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske, men på baggrund af den seneste udvikling i olie- og fødevarepriserne på internationalt plan er risiciene noget mere udtalte.

| (4) | For 2007 anslår stabilitetsprogrammet det offentlige overskud til 1,5 % af BNP, hvilket er mere end 3 procentpoint af BNP bedre end målet om et underskud på 1,6 % af BNP i den sidste opdatering af konvergensprogrammet. Det markante omslag i 2007 tilskrives en ekstraordinær stigning i de samlede indtægter som følge af særlig høje skatteindtægter på grund af den store rentabilitet i den finansielle sektor og de kraftigt stigende investeringer i fast ejendom. En del af stigningen i skattegrundlagene og i de tilhørende indtægter ser ikke ud til at være permanent. Det anslåede resultat i 2007 opfylder opfordringen i Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om den sidste opdatering af konvergensprogrammet (4) til at »gennemføre den finanspolitiske konsolidering som omhandlet i programmet«. |
| --- | --- |

(4)

For 2007 anslår stabilitetsprogrammet det offentlige overskud til 1,5 % af BNP, hvilket er mere end 3 procentpoint af BNP bedre end målet om et underskud på 1,6 % af BNP i den sidste opdatering af konvergensprogrammet. Det markante omslag i 2007 tilskrives en ekstraordinær stigning i de samlede indtægter som følge af særlig høje skatteindtægter på grund af den store rentabilitet i den finansielle sektor og de kraftigt stigende investeringer i fast ejendom. En del af stigningen i skattegrundlagene og i de tilhørende indtægter ser ikke ud til at være permanent. Det anslåede resultat i 2007 opfylder opfordringen i Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om den sidste opdatering af konvergensprogrammet (4) til at »gennemføre den finanspolitiske konsolidering som omhandlet i programmet«.

| (5) | I betragtning af det bedre end forventede resultat i 2007 er de budgetmål, der præsenteres i stabilitetsprogrammet meget forbedret i forhold til målene i den sidste opdatering af konvergensprogrammet på baggrund af en stort set uændret makroøkonomisk sammenhæng. I stabilitetsprogrammet præsenteres en mere ambitiøs mellemfristet målsætning om en afbalanceret stilling i strukturelle termer (dvs. i konjunkturkorrigerede termer uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) i forhold til et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP tidligere. Budgetstrategien i stabilitetsprogrammet tager sigte på at fastholde denne nye mellemfristede målsætning, som allerede blev nået med et bedre resultat end forventet i 2007, igennem programperioden. Det offentlige overskud skal efter planen falde til 0,7 % af BNP senest i 2011 i forhold til 1,5 % i 2007; i primære termer er faldet mere udtalt, nemlig til 2,8 % af BNP i 2011 fra 4,7 %. Indsnævringen af overskuddet afspejler hovedsagelig et fald i de samlede indtægters andel af BNP på 1,25 procentpoint, mens de samlede udgifter efter planen vil falde med blot 0,25 procentpoint af BNP.
  Sidstnævnte afspejler hovedsagelig store besparelser i renteudgifter, for så vidt som de primære udgifter vil stige med 0,25 procentpoint, eftersom en begrænsning af udgifterne til aflønning af ansatte, tilskud og offentlige investeringer mere end opvejes af stigninger i sociale udbetalinger og andre udgifter. Faldet i de samlede indtægter er koncentreret om 2008 (1,5 procentpoint af BNP), idet halvdelen af den ekstraordinære stigning i indtægterne i 2007, som svarer til 1,5 % af BNP, ikke forventes at fortsætte i 2008. Den offentlige bruttogæld, der blev anslået til 60 % af BNP i 2007, forventes at falde med 11,5 procentpoint af BNP i 2008 til 48,5 % af BNP. Dette skyldes hovedsagelig et stort primært overskud og en stor gældsformindskende stock-flow-tilpasning som resultat af en omfattende nedbringelse af finansielle aktiver i relation til amortisationsfondene. Derefter forventes gældskvoten at falde yderligere med 8 procentpoint af BNP igennem programperioden til 40,5 % inden udgangen af 2011. |
| --- | --- |

(5)

I betragtning af det bedre end forventede resultat i 2007 er de budgetmål, der præsenteres i stabilitetsprogrammet meget forbedret i forhold til målene i den sidste opdatering af konvergensprogrammet på baggrund af en stort set uændret makroøkonomisk sammenhæng. I stabilitetsprogrammet præsenteres en mere ambitiøs mellemfristet målsætning om en afbalanceret stilling i strukturelle termer (dvs. i konjunkturkorrigerede termer uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) i forhold til et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP tidligere. Budgetstrategien i stabilitetsprogrammet tager sigte på at fastholde denne nye mellemfristede målsætning, som allerede blev nået med et bedre resultat end forventet i 2007, igennem programperioden. Det offentlige overskud skal efter planen falde til 0,7 % af BNP senest i 2011 i forhold til 1,5 % i 2007; i primære termer er faldet mere udtalt, nemlig til 2,8 % af BNP i 2011 fra 4,7 %. Indsnævringen af overskuddet afspejler hovedsagelig et fald i de samlede indtægters andel af BNP på 1,25 procentpoint, mens de samlede udgifter efter planen vil falde med blot 0,25 procentpoint af BNP.

Sidstnævnte afspejler hovedsagelig store besparelser i renteudgifter, for så vidt som de primære udgifter vil stige med 0,25 procentpoint, eftersom en begrænsning af udgifterne til aflønning af ansatte, tilskud og offentlige investeringer mere end opvejes af stigninger i sociale udbetalinger og andre udgifter. Faldet i de samlede indtægter er koncentreret om 2008 (1,5 procentpoint af BNP), idet halvdelen af den ekstraordinære stigning i indtægterne i 2007, som svarer til 1,5 % af BNP, ikke forventes at fortsætte i 2008. Den offentlige bruttogæld, der blev anslået til 60 % af BNP i 2007, forventes at falde med 11,5 procentpoint af BNP i 2008 til 48,5 % af BNP. Dette skyldes hovedsagelig et stort primært overskud og en stor gældsformindskende stock-flow-tilpasning som resultat af en omfattende nedbringelse af finansielle aktiver i relation til amortisationsfondene. Derefter forventes gældskvoten at falde yderligere med 8 procentpoint af BNP igennem programperioden til 40,5 % inden udgangen af 2011.

| (6) | Budgetresultaterne i 2008 og 2009 kunne være bedre end fremskrevet i programmet, men værre derefter. Det antages i programmet, at kun en del af de bedre end forventede indtægter i 2007 fremføres til de efterfølgende år. Selv om dette er uvist som følge af manglen på mere detaljerede data, synes der at være plads til en højere grad af fremførsel, navnlig i 2008 og 2009. En negativ risiko for indtægterne skyldes det forhold, at det makroøkonomiske scenario indeholder positive fremskrivninger for væksten i privatforbruget i programperiodens yderår. En anden risiko skyldes det forhold, at scenariet er baseret på udgiftslofter, som først blev indført i 2006, idet deres dækning ikke er fuldstændig, og især håndhævelsesmekanismerne ikke er præciseret fuldstændigt. |
| --- | --- |

(6)

Budgetresultaterne i 2008 og 2009 kunne være bedre end fremskrevet i programmet, men værre derefter. Det antages i programmet, at kun en del af de bedre end forventede indtægter i 2007 fremføres til de efterfølgende år. Selv om dette er uvist som følge af manglen på mere detaljerede data, synes der at være plads til en højere grad af fremførsel, navnlig i 2008 og 2009. En negativ risiko for indtægterne skyldes det forhold, at det makroøkonomiske scenario indeholder positive fremskrivninger for væksten i privatforbruget i programperiodens yderår. En anden risiko skyldes det forhold, at scenariet er baseret på udgiftslofter, som først blev indført i 2006, idet deres dækning ikke er fuldstændig, og især håndhævelsesmekanismerne ikke er præciseret fuldstændigt.

| (7) | På baggrund af denne risikovurdering synes budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at fastholde den nye mellemfristede budgetmålsætning igennem programperioden, som planlagt i programmet. De 1,5 % af BNP i indtægter, som programmet anser for midlertidige, selv om de sandsynligvis er af kortvarig karakter, kan ikke anses for en engangsforanstaltning og betragtes ikke som sådan af Kommissionens tjenestegrene. Som følge af de gunstige konjunkturer kan reduktionen af det strukturelle overskud med mere end 1 procentpoint af BNP i 2008 fra 1,75 % af BNP i det foregående år medføre en procyklisk finanspolitisk stilling, som ikke vil være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Det forhold, at regeringen mener, at stigningen i indtægter i 2007 måske kun er delvis permanent, afspejler imidlertid en forsigtig budgetmæssig holdning, ifølge hvilken indtægter fra en særlig skatteintensiv bestanddel i væksten ikke vil udløse supplerende permanente udgifter. Selv om den bebudede forværring af budgetstillingen i forhold til 2007 i stort omfang afspejler en forventet normalisering af skatteindtægterne, er der en risiko for, at stillingen i 2008 kan vise sig at være procyklisk som følge af de risici, der er forbundet med håndhævelsen af udgiftslofterne. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af denne risikovurdering synes budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at fastholde den nye mellemfristede budgetmålsætning igennem programperioden, som planlagt i programmet. De 1,5 % af BNP i indtægter, som programmet anser for midlertidige, selv om de sandsynligvis er af kortvarig karakter, kan ikke anses for en engangsforanstaltning og betragtes ikke som sådan af Kommissionens tjenestegrene. Som følge af de gunstige konjunkturer kan reduktionen af det strukturelle overskud med mere end 1 procentpoint af BNP i 2008 fra 1,75 % af BNP i det foregående år medføre en procyklisk finanspolitisk stilling, som ikke vil være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Det forhold, at regeringen mener, at stigningen i indtægter i 2007 måske kun er delvis permanent, afspejler imidlertid en forsigtig budgetmæssig holdning, ifølge hvilken indtægter fra en særlig skatteintensiv bestanddel i væksten ikke vil udløse supplerende permanente udgifter. Selv om den bebudede forværring af budgetstillingen i forhold til 2007 i stort omfang afspejler en forventet normalisering af skatteindtægterne, er der en risiko for, at stillingen i 2008 kan vise sig at være procyklisk som følge af de risici, der er forbundet med håndhævelsen af udgiftslofterne.

| (8) | Cypern ser ud til at stå over for en høj risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. Den langsigtede budgetmæssige virkning af befolkningens aldring er blandt de højeste i EU og påvirkes især af en meget stor stigning i pensionsudgifterne som andel af BNP. Budgetstillingen i 2007 som anslået i programmet bidrager til at opveje en del af den fremskrevne betydelige langsigtede budgetmæssige virkning af en aldrende befolkning, men er ikke tilstrækkelig til at neutralisere den. Fastholdelse af store primære overskud og vedtagelse af pensionsreformforanstaltninger med det formål at dæmpe den betydelige stigning i de aldersrelaterede udgifter vil, som planlagt, bidrage til at mindske risikoen for holdbarheden i de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(8)

Cypern ser ud til at stå over for en høj risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. Den langsigtede budgetmæssige virkning af befolkningens aldring er blandt de højeste i EU og påvirkes især af en meget stor stigning i pensionsudgifterne som andel af BNP. Budgetstillingen i 2007 som anslået i programmet bidrager til at opveje en del af den fremskrevne betydelige langsigtede budgetmæssige virkning af en aldrende befolkning, men er ikke tilstrækkelig til at neutralisere den. Fastholdelse af store primære overskud og vedtagelse af pensionsreformforanstaltninger med det formål at dæmpe den betydelige stigning i de aldersrelaterede udgifter vil, som planlagt, bidrage til at mindske risikoen for holdbarheden i de offentlige finanser.

| (9) | Stabilitetsprogrammet er fuldstændig i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. Budgetfremskrivningerne tager især hensyn til de budgetmæssige omkostninger ved de forskellige projekter og foranstaltninger, der er indeholdt i det nationale reformprogram, f.eks. med henblik på fremme af en videnbaseret økonomi, fremme af FoU og styrkelse af udviklingen af menneskelig kapital. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet er fuldstændig i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. Budgetfremskrivningerne tager især hensyn til de budgetmæssige omkostninger ved de forskellige projekter og foranstaltninger, der er indeholdt i det nationale reformprogram, f.eks. med henblik på fremme af en videnbaseret økonomi, fremme af FoU og styrkelse af udviklingen af menneskelig kapital.

| (10) | Programmets budgetstrategi er stort set i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, som udgør en del af de integrerede retningslinjer, og retningslinjerne for euroområdets medlemsstater på det budgetpolitiske område, som er udstedt inden for rammerne af Lissabonstrategien. |
| --- | --- |

(10)

Programmets budgetstrategi er stort set i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, som udgør en del af de integrerede retningslinjer, og retningslinjerne for euroområdets medlemsstater på det budgetpolitiske område, som er udstedt inden for rammerne af Lissabonstrategien.

| (11) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (5). |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (5).

Den samlede konklusion er, at budgetstrategien i programmet burde være tilstrækkelig til at fastholde en sund budgetstilling og makroøkonomisk stabilitet igennem perioden. Programmet præsenterer en mere ambitiøs mellemfristet budgetmålsætning om en afbalanceret stilling i strukturelle termer (i forhold til et underskud på 0,5 % af BNP tidligere), hvilket allerede er nået med et bedre resultat i 2007. Dette er resultatet af en uventet stigning i de samlede indtægter på over 3 procentpoint af BNP, som hovedsagelig skyldes sammensætningseffekter i forbindelse med den store rentabilitet i den finansielle sektor og de stærkt stigende investeringer i fast ejendom, som ifølge programmet skulle vende tilbage til historiske niveauer i de kommende år. Budgetmålene, som er betydeligt bedre end i det forrige program, kan overstige forventningerne i 2008 og 2009 som følge af det bedre udgangspunkt i 2007.

Derefter kunne de blive værre som følge af de optimistiske vækstantagelser. Selv om det planlagte fald i budgetoverskuddet i forhold til 2007 i stort omfang afspejler en forventet normalisering af skatteindtægterne, er der risiko for, at stillingen i 2008 kan blive procyklisk. Gældsniveauet forventes at falde betydeligt, især i 2008. På baggrund af den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter vil reformen af pensionssystemet og en rettidig gennemførelse af de vedtagne reformer på sundhedsområdet have en positiv indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som ser ud til at være udsat for en høj risiko.

På baggrund af ovenstående vurdering opfordres Cypern til at:

| i) | undgå procykliske finanspolitikker ved hjælp af yderligere forbedring af kontrollen med de løbende udgifter, samtidig med at uventede indtægter anvendes til en yderligere nedbringelse af gælden |
| --- | --- |

i)

undgå procykliske finanspolitikker ved hjælp af yderligere forbedring af kontrollen med de løbende udgifter, samtidig med at uventede indtægter anvendes til en yderligere nedbringelse af gælden

| ii) | begrænse de offentlige udgifter, bl.a. ved en reform af pensionssystemet og rettidig gennemførelse af de vedtagne reformer på sundhedsområdet med henblik på at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. |
| --- | --- |

ii)

begrænse de offentlige udgifter, bl.a. ved en reform af pensionssystemet og rettidig gennemførelse af de vedtagne reformer på sundhedsområdet med henblik på at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (%-ændring) | SP nov. 2007 | 3,8 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM nov. 2007 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | 3,9 | — | — |
| KP dec. 2006 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP nov. 2007 | 2,2 | 2,2 | 2,5 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2007 | 2,2 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | — | — |
| KP dec. 2006 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 | — |
| Outputgab (6)

  (% af potentielt BNP) | SP nov. 2007 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 (7) | – 1,4 | – 1,1 | – 0,8 | – 0,6 | — | — |
| KP dec. 2006 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP nov. 2007 | – 5,9 | – 6,6 | – 6,5 | – 6,3 | – 5,9 | – 5,6 |
| KOM nov. 2007 | – 5,7 | – 5,8 | – 5,7 | – 5,5 | — | — |
| KP dec. 2006 | – 6,4 | – 5,8 | – 5,4 | – 4,8 | – 4,2 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2007 | – 1,2 | 1,5 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 0,7 |
| KOM nov. 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | — | — |
| KP dec. 2006 | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2007 | 2,1 | 4,7 | 3,4 | 2,9 | 2,9 | 2,8 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | — | — |
| KP dec. 2006 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (6)

  (% af BNP) | SP nov. 2007 | – 0,8 | 1,8 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| KOM nov. 2007 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | — | — |
| KP dec. 2006 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | — |
| Strukturel saldo (8)

  (% af BNP) | SP nov. 2007 | – 0,8 | 0,3 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| KOM nov. 2007 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | — | — |
| KP dec. 2006 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP nov. 2007 | 65,2 | 60,0 | 48,5 | 45,3 | 43,8 | 40,5 |
| KOM nov. 2007 | 65,2 | 60,5 | 53,3 | 49,6 | — | — |
| KP dec. 2006 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 | — |
| Konvergensprogram (KP); stabilitetsprogram (SP); økonomiske prognoser fra efteråret 2007 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(%-ændring)

SP nov. 2007

3,8

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

KOM nov. 2007

3,8

3,8

3,9

3,9

—

—

KP dec. 2006

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

—

HICP-inflation

(%)

SP nov. 2007

2,2

2,2

2,5

2,0

2,0

2,0

KOM nov. 2007

2,2

2,0

2,3

2,1

—

—

KP dec. 2006

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

—

Outputgab (6)

(% af potentielt BNP)

SP nov. 2007

– 1,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

– 0,4

0,0

KOM nov. 2007 (7)

– 1,4

– 1,1

– 0,8

– 0,6

—

—

KP dec. 2006

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP nov. 2007

– 5,9

– 6,6

– 6,5

– 6,3

– 5,9

– 5,6

KOM nov. 2007

– 5,7

– 5,8

– 5,7

– 5,5

—

—

KP dec. 2006

– 6,4

– 5,8

– 5,4

– 4,8

– 4,2

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP nov. 2007

– 1,2

1,5

0,5

0,5

0,7

0,7

KOM nov. 2007

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

—

—

KP dec. 2006

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP nov. 2007

2,1

4,7

3,4

2,9

2,9

2,8

KOM nov. 2007

2,1

2,2

2,2

2,2

—

—

KP dec. 2006

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

—

Konjunkturkorrigeret saldo (6)

(% af BNP)

SP nov. 2007

– 0,8

1,8

0,7

0,7

0,8

0,7

KOM nov. 2007

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

—

—

KP dec. 2006

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

—

Strukturel saldo (8)

(% af BNP)

SP nov. 2007

– 0,8

0,3

0,7

0,7

0,8

0,7

KOM nov. 2007

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

—

—

KP dec. 2006

– 1,9

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP nov. 2007

65,2

60,0

48,5

45,3

43,8

40,5

KOM nov. 2007

65,2

60,5

53,3

49,6

—

—

KP dec. 2006

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

—

Konvergensprogram (KP); stabilitetsprogram (SP); økonomiske prognoser fra efteråret 2007 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning senest ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Opdateringen blev forelagt en uge efter fristen den 1. december, som er fastsat i adfærdskodeksen.

(3)  Vurderingen tager især hensyn til Kommissionens prognose fra efteråret 2007 og Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober om gennemførelsen af det nationale reformprogram.

(4)  EUT C 71 af 28.3.2007, s. 16.

(5)  Der er bl.a. ingen data for kapitalposter for årene 2007-2011 i tabellen over sektorale saldi, hvilket gør vurderingen mere vanskelig.

(6)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmerne.

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % og 3,7 % i perioden 2006-2009.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Der er ingen engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger ifølge Kommissionens efterårsprognose. I stabilitetsprogrammet anses indtægter i 2007, der beløber sig til 1,5 % af BNP, for engangsforanstaltninger. Selv om dette indtægtsbeløb er af kortvarig karakter, kan det ikke betragtes som en engangsforanstaltning ifølge Kommissionens tjenestegrene.

Kilde:

Konvergensprogram (KP); stabilitetsprogram (SP); økonomiske prognoser fra efteråret 2007 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 19.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 73/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 73/14

---

RÅDETS UDTALELSE

af 4. marts 2008

om Estlands opdaterede konvergensprogram, 2007-2011

(2008/C 73/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Estlands opdaterede konvergensprogram for perioden 2007-2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Estlands opdaterede konvergensprogram for perioden 2007-2011.

| (2) | Den økonomiske aktivitet i Estland er under opbremsning efter en periode med stor vækst, der bl.a. skyldtes en kraftig stigning i låntagningen og en generelt gunstig monetær situation, der gav næring til et forbrugs- og boligboom. I den periode er der opstået betydelige makroøkonomiske skævheder, hvor mangelen på arbejdskraft på det seneste har været med til at starte en løn- og prisspiral, og hvor lønstigningerne har været større end produktivitetsstigningen, så omkostningskonkurrenceevnen er blevet svækket.
  Estlands finanspolitik, der på grund af den monetære politik har særligt stor betydning, har generelt været sund med budgetoverskud siden 2002 og lav offentlig gæld. En strammere finanspolitisk linje ville dog i nogen grad have kunnet modvirke økonomiens tendens til overophedning og rette op på de makroøkonomiske skævheder. Disse skævheder ventes kun gradvis at blive udlignet over de kommende år, hvor der fortsat vil være stærkt pres på arbejdsmarkedet, større lønstigning end produktivitetsstigning, prispres og noget aftagende, men vedvarende eksterne ubalancer. Opbremsningen er således forbundet med en vis risiko for nedgang, om end den mindskes af, at økonomien hidtil har vist sig at være meget fleksibel. |
| --- | --- |

(2)

Den økonomiske aktivitet i Estland er under opbremsning efter en periode med stor vækst, der bl.a. skyldtes en kraftig stigning i låntagningen og en generelt gunstig monetær situation, der gav næring til et forbrugs- og boligboom. I den periode er der opstået betydelige makroøkonomiske skævheder, hvor mangelen på arbejdskraft på det seneste har været med til at starte en løn- og prisspiral, og hvor lønstigningerne har været større end produktivitetsstigningen, så omkostningskonkurrenceevnen er blevet svækket.

Estlands finanspolitik, der på grund af den monetære politik har særligt stor betydning, har generelt været sund med budgetoverskud siden 2002 og lav offentlig gæld. En strammere finanspolitisk linje ville dog i nogen grad have kunnet modvirke økonomiens tendens til overophedning og rette op på de makroøkonomiske skævheder. Disse skævheder ventes kun gradvis at blive udlignet over de kommende år, hvor der fortsat vil være stærkt pres på arbejdsmarkedet, større lønstigning end produktivitetsstigning, prispres og noget aftagende, men vedvarende eksterne ubalancer. Opbremsningen er således forbundet med en vis risiko for nedgang, om end den mindskes af, at økonomien hidtil har vist sig at være meget fleksibel.

| (3) | Ifølge det makroøkonomiske scenario, som programmet er baseret på, forventes den reale BNP-vækst at falde fra 7,5 % i 2007 til 5,25 % i 2008 og dernæst stige til 6,5 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på forsigtige vækstantagelser for 2008 og plausible vækstantagelser for den følgende periode. I programmet forventes inflationen at stige til 8,5 % i 2008 holde sig på 5,5 % i 2009, hvilket forekommer realistisk på baggrund af den seneste tids bratte stigning i fødevarepriserne og de sandsynlige forhøjelser af offentligt fastsatte priser. Disse udsigter viser, at Estland kun vil komme lidt nærmere nominel konvergens. Det eksterne underskud ventes at falde i takt med, at den indenlandske efterspørgselsvækst aftager fra 14 % af BNP i 2007 til ca. 10 % i 2009 og ca. 8 % derefter; det er plausibelt, men med risiko for, at en forringelse af omkostningskonkurrenceevnen bremser denne udvikling. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge det makroøkonomiske scenario, som programmet er baseret på, forventes den reale BNP-vækst at falde fra 7,5 % i 2007 til 5,25 % i 2008 og dernæst stige til 6,5 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på forsigtige vækstantagelser for 2008 og plausible vækstantagelser for den følgende periode. I programmet forventes inflationen at stige til 8,5 % i 2008 holde sig på 5,5 % i 2009, hvilket forekommer realistisk på baggrund af den seneste tids bratte stigning i fødevarepriserne og de sandsynlige forhøjelser af offentligt fastsatte priser. Disse udsigter viser, at Estland kun vil komme lidt nærmere nominel konvergens. Det eksterne underskud ventes at falde i takt med, at den indenlandske efterspørgselsvækst aftager fra 14 % af BNP i 2007 til ca. 10 % i 2009 og ca. 8 % derefter; det er plausibelt, men med risiko for, at en forringelse af omkostningskonkurrenceevnen bremser denne udvikling.

| (4) | For 2007 anslås det offentlige overskud til 2,6 % af BNP i den seneste opdatering af konvergensprogrammet i forhold til et mål på 1,2 % af BNP i den forrige opdatering. Denne resultatforbedring, der også var forventet i Kommissionens efterårsprognose, skyldes for en stor del fremførsel af resultatet for 2006, der var bedre end forventet, og i mindre grad, at indtægtsstigningen blev væsentligt højere end forventet og dermed oversteg udgiftsstigningerne, der var markant højere end budgetteret. Budgetgennemførelsen i 2007 var til dels i overensstemmelse med opfordringen i Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om den forrige opdatering af konvergensprogrammet (3). Selv om budgetoverskuddet synes større end planlagt, forventes den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) at være faldet med over 0,5 procentpoint af BNP i sammenligning med de foregående år, hvilket kunne vidne om en procyklisk linje i opgangstider. Desuden var den forøgelse af udgifterne, der fandt sted med vedtagelsen af tillægsbudgettet i december 2007, ikke forenelig med bestræbelserne på at opnå større makroøkonomisk stabilitet og korrigere den eksterne ubalance. |
| --- | --- |

(4)

For 2007 anslås det offentlige overskud til 2,6 % af BNP i den seneste opdatering af konvergensprogrammet i forhold til et mål på 1,2 % af BNP i den forrige opdatering. Denne resultatforbedring, der også var forventet i Kommissionens efterårsprognose, skyldes for en stor del fremførsel af resultatet for 2006, der var bedre end forventet, og i mindre grad, at indtægtsstigningen blev væsentligt højere end forventet og dermed oversteg udgiftsstigningerne, der var markant højere end budgetteret. Budgetgennemførelsen i 2007 var til dels i overensstemmelse med opfordringen i Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om den forrige opdatering af konvergensprogrammet (3). Selv om budgetoverskuddet synes større end planlagt, forventes den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) at være faldet med over 0,5 procentpoint af BNP i sammenligning med de foregående år, hvilket kunne vidne om en procyklisk linje i opgangstider. Desuden var den forøgelse af udgifterne, der fandt sted med vedtagelsen af tillægsbudgettet i december 2007, ikke forenelig med bestræbelserne på at opnå større makroøkonomisk stabilitet og korrigere den eksterne ubalance.

| (5) | Hovedmålet for den mellemfristede budgetstrategi i programmet er at fremme makroøkonomisk stabilitet og langsigtet holdbarhed i de offentlige finanser ved at bevare overskuddet i finanspolitikken og dermed opnå et bedre resultat end den mellemfristede målsætning, der er defineret som strukturel balance. Det samlede offentlige overskud ventes at falde fra 2,6 % af BNP i 2007 til 1,3 % i 2008 og derefter til omkring og lige under 1 % i programmets sidste år. Den strukturelle saldo, beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, vil falde fra 1,25 % af BNP i 2007 til 0,75 % i 2008 og derefter stige igen til 1,25-1,5 % af BNP i årene efter 2008.
  Sammenlignet med den foregående opdatering af konvergensprogrammet er de finanspolitiske mål for 2008 blevet fastholdt og sat ned med ca. 0,5 procentpoint af BNP for de næstfølgende år, til trods for en nedjustering af de økonomiske prognoser og en opjustering af den forventede inflation. Den offentlige indtægtskvote forventes at falde med ca. 1 procentpoint i løbet af programperioden, hovedsagelig som følge af, at en gradvis sænkning af indkomstskatten vil medføre, at indkomst- og formueskatteandelen falder. Udgifterne forventes at stige med ca. 1 procentpoint i løbet af programperioden; størsteparten heraf skyldes højere sociale ydelser, især pensioner, da der er indført en mere fordelagtig indeksregulering af dem. |
| --- | --- |

(5)

Hovedmålet for den mellemfristede budgetstrategi i programmet er at fremme makroøkonomisk stabilitet og langsigtet holdbarhed i de offentlige finanser ved at bevare overskuddet i finanspolitikken og dermed opnå et bedre resultat end den mellemfristede målsætning, der er defineret som strukturel balance. Det samlede offentlige overskud ventes at falde fra 2,6 % af BNP i 2007 til 1,3 % i 2008 og derefter til omkring og lige under 1 % i programmets sidste år. Den strukturelle saldo, beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, vil falde fra 1,25 % af BNP i 2007 til 0,75 % i 2008 og derefter stige igen til 1,25-1,5 % af BNP i årene efter 2008.

Sammenlignet med den foregående opdatering af konvergensprogrammet er de finanspolitiske mål for 2008 blevet fastholdt og sat ned med ca. 0,5 procentpoint af BNP for de næstfølgende år, til trods for en nedjustering af de økonomiske prognoser og en opjustering af den forventede inflation. Den offentlige indtægtskvote forventes at falde med ca. 1 procentpoint i løbet af programperioden, hovedsagelig som følge af, at en gradvis sænkning af indkomstskatten vil medføre, at indkomst- og formueskatteandelen falder. Udgifterne forventes at stige med ca. 1 procentpoint i løbet af programperioden; størsteparten heraf skyldes højere sociale ydelser, især pensioner, da der er indført en mere fordelagtig indeksregulering af dem.

| (6) | De risici, der knytter sig til programmets budgetfremskrivninger, synes i det store og hele at være i balance. På den ene side er programmets makroøkonomiske antagelser forsigtige for 2008, således at budgetresultatet kan vise sig at blive bedre end forventet i programmet. Programmet giver detaljerede oplysninger om de planlagte indtægtsforøgende foranstaltninger, og skattefremskrivningerne ser plausible ud. På den anden side har der trods generelt gode resultater gennem de seneste år bredt sig den praksis, at en del af de ikke forventede højere indtægter er blevet brugt til at forøge udgifterne via tillægsbudgetter, således at de fastsatte udgiftsmål ikke er overholdt. Hvis den økonomiske afmatning viser sig at blive stærkere og/eller af længere varighed end i programscenariet, vil det tillige være mindre gunstigt for de offentlige finanser. Navnlig kan budgettet komme under pres, hvis den kreditfinansierede indenlandsk drevne stærke vækst i den estiske økonomi falder brat, eller hvis vækstens sammensætning svinger stærkt over mod et mindre skatteintensivt vækstmønster. |
| --- | --- |

(6)

De risici, der knytter sig til programmets budgetfremskrivninger, synes i det store og hele at være i balance. På den ene side er programmets makroøkonomiske antagelser forsigtige for 2008, således at budgetresultatet kan vise sig at blive bedre end forventet i programmet. Programmet giver detaljerede oplysninger om de planlagte indtægtsforøgende foranstaltninger, og skattefremskrivningerne ser plausible ud. På den anden side har der trods generelt gode resultater gennem de seneste år bredt sig den praksis, at en del af de ikke forventede højere indtægter er blevet brugt til at forøge udgifterne via tillægsbudgetter, således at de fastsatte udgiftsmål ikke er overholdt. Hvis den økonomiske afmatning viser sig at blive stærkere og/eller af længere varighed end i programscenariet, vil det tillige være mindre gunstigt for de offentlige finanser. Navnlig kan budgettet komme under pres, hvis den kreditfinansierede indenlandsk drevne stærke vækst i den estiske økonomi falder brat, eller hvis vækstens sammensætning svinger stærkt over mod et mindre skatteintensivt vækstmønster.

| (7) | Under hensyntagen til denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning med en rimelig margen i hele programperioden som skitseret i programmet. Et faldende strukturelt overskud i 2008 svarer imidlertid til en finanspolitisk ekspansion, hvilket indebærer risiko for, at den finanspolitiske linje, der er lagt i programmet, kan vise sig at blive procyklisk, hvis økonomien fortsætter sin kraftige vækst. Dette vil ikke være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør det i den nuværende fase af konjunkturforløbet, hvor økonomien er begyndt at tabe fart, men der stadig er betydelige makroøkonomiske skævheder, undgås at føre en finanspolitik, der forværrer disse skævheder. |
| --- | --- |

(7)

Under hensyntagen til denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning med en rimelig margen i hele programperioden som skitseret i programmet. Et faldende strukturelt overskud i 2008 svarer imidlertid til en finanspolitisk ekspansion, hvilket indebærer risiko for, at den finanspolitiske linje, der er lagt i programmet, kan vise sig at blive procyklisk, hvis økonomien fortsætter sin kraftige vækst. Dette vil ikke være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør det i den nuværende fase af konjunkturforløbet, hvor økonomien er begyndt at tabe fart, men der stadig er betydelige makroøkonomiske skævheder, undgås at føre en finanspolitik, der forværrer disse skævheder.

| (8) | Estland ser ud til at stå over for en lav risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. De langsigtede budgetmæssige virkninger af befolkningens aldring er blandt de laveste i EU, og det skulle ifølge programmet fortsætte, også når der tages højde for virkningerne af den nylige ændring af indeksreguleringen af pensionerne. Bruttogældens nuværende niveau er meget lavt i Estland, og en fastholdelse af sunde offentlige finanser — i overensstemmelse med budgetplanerne i programperioden — vil bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

Estland ser ud til at stå over for en lav risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. De langsigtede budgetmæssige virkninger af befolkningens aldring er blandt de laveste i EU, og det skulle ifølge programmet fortsætte, også når der tages højde for virkningerne af den nylige ændring af indeksreguleringen af pensionerne. Bruttogældens nuværende niveau er meget lavt i Estland, og en fastholdelse af sunde offentlige finanser — i overensstemmelse med budgetplanerne i programperioden — vil bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

| (9) | Konvergensprogrammet synes i nogen grad at være i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. Især er der i det opdaterede konvergensprogram en nøje vurdering af de finanspolitiske foranstaltninger og den revision af pensionssystemet, som var bebudet i det nationale reformprogram. Dog mangler der en kvalitativ vurdering af det nationale reformprograms samlede virkning inden for den mellemsigtede finanspolitiske strategi. Dertil kommer, at der kun er delvise oplysninger om de direkte budgetmæssige omkostninger, besparelser og fremskrivninger, som de vigtigste af de reformer, der er anført i det nationale reformprogram, fører med sig; det gælder især foranstaltningerne af mere mikroøkonomisk eller beskæftigelsesmæssig karakter såsom FoU-udgifter, livslang uddannelse, erhvervsuddannelse og aktive arbejdsmarkedspolitikker. |
| --- | --- |

(9)

Konvergensprogrammet synes i nogen grad at være i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. Især er der i det opdaterede konvergensprogram en nøje vurdering af de finanspolitiske foranstaltninger og den revision af pensionssystemet, som var bebudet i det nationale reformprogram. Dog mangler der en kvalitativ vurdering af det nationale reformprograms samlede virkning inden for den mellemsigtede finanspolitiske strategi. Dertil kommer, at der kun er delvise oplysninger om de direkte budgetmæssige omkostninger, besparelser og fremskrivninger, som de vigtigste af de reformer, der er anført i det nationale reformprogram, fører med sig; det gælder især foranstaltningerne af mere mikroøkonomisk eller beskæftigelsesmæssig karakter såsom FoU-udgifter, livslang uddannelse, erhvervsuddannelse og aktive arbejdsmarkedspolitikker.

| (10) | Det kræver en beslutsom politisk indsats at vende tilbage til en afbalanceret konvergenskurs på kontrolleret måde og sikre fortsat problemfri deltagelse i ERM II. Ved Estlands optagelse i mekanismen gav landet tilsagn med hensyn til finanspolitikken, den finansielle sektor og strukturpolitikken. I ERM II-perioden har de finanspolitiske resultater generelt været gode, men den seneste finanspolitiske linje var ikke særlig ambitiøs, når udgangspunktet og fasen i konjunkturforløbet tages i betragtning, og det har muligvis medført en procyklisk udvikling i 2007. Reserve- og kapitaldækningskravene er blevet skærpet for at bremse den voldsomme stigning i låntagningen, men det ser ud til kun at have begrænsede direkte virkninger. På baggrund af en stærk økonomisk vækst og et stramt arbejdsmarked er lønstigningerne blevet kraftigere i den private sektor, og de er fulgt efter i den offentlige sektor, og det er i dag det største problem i Estlands økonomi. Estland har i det nationale reformprogram planlagt foranstaltninger, der skal øge fleksibiliteten på arbejdsmarkedet, og landet har for nylig givet tilsagn om at træffe yderligere foranstaltninger til at forbedre produktiviteten overalt i økonomien. |
| --- | --- |

(10)

Det kræver en beslutsom politisk indsats at vende tilbage til en afbalanceret konvergenskurs på kontrolleret måde og sikre fortsat problemfri deltagelse i ERM II. Ved Estlands optagelse i mekanismen gav landet tilsagn med hensyn til finanspolitikken, den finansielle sektor og strukturpolitikken. I ERM II-perioden har de finanspolitiske resultater generelt været gode, men den seneste finanspolitiske linje var ikke særlig ambitiøs, når udgangspunktet og fasen i konjunkturforløbet tages i betragtning, og det har muligvis medført en procyklisk udvikling i 2007. Reserve- og kapitaldækningskravene er blevet skærpet for at bremse den voldsomme stigning i låntagningen, men det ser ud til kun at have begrænsede direkte virkninger. På baggrund af en stærk økonomisk vækst og et stramt arbejdsmarked er lønstigningerne blevet kraftigere i den private sektor, og de er fulgt efter i den offentlige sektor, og det er i dag det største problem i Estlands økonomi. Estland har i det nationale reformprogram planlagt foranstaltninger, der skal øge fleksibiliteten på arbejdsmarkedet, og landet har for nylig givet tilsagn om at træffe yderligere foranstaltninger til at forbedre produktiviteten overalt i økonomien.

| (11) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (4). |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (4).

Den samlede konklusion er, at programmet sigter mod at fastholde en sund budgetstilling i hele perioden med gradvis aftagende, men hele tiden positivt, overskud i forhold til den mellemfristede målsætning. Budgetmålene synes plausible. De makroøkonomiske skævheder, der er akkumuleret i årene med høj vækst, især større lønstigning end produktivitetsstigning, prispres og høj nettolåntagning over for resten af verden, ventes kun gradvis at blive udlignet, og opbremsningen i økonomien er forbundet med en vis risiko for nedgang. En budgetstrategi, der tilstræber at nå et bedre resultat end den mellemfristede målsætning, er et skridt i retning af en løsning på disse makroøkonomiske problemer. Ikke desto mindre ser finanspolitikken ud til at have været procyklisk i 2007, og dette risikerer at fortsætte i 2008, hvis de høje vækstrater i den estiske økonomi fortsætter. Det vil være hensigtsmæssigt at bevare en nærmest neutral finanspolitisk linje i 2008, da det vil fremme tilpasningen i den nuværende fase af konjunkturforløbet, hvor der stadig er skævheder, som er akkumuleret over en periode med meget høj vækst. De offentlige finansers langsigtede holdbarhed skønnes at være forbundet med lav risiko.

På baggrund af ovenstående vurdering og i betragtning af behovet for at sikre en holdbar konvergens og en problemfri deltagelse i ERM II opfordres Estland til at medvirke til at mindske risikoen for makroøkonomisk ustabilitet ved at:

| i) | lægge en neutral finanspolitisk linje i 2008 og de følgende år og dermed medvirke til en kontrolleret tilpasning i retning af en afbalanceret konvergenskurs |
| --- | --- |

i)

lægge en neutral finanspolitisk linje i 2008 og de følgende år og dermed medvirke til en kontrolleret tilpasning i retning af en afbalanceret konvergenskurs

| ii) | supplere den anbefalede finanspolitiske linje ved at føre en hensigtsmæssig lønpolitik for offentligt ansatte og gå videre med arbejdsmarkedsreformer samt fastholde en hurtig produktivitetsforøgelse med henblik på at begrænse inflationspresset. |
| --- | --- |

ii)

supplere den anbefalede finanspolitiske linje ved at føre en hensigtsmæssig lønpolitik for offentligt ansatte og gå videre med arbejdsmarkedsreformer samt fastholde en hurtig produktivitetsforøgelse med henblik på at begrænse inflationspresset.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP nov. 2007 | 11,2 | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 |
| KOM nov. 2007 | 11,2 | 7,8 | 6,4 | 6,2 | - | - |
| KP dec. 2006 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 | - |
| HICP-inflation
  (%) | KP nov. 2007 | 4,4 | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 |
| KOM nov. 2007 | 4,4 | 6,3 | 7,3 | 4,8 | - | - |
| KP dec. 2006 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 | - |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | KP nov. 2007 | 3,6 | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 |
| KOM nov. 2007 (6) | 2,9 | 2,1 | 0,1 | – 1,7 | - | - |
| KP dec. 2006 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 | - |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | KP nov. 2007 | – 13,2 | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 |
| KOM nov. 2007 | – 11,9 | – 13,6 | – 11,2 | – 9,6 | - | - |
| KP dec. 2006 | – 10,2 | – 11,5 | – 9,9 | – 8,9 | – 7,2 | - |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2007 | 3,6 | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| KOM nov. 2007 | 3,6 | 3,0 | 1,9 | 1,0 | - | - |
| KP dec. 2006 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 | - |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2007 | 3,7 | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 |
| KOM nov. 2007 | 3,7 | 3,1 | 2,1 | 1,1 | - | - |
| KP dec. 2006 | 2,8 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | - |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | KP nov. 2007 | 2,5 | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | 2,7 | 2,4 | 1,9 | 1,5 | - | - |
| KP dec. 2006 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | - |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | KP nov. 2007 | 1,8 | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | 2,2 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | - | - |
| KP dec. 2006 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | - |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP nov. 2007 | 4,0 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov. 2007 | 4,0 | 2,8 | 2,3 | 2,0 | - | - |
| KP dec. 2006 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 | - |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2007 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(% ændring)

KP nov. 2007

11,2

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

KOM nov. 2007

11,2

7,8

6,4

6,2

-

-

KP dec. 2006

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

-

HICP-inflation

(%)

KP nov. 2007

4,4

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

KOM nov. 2007

4,4

6,3

7,3

4,8

-

-

KP dec. 2006

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

-

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

KP nov. 2007

3,6

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

KOM nov. 2007 (6)

2,9

2,1

0,1

– 1,7

-

-

KP dec. 2006

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

-

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

KP nov. 2007

– 13,2

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

KOM nov. 2007

– 11,9

– 13,6

– 11,2

– 9,6

-

-

KP dec. 2006

– 10,2

– 11,5

– 9,9

– 8,9

– 7,2

-

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP nov. 2007

3,6

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

KOM nov. 2007

3,6

3,0

1,9

1,0

-

-

KP dec. 2006

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

-

Primær saldo

(% af BNP)

KP nov. 2007

3,7

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

KOM nov. 2007

3,7

3,1

2,1

1,1

-

-

KP dec. 2006

2,8

1,4

1,3

1,7

1,6

-

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

KP nov. 2007

2,5

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

KOM nov. 2007

2,7

2,4

1,9

1,5

-

-

KP dec. 2006

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

-

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

KP nov. 2007

1,8

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

KOM nov. 2007

2,2

1,8

1,4

1,5

-

-

KP dec. 2006

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

-

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP nov. 2007

4,0

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

KOM nov. 2007

4,0

2,8

2,3

2,0

-

-

KP dec. 2006

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

-

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2007 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning senest ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vurderingen tager især hensyn til Kommissionens efterårsprognose og Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram.

(3)  EUT C 72 af 29.3.2007, s. 5.

(4)  Især mangler der antagelser om den effektive nominelle valutakurs. Desuden er antagelser om rentesatserne i euroområdet blevet benyttet, om end det kan være berettiget, da der i Estland ikke findes tilstrækkeligt repræsentative indikatorer for EEK-rentesatsen.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi fra programmerne er omberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 8,8 %, 8,7 %, 8,4 % og 8,1 % i perioden 2006-2009.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger udgør 0,7 % af BNP i 2006, 0,6 % i 2007 og 0,5 % i 2008; alle overskudsforøgende ifølge det seneste program; dog anser Kommissionen 0,2 % af BNP i 2006 for at have engangskarakter.

Kilde:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2007 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 19.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 73/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 73/18

---

RÅDETS UDTALELSE

af 4. marts 2008

om Letlands opdaterede konvergensprogram, 2007-2010

(2008/C 73/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Letlands opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden 2007-2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Letlands opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden 2007-2010.

| (2) | Efter en vedvarende periode med høj vækst siden midten af 1990'erne steg Letlands reale BNP med tocifrede tal i 2005-2007. Væksten har hovedsagelig været baseret på en kraftig stigning i långivningen, som har øget privatforbruget og investeringerne i fast ejendom, og den eksterne nettolåntagning har siden 2006 oversteget 20 % af BNP.
  De pengepolitiske betingelser har været akkommoderende som følge af en høj grad af euroisering, hvor valutaen er nært knyttet til euroen inden for ERM II. Foruden overophedningen på efterspørgselssiden har mangel på arbejdskraft bidraget til, at der er opstået en løn- og prisspiral med en meget høj lønvækst, der overgår produktiviteten, hvilket har ført til den højeste inflation i EU og en hurtig forværring af omkostningskonkurrenceevnen. Hjulpet af en række foranstaltninger, som myndighederne vedtog i foråret 2007, har der kunnet konstateres en vis afmatning på boligmarkedet og i det indenlandske forbrug, men det er nødvendigt med yderligere skridt i den retning for at kunne opnå en jævn tilpasning hen imod en bæredygtig vækst. I den forbindelse har finanspolitikken ikke i tilstrækkelig grad tacklet de stadig flere sårbare punkter. Hvis det skal lykkes at råde bod på de interne og eksterne ubalancer, vil det være af afgørende betydning at vedtage en mere ambitiøs finanspolitisk stilling, overholde en passende mellemfristet budgetramme, prioritere offentlige udgifter og nyvurdere beskatningsinstrumenter med henblik på at undgå at stimulere efterspørgslen i sektorer, som ikke i væsentlig grad styrker økonomiens mellem- og langfristede udbudspotentiale, og lade lønningerne i den offentlige sektor stige på en mere ansvarlig måde. For at fremme indhentningsprocessen er det nødvendigt at gennemføre strukturreformer og fjerne flaskehalse med det formål at styrke udbudssiden. |
| --- | --- |

(2)

Efter en vedvarende periode med høj vækst siden midten af 1990'erne steg Letlands reale BNP med tocifrede tal i 2005-2007. Væksten har hovedsagelig været baseret på en kraftig stigning i långivningen, som har øget privatforbruget og investeringerne i fast ejendom, og den eksterne nettolåntagning har siden 2006 oversteget 20 % af BNP.

De pengepolitiske betingelser har været akkommoderende som følge af en høj grad af euroisering, hvor valutaen er nært knyttet til euroen inden for ERM II. Foruden overophedningen på efterspørgselssiden har mangel på arbejdskraft bidraget til, at der er opstået en løn- og prisspiral med en meget høj lønvækst, der overgår produktiviteten, hvilket har ført til den højeste inflation i EU og en hurtig forværring af omkostningskonkurrenceevnen. Hjulpet af en række foranstaltninger, som myndighederne vedtog i foråret 2007, har der kunnet konstateres en vis afmatning på boligmarkedet og i det indenlandske forbrug, men det er nødvendigt med yderligere skridt i den retning for at kunne opnå en jævn tilpasning hen imod en bæredygtig vækst. I den forbindelse har finanspolitikken ikke i tilstrækkelig grad tacklet de stadig flere sårbare punkter. Hvis det skal lykkes at råde bod på de interne og eksterne ubalancer, vil det være af afgørende betydning at vedtage en mere ambitiøs finanspolitisk stilling, overholde en passende mellemfristet budgetramme, prioritere offentlige udgifter og nyvurdere beskatningsinstrumenter med henblik på at undgå at stimulere efterspørgslen i sektorer, som ikke i væsentlig grad styrker økonomiens mellem- og langfristede udbudspotentiale, og lade lønningerne i den offentlige sektor stige på en mere ansvarlig måde. For at fremme indhentningsprocessen er det nødvendigt at gennemføre strukturreformer og fjerne flaskehalse med det formål at styrke udbudssiden.

| (3) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes der en blød landing med en vækst i det reale BNP, der gradvis falder fra 10,5 % i 2007 til 6,8 % i 2010. Ifølge programmet vil den indenlandske efterspørgsel fortsat yde det største bidrag til væksten, om end der forventes en betydelig svækkelse fra 2007-2008. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Den forventede afdæmpning af den indenlandske efterspørgsel er dog alt andet end sikker, og programmets økonomiske scenario ledsages af meget høje risici for den makroøkonomiske stabilitet, herunder fortsat overophedning med en stor risiko for en pludselig afmatning på det senere stadium. Uden en større tilpasning af den samlede efterspørgsel og det samlede udbud end skitseret i programmet vil landets eksterne stilling endvidere ikke være holdbar på længere sigt.
  Programmets inflationsfremskrivninger, som forekommer plausible, viser, at Letland fjerner sig yderligere fra nominel konvergens i det mindste indtil 2008. Endvidere er der fortsat store usikkerhedsfaktorer, bl.a. som følge af den aktuelle ustabilitet i energipriser og andre råvarepriser og den måde, hvorpå den aktuelle løn- og prisspiral eventuelt udvikler sig. Det er af afgørende betydning at begrænse lønningerne i den offentlige sektor for at reducere lønvæksten i den samlede økonomi, hvilket er nødvendigt for at bryde den nuværende omkostnings/prisdynamik og standse den hurtige forringelse af omkostningskonkurrenceevnen. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes der en blød landing med en vækst i det reale BNP, der gradvis falder fra 10,5 % i 2007 til 6,8 % i 2010. Ifølge programmet vil den indenlandske efterspørgsel fortsat yde det største bidrag til væksten, om end der forventes en betydelig svækkelse fra 2007-2008. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Den forventede afdæmpning af den indenlandske efterspørgsel er dog alt andet end sikker, og programmets økonomiske scenario ledsages af meget høje risici for den makroøkonomiske stabilitet, herunder fortsat overophedning med en stor risiko for en pludselig afmatning på det senere stadium. Uden en større tilpasning af den samlede efterspørgsel og det samlede udbud end skitseret i programmet vil landets eksterne stilling endvidere ikke være holdbar på længere sigt.

Programmets inflationsfremskrivninger, som forekommer plausible, viser, at Letland fjerner sig yderligere fra nominel konvergens i det mindste indtil 2008. Endvidere er der fortsat store usikkerhedsfaktorer, bl.a. som følge af den aktuelle ustabilitet i energipriser og andre råvarepriser og den måde, hvorpå den aktuelle løn- og prisspiral eventuelt udvikler sig. Det er af afgørende betydning at begrænse lønningerne i den offentlige sektor for at reducere lønvæksten i den samlede økonomi, hvilket er nødvendigt for at bryde den nuværende omkostnings/prisdynamik og standse den hurtige forringelse af omkostningskonkurrenceevnen.

| (4) | I det forrige program forventedes oprindeligt et budgetunderskud på 1,3 % af BNP i 2007, mens den nye opdatering anslog, at der ville være et budgetoverskud på 0,3 % af BNP. Efterårsprognosen fremskrev et budgetoverskud på 0,9 % af BNP i 2007, hvilket ligger meget tæt på det foreløbige resultat på et overskud på 0,8 % af BNP. Det strukturelle underskud, beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, anslås at være faldet fra 1 % af BNP i 2006 til 0,5 % i 2007. Forskellen mellem det nominelle tal i efterårsprognosen og målet i det forrige program afspejler højere indtægter, som imidlertid blev delvis opvejet af en højere end budgetteret udgiftsvækst. Selv med et overskud tæt på 0,8 % af BNP var budgetpolitikken i 2007 kun delvis i overensstemmelse med opfordringen i Rådets udtalelse af 27. marts 2007 om den forrige opdatering af konvergensprogrammet (3), idet den fortsat høje efterspørgsel og risiciene for stabiliteten viser, at finanspolitikken endnu ikke opfyldte kravene. En række retningslinjer, som regeringen vedtog i november 2007, har imidlertid i en vis grad givet mulighed for at begrænse den ofte forekommende stigning i de offentlige institutioners udgifter ved årets slutning. |
| --- | --- |

(4)

I det forrige program forventedes oprindeligt et budgetunderskud på 1,3 % af BNP i 2007, mens den nye opdatering anslog, at der ville være et budgetoverskud på 0,3 % af BNP. Efterårsprognosen fremskrev et budgetoverskud på 0,9 % af BNP i 2007, hvilket ligger meget tæt på det foreløbige resultat på et overskud på 0,8 % af BNP. Det strukturelle underskud, beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, anslås at være faldet fra 1 % af BNP i 2006 til 0,5 % i 2007. Forskellen mellem det nominelle tal i efterårsprognosen og målet i det forrige program afspejler højere indtægter, som imidlertid blev delvis opvejet af en højere end budgetteret udgiftsvækst. Selv med et overskud tæt på 0,8 % af BNP var budgetpolitikken i 2007 kun delvis i overensstemmelse med opfordringen i Rådets udtalelse af 27. marts 2007 om den forrige opdatering af konvergensprogrammet (3), idet den fortsat høje efterspørgsel og risiciene for stabiliteten viser, at finanspolitikken endnu ikke opfyldte kravene. En række retningslinjer, som regeringen vedtog i november 2007, har imidlertid i en vis grad givet mulighed for at begrænse den ofte forekommende stigning i de offentlige institutioners udgifter ved årets slutning.

| (5) | Det vigtigste mål for budgetstrategien er at fremme makroøkonomisk stabilitet ved fortsat at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP — som er nået siden 2006 — med en stigende margen igennem programperioden. I forhold til det forrige program, hvor det var planen, at den mellemfristede budgetmålsætning først skulle nås fra 2008 og derefter, bekræfter den nye opdatering stort set den planlagte konsolideringskurs, men ud fra en langt bedre budgetmæssig udgangsstilling på baggrund af et stort set uændret makroøkonomisk scenario. Ifølge Kommissionens beregninger på grundlag af oplysningerne i programmet forventes den strukturelle saldo forbedret fra et underskud på 0,5 % af BNP i 2007 til et overskud på 0,5 % af BNP i 2008 og med 0,5 procentpoint om året i 2009-2010. To tredjedele af stigningen i det nominelle overskud på næsten 1 procentpoint af BNP skyldes en stigning i indtægtskvoten og den resterende tredjedel et fald i udgiftskvoten. På indtægtssiden sker der det, at den forventede stigning i indirekte skatter og »andre indtægter« som andel af BNP mere end opvejer et forventet fald i de sociale bidrag som følge af den igangværende pensionsreform. Udgiftstilbageholdenhed med hensyn til forbruget i den offentlige sektor og aflønning af offentligt ansatte i forhold til BNP (som ikke er sikret gennem de foranstaltninger, der er beskrevet i programmet) antages at give plads i budgettet til foreslåede stigninger i de sociale ydelser, herunder pensioner og børnepenge, og til offentlige investeringer. |
| --- | --- |

(5)

Det vigtigste mål for budgetstrategien er at fremme makroøkonomisk stabilitet ved fortsat at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP — som er nået siden 2006 — med en stigende margen igennem programperioden. I forhold til det forrige program, hvor det var planen, at den mellemfristede budgetmålsætning først skulle nås fra 2008 og derefter, bekræfter den nye opdatering stort set den planlagte konsolideringskurs, men ud fra en langt bedre budgetmæssig udgangsstilling på baggrund af et stort set uændret makroøkonomisk scenario. Ifølge Kommissionens beregninger på grundlag af oplysningerne i programmet forventes den strukturelle saldo forbedret fra et underskud på 0,5 % af BNP i 2007 til et overskud på 0,5 % af BNP i 2008 og med 0,5 procentpoint om året i 2009-2010. To tredjedele af stigningen i det nominelle overskud på næsten 1 procentpoint af BNP skyldes en stigning i indtægtskvoten og den resterende tredjedel et fald i udgiftskvoten. På indtægtssiden sker der det, at den forventede stigning i indirekte skatter og »andre indtægter« som andel af BNP mere end opvejer et forventet fald i de sociale bidrag som følge af den igangværende pensionsreform. Udgiftstilbageholdenhed med hensyn til forbruget i den offentlige sektor og aflønning af offentligt ansatte i forhold til BNP (som ikke er sikret gennem de foranstaltninger, der er beskrevet i programmet) antages at give plads i budgettet til foreslåede stigninger i de sociale ydelser, herunder pensioner og børnepenge, og til offentlige investeringer.

| (6) | Budgetresultaterne kunne blive meget værre end fremskrevet i programmet. Der er store usikkerhedsfaktorer i forbindelse med den samlede makroøkonomiske stabilitet som følge af den store eksterne ubalance og den nuværende overophedning af økonomien. Skulle der ske en pludselig opbremsning i væksten, som er kreditfinansieret og drevet af den indenlandske efterspørgsel, kunne budgettet komme under stærkt pres, idet programmets indtægtsfremskrivninger er baseret på antagelsen om et fortsat højt forbrug og gunstige vilkår på arbejdsmarkedet.
  Det forekommer vanskeligt at nå den fremskrevne reduktion i udgiftskvoten uden understøttende foranstaltninger. Eftersom de mellemfristede udgiftslofter for ministerier og offentlige institutioner først blev indført i 2007, er det endnu ikke muligt at vurdere deres effektivitet. Resultaterne i de seneste år tyder nærmest på overskridelser, idet den høje nominelle vækst hvert år har givet mulighed for at anvende de supplerende indtægter inden for rammerne af et tillægsbudget. Endelig regnes der i programmet med store indtægter i forbindelse med privatisering (på i alt 0,5 % af BNP ifølge programmet), som er forbundet med usikkerhed. |
| --- | --- |

(6)

Budgetresultaterne kunne blive meget værre end fremskrevet i programmet. Der er store usikkerhedsfaktorer i forbindelse med den samlede makroøkonomiske stabilitet som følge af den store eksterne ubalance og den nuværende overophedning af økonomien. Skulle der ske en pludselig opbremsning i væksten, som er kreditfinansieret og drevet af den indenlandske efterspørgsel, kunne budgettet komme under stærkt pres, idet programmets indtægtsfremskrivninger er baseret på antagelsen om et fortsat højt forbrug og gunstige vilkår på arbejdsmarkedet.

Det forekommer vanskeligt at nå den fremskrevne reduktion i udgiftskvoten uden understøttende foranstaltninger. Eftersom de mellemfristede udgiftslofter for ministerier og offentlige institutioner først blev indført i 2007, er det endnu ikke muligt at vurdere deres effektivitet. Resultaterne i de seneste år tyder nærmest på overskridelser, idet den høje nominelle vækst hvert år har givet mulighed for at anvende de supplerende indtægter inden for rammerne af et tillægsbudget. Endelig regnes der i programmet med store indtægter i forbindelse med privatisering (på i alt 0,5 % af BNP ifølge programmet), som er forbundet med usikkerhed.

| (7) | I lyset af denne risikovurdering forekommer budgetpolitikken i programmet at være tilstrækkelig til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i hele programperioden som planlagt i programmet. Den finanspolitiske stilling, der fremgår af programmet, er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, men den bør strammes som følge af størrelsen af de økonomiske ubalancer og finanspolitikkens stigende betydning på grund af pengepolitikkens begrænsede muligheder under en ordning med en næsten fast vekselkurs inden for ERM II. Udsigterne til, at resultatet i 2007 bliver bedre end anslået, bør udnyttes til at tilstræbe et langt højere overskud i 2008. |
| --- | --- |

(7)

I lyset af denne risikovurdering forekommer budgetpolitikken i programmet at være tilstrækkelig til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i hele programperioden som planlagt i programmet. Den finanspolitiske stilling, der fremgår af programmet, er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, men den bør strammes som følge af størrelsen af de økonomiske ubalancer og finanspolitikkens stigende betydning på grund af pengepolitikkens begrænsede muligheder under en ordning med en næsten fast vekselkurs inden for ERM II. Udsigterne til, at resultatet i 2007 bliver bedre end anslået, bør udnyttes til at tilstræbe et langt højere overskud i 2008.

| (8) | Risikoen med hensyn til holdbarheden af de offentlige finanser i Letland synes lav. Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring er lavere end EU-gennemsnittet, og de aldersrelaterede udgifter som en andel af BNP forventes at falde igennem de kommende årtier under indflydelse af den udgiftsreducerende virkning af reformen af pensionssystemet. Det nuværende niveau for bruttogælden er meget lavt, og en forbedring af budgetstillingen som planlagt i opdateringen af konvergensprogrammet vil bidrage til at begrænse risikofaktorerne for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. |
| --- | --- |

(8)

Risikoen med hensyn til holdbarheden af de offentlige finanser i Letland synes lav. Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring er lavere end EU-gennemsnittet, og de aldersrelaterede udgifter som en andel af BNP forventes at falde igennem de kommende årtier under indflydelse af den udgiftsreducerende virkning af reformen af pensionssystemet. Det nuværende niveau for bruttogælden er meget lavt, og en forbedring af budgetstillingen som planlagt i opdateringen af konvergensprogrammet vil bidrage til at begrænse risikofaktorerne for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed.

| (9) | Konvergensprogrammet ser ud til at være i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. I gennemførelsesrapporten udpeges især sikring af makroøkonomisk stabilitet som den vigtigste udfordring med virkninger for de offentlige finanser, og til det formål skal en styrkelse af den finanspolitiske disciplin og budgetplanlægningsprocedurerne spille en vigtig rolle. Mens programmet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af det nationale reformprogram inden for den mellemfristede finanspolitiske strategi, giver det ikke detaljerede oplysninger om de direkte budgetomkostninger/besparelser, der er forbundet med de væsentligste reformer i det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

(9)

Konvergensprogrammet ser ud til at være i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. I gennemførelsesrapporten udpeges især sikring af makroøkonomisk stabilitet som den vigtigste udfordring med virkninger for de offentlige finanser, og til det formål skal en styrkelse af den finanspolitiske disciplin og budgetplanlægningsprocedurerne spille en vigtig rolle. Mens programmet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af det nationale reformprogram inden for den mellemfristede finanspolitiske strategi, giver det ikke detaljerede oplysninger om de direkte budgetomkostninger/besparelser, der er forbundet med de væsentligste reformer i det nationale reformprogram.

| (10) | Programmets budgetstrategi er delvis i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer med hensyn til budgetpolitik, der er udstedt inden for rammerne af Lissabonstrategien. Den fremskrevne finanspolitiske stilling bidrager imidlertid ikke tilstrækkeligt til at modvirke overophedning og til at fremme økonomisk holdbarhed. |
| --- | --- |

(10)

Programmets budgetstrategi er delvis i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer med hensyn til budgetpolitik, der er udstedt inden for rammerne af Lissabonstrategien. Den fremskrevne finanspolitiske stilling bidrager imidlertid ikke tilstrækkeligt til at modvirke overophedning og til at fremme økonomisk holdbarhed.

| (11) | For så vidt angår gennemførelsen af sine ERMII-forpligtelser har myndighederne taget visse skridt, men der skal gøres mere for at styrke den finanspolitiske stilling og begrænse den indenlandske efterspørgsel. Der er gennemført visse foranstaltninger for at dæmpe kreditvæksten, men med begrænset virkning. Den inflationsbekæmpende plan fra marts 2007 var et skridt i den rigtige retning, selv om den havde begrænset øjeblikkelig virkning, men svarede ikke til de mere effektive foranstaltninger, der var nødvendige for at stabilisere økonomien og opnå en holdbar reduktion af inflationen. Der er behov for yderligere strukturreformer for at tackle økonomiens svage udbudsside og den svækkede konkurrenceevne. Den økonomiske stabiliseringsplan, som de lettiske myndigheder i øjeblikket overvejer, vil sandsynligvis omfatte yderligere finanspolitiske og skattemæssige foranstaltninger samt foranstaltninger til forbedring af erhvervsklimaet og konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

(11)

For så vidt angår gennemførelsen af sine ERMII-forpligtelser har myndighederne taget visse skridt, men der skal gøres mere for at styrke den finanspolitiske stilling og begrænse den indenlandske efterspørgsel. Der er gennemført visse foranstaltninger for at dæmpe kreditvæksten, men med begrænset virkning. Den inflationsbekæmpende plan fra marts 2007 var et skridt i den rigtige retning, selv om den havde begrænset øjeblikkelig virkning, men svarede ikke til de mere effektive foranstaltninger, der var nødvendige for at stabilisere økonomien og opnå en holdbar reduktion af inflationen. Der er behov for yderligere strukturreformer for at tackle økonomiens svage udbudsside og den svækkede konkurrenceevne. Den økonomiske stabiliseringsplan, som de lettiske myndigheder i øjeblikket overvejer, vil sandsynligvis omfatte yderligere finanspolitiske og skattemæssige foranstaltninger samt foranstaltninger til forbedring af erhvervsklimaet og konkurrenceevnen.

| (12) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet et lille hul i de obligatoriske data, og det indeholder de fleste af de fakultative data (4). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet et lille hul i de obligatoriske data, og det indeholder de fleste af de fakultative data (4).

Den samlede konklusion er, at programmet tager sigte på at reducere de økonomiske ubalancer og det uforholdsmæssigt store efterspørgselspres ved at fastsætte et let stigende, men som helhed beskedent overskudsmål for 2008-2010, som ligger over den mellemfristede budgetmålsætning. Opfyldelsen af budgetmålene er imidlertid forbundet med høje risici hovedsagelig som følge af den store makroøkonomiske usikkerhed og tidligere erfaringer med afvigelser fra udgiftsplanerne. Der er endvidere et stærkt behov for en betydeligt strammere finanspolitisk stilling for at opfylde programmets mål på baggrund af en økonomi, der er udsat for risici for stabiliteten — som følge af inflationspres, svækket omkostningskonkurrenceevne og stærkt stigende udenlandsk nettogæld. Der er indført mellemfristede udgiftslofter, men de har endnu ikke stået deres prøve. For så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, anses Letland for at stå over for en lav risiko.

På baggrund af ovenstående vurdering og i betragtning af behovet for at sikre holdbar konvergens og en problemløs deltagelse i ERM II opfordres Letland til at bidrage til at reducere overophedningspresset og risiciene for den makroøkonomiske ustabilitet ved at:

| i) | sigte mod betydeligt mere ambitiøse budgetmål i 2008 og derefter end planlagt i programmet, bl.a. ved at spare alle merindtægter og overholde udgiftslofterne |
| --- | --- |

i)

sigte mod betydeligt mere ambitiøse budgetmål i 2008 og derefter end planlagt i programmet, bl.a. ved at spare alle merindtægter og overholde udgiftslofterne

| ii) | inden for udgiftsgrænserne for den offentlige sektor, som er fastsat inden for rammerne af den mellemfristede budgetplanlægning, nøje prioritere de offentlige udgifter og efterkontrollere beskatningsinstrumenter for at undgå efterspørgselsstimulans i sektorer, som ikke i væsentlig grad styrker økonomiens mellem- og langfristede udbudspotentiale |
| --- | --- |

ii)

inden for udgiftsgrænserne for den offentlige sektor, som er fastsat inden for rammerne af den mellemfristede budgetplanlægning, nøje prioritere de offentlige udgifter og efterkontrollere beskatningsinstrumenter for at undgå efterspørgselsstimulans i sektorer, som ikke i væsentlig grad styrker økonomiens mellem- og langfristede udbudspotentiale

| iii) | vedtage yderligere politikker, der kan dæmpe inflationspresset, herunder gennem en ansvarlig lønfastsættelse i den offentlige sektor, med det formål at bidrage til den stærke reduktion i lønvæksten i hele økonomien, der er nødvendig for at bryde den nuværende omkostningsprisdynamik og den hurtige forværring af omkostningskonkurrenceevnen. |
| --- | --- |

iii)

vedtage yderligere politikker, der kan dæmpe inflationspresset, herunder gennem en ansvarlig lønfastsættelse i den offentlige sektor, med det formål at bidrage til den stærke reduktion i lønvæksten i hele økonomien, der er nødvendig for at bryde den nuværende omkostningsprisdynamik og den hurtige forværring af omkostningskonkurrenceevnen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (%-ændring) | KP nov. 2007 | 11,9 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 |
| KOM nov. 2007 | 11,9 | 10,5 | 7,2 | 6,2 | — |
| KP jan. 2007 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP nov. 2007 | 6,6 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 |
| KOM nov. 2007 | 6,6 | 9,6 | 9,8 | 6,0 | — |
| KP jan. 2007 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 | — |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | KP nov. 2007 | 2,0 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 |
| KOM nov. 2007 (6) | 2,1 | 2,7 | 0,8 | – 1,7 | — |
| KP jan. 2007 | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | KP nov. 2007 | – 21,1 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 |
| KOM nov. 2007 | – 19,9 | – 22,2 | – 18,9 | – 18,0 | — |
| KP jan. 2007 | – 17,4 | – 17,2 | – 16,3 | – 15,8 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2007 | – 0,3 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | – 0,3 | 0,9 | 0,8 | 0,5 | — |
| KP jan. 2007 | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2007 | 0,2 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 |
| KOM nov. 2007 | 0,2 | 1,3 | 1,2 | 0,9 | — |
| KP jan. 2007 | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | KP nov. 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| KOM nov. 2007 | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | — |
| KP jan. 2007 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | — |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | KP nov. 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| KOM nov. 2007 | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | — |
| KP jan. 2007 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP nov. 2007 | 10,6 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 |
| KOM nov. 2007 | 10,6 | 10,2 | 7,8 | 6,4 | — |
| KP jan. 2007 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 | — |
| Konvergensprogram (KP); økonomiske prognoser fra efteråret 2007 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realt BNP

(%-ændring)

KP nov. 2007

11,9

10,5

7,5

7,0

6,8

KOM nov. 2007

11,9

10,5

7,2

6,2

—

KP jan. 2007

11,5

9,0

7,5

7,5

—

HICP-inflation

(%)

KP nov. 2007

6,6

10,1

12,5

7,2

4,9

KOM nov. 2007

6,6

9,6

9,8

6,0

—

KP jan. 2007

6,6

6,4

5,2

4,2

—

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

KP nov. 2007

2,0

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

KOM nov. 2007 (6)

2,1

2,7

0,8

– 1,7

—

KP jan. 2007

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

KP nov. 2007

– 21,1

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

KOM nov. 2007

– 19,9

– 22,2

– 18,9

– 18,0

—

KP jan. 2007

– 17,4

– 17,2

– 16,3

– 15,8

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP nov. 2007

– 0,3

0,3

0,7

1,0

1,2

KOM nov. 2007

– 0,3

0,9

0,8

0,5

—

KP jan. 2007

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP nov. 2007

0,2

0,7

1,0

1,2

1,5

KOM nov. 2007

0,2

1,3

1,2

0,9

—

KP jan. 2007

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

KP nov. 2007

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

KOM nov. 2007

– 0,8

0,2

0,5

1,0

—

KP jan. 2007

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

—

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

KP nov. 2007

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

KOM nov. 2007

– 0,8

0,2

0,5

1,0

—

KP jan. 2007

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP nov. 2007

10,6

9,4

8,3

7,2

6,4

KOM nov. 2007

10,6

10,2

7,8

6,4

—

KP jan. 2007

10,7

10,5

10,6

9,4

—

Konvergensprogram (KP); økonomiske prognoser fra efteråret 2007 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vurderingen tager især hensyn til Kommissionens efterårsprognose og Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram.

(3)  EUT C 89 af 24.4.2007, s. 15.

(4)  Der mangler bl.a. data om formueskat (obligatoriske data), underkomponenterne i stock-flow-tilpasningen og visse elementer i tabellen for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 9,8 %, 9,8 %, 9,3 % og 8,9 % i perioden 2006-2009.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger ifølge det seneste program og efterårsprognosen.

Kilde:

Konvergensprogram (KP); økonomiske prognoser fra efteråret 2007 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

| 19.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 73/23

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 17. marts 2008

om udnævnelse af et medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse

(2008/C 73/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (1), særlig artikel 79, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det fremgår af artikel 79 i forordning (EF) nr. 1907/2006, at Rådet udnævner én repræsentant for hver medlemsstat som medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse. |
| --- | --- |

(1)

Det fremgår af artikel 79 i forordning (EF) nr. 1907/2006, at Rådet udnævner én repræsentant for hver medlemsstat som medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse.

| (2) | Ved afgørelse af 7. juni 2007 (2) udnævnte Rådet 27 medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse. |
| --- | --- |

(2)

Ved afgørelse af 7. juni 2007 (2) udnævnte Rådet 27 medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse.

| (3) | Den rumænske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Rumæniens repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som skal udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2011 — |
| --- | --- |

(3)

Den rumænske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Rumæniens repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som skal udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2011 —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Teodor OGNEAN, som er rumænsk statsborger, født den 21. februar 1947, udnævnes til medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse i stedet for Rodica MOROHOI for perioden fra 20. marts 2008 indtil den 31. maj 2011.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. marts 2008.

På Rådets vegne

I. JARC

Formand

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1. Berigtigelse i EUT L 136 af 29.5.2007, s. 3.

1

(2)  EUT C 134 af 16.6.2007, s. 6.

2

---

Kommissionen

| 19.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 73/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 73/24

---

Euroens vekselkurs (1)

18. marts 2008

(2008/C 73/07)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,5771 |
| JPY | japanske yen | 154,42 |
| DKK | danske kroner | 7,4595 |
| GBP | pund sterling | 0,7817 |
| SEK | svenske kroner | 9,455 |
| CHF | schweiziske franc | 1,561 |
| ISK | islandske kroner | 121,79 |
| NOK | norske kroner | 8,0675 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,25 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 257,51 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6971 |
| PLN | polske zloty | 3,5297 |
| RON | rumænske lei | 3,7285 |
| SKK | slovakiske koruna | 32,408 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9505 |
| AUD | australske dollar | 1,6974 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5674 |
| HKD | hongkongske dollar | 12,2535 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,9509 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,1708 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 600,91 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,6424 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 11,1675 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,255 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 509,32 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9951 |
| PHP | filippinske pesos | 65,134 |
| RUB | russiske rubler | 37,079 |
| THB | thailandske bath | 49,218 |
| BRL | brasilianske real | 2,6861 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,9262 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,5771

JPY

japanske yen

154,42

DKK

danske kroner

7,4595

GBP

pund sterling

0,7817

SEK

svenske kroner

9,455

CHF

schweiziske franc

1,561

ISK

islandske kroner

121,79

NOK

norske kroner

8,0675

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,25

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

257,51

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6971

PLN

polske zloty

3,5297

RON

rumænske lei

3,7285

SKK

slovakiske koruna

32,408

TRY

tyrkiske lira

1,9505

AUD

australske dollar

1,6974

CAD

canadiske dollar

1,5674

HKD

hongkongske dollar

12,2535

NZD

newzealandske dollar

1,9509

SGD

singaporeanske dollar

2,1708

KRW

sydkoreanske won

1 600,91

ZAR

sydafrikanske rand

12,6424

CNY

kinesiske renminbi yuan

11,1675

HRK

kroatiske kuna

7,255

IDR

indonesiske rupiah

14 509,32

MYR

malaysiske ringgit

4,9951

PHP

filippinske pesos

65,134

RUB

russiske rubler

37,079

THB

thailandske bath

49,218

BRL

brasilianske real

2,6861

MXN

mexicanske pesos

16,9262

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 19.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 73/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 73/25

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5125 — Marel/SFS)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 73/08)

| 1. | Den 12. marts 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 og efter henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Marel Food Systems hf. (»Marel«, Island) gennem opkøb af kapitalandele og aktiver erhverver kontrol over hele Stork Foods Systems (»SFS«, Nederlandene), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 12. marts 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 og efter henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Marel Food Systems hf. (»Marel«, Island) gennem opkøb af kapitalandele og aktiver erhverver kontrol over hele Stork Foods Systems (»SFS«, Nederlandene), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Marel: udvikling, produktion, salg og vedligeholdelse af maskiner og systemer til primær forarbejdning af fisk og fjerkræ samt videreforarbejdning af fisk, oksekød og fjerkræ |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Marel: udvikling, produktion, salg og vedligeholdelse af maskiner og systemer til primær forarbejdning af fisk og fjerkræ samt videreforarbejdning af fisk, oksekød og fjerkræ

| — | SFS: udvikling, produktion, salg og vedligeholdelse af maskiner og udstyr til primær forarbejdning af fjerkræ samt videreforarbejdning af fisk, oksekød og fjerkræ. |
| --- | --- |

—

SFS: udvikling, produktion, salg og vedligeholdelse af maskiner og udstyr til primær forarbejdning af fjerkræ samt videreforarbejdning af fisk, oksekød og fjerkræ.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5125 — Marel/SFS sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5125 — Marel/SFS sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

| 19.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 73/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 73/26

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler

(2008/C 73/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»BŒUF DE BAZAS«

EF-Nr.: FR/PDO/005/0344/21.04.2004

BOB ( ) BGB ( X )

Dette resumé indeholder hovedelementerne af varespecifikationen til information.

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Adresse: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Navn:

Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.)

Adresse:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Tlf.

(33) 153 89 80 00

Fax

(33) 142 25 57 97

E-mail:

info@inao.gouv.fr

2.   Sammenslutning:

| Navn: | Association pour la Défense du Bœuf de Bazas |
| --- | --- |
| Adresse: | 3, Lagrange Est |
| F-33430 Bazas |

Navn:

Association pour la Défense du Bœuf de Bazas

Adresse:

3, Lagrange Est

F-33430 Bazas

Tlf.

(33) 556 25 03 32

Fax

(33) 556 25 23 80

E-mail:

bazas.elevage@expalliance.fr

Sammensætning:

producent/forarbejdningsvirksomhed ( X ) andet ( )

3.   Produktets art:

Kategori 1.1 — Kød (og slagteaffald), fersk

4.   Varespecifikation:

(resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn: »Bœuf de Bazas«

4.2.   Beskrivelse: Dyr af racen Bazadaise eller Blonde d'Aquitaine eller dyr fremkommet ved krydsning af disse to racer.

Fersk kød: Hele kroppe, halve kroppe, fjerdinger og udskæringer.

Dyrenes slagtealder:

Kvier: mindst 30 måneder — højst 48 måneder

Køer: mindst 36 måneder — højst 108 måneder

Stude: mindst 36 måneder — højst 60 måneder.

Slagtekroppenes kendetegn:

minimumsvægt:

| — | 300 kg for kvier og køer |
| --- | --- |

—

300 kg for kvier og køer

| — | 380 kg for stude |
| --- | --- |

—

380 kg for stude

kropsbygning E, U, R

fedningsgrad 3 og 4

ingen afpudsning af slagtekroppe med en fedningsgrad på 3, delvis afpudsning af slagtekroppe med en fedningsgrad på 4

kødets farve: klar rød.

4.3.   Geografisk område: Dyrene skal være født, opdrættet, opfedet og slagtet i produktionsområdet »Bazas«, der omfatter:

departementet Gironde

følgende kantoner i departementet Landes: Aire sur Adour, Gabarret, Geaune, Grenade sur Adour, Labrit, Mimizan, Morcenx, Parentis-en-Born, Pissos, Roquefort, Sabres, Sore, Villeneuve-de-Marsan, Mont-de-Marsan og Tartas.

i departementet Lot-et-Garonne og Gers de kantoner, der grænser op til Gironde og Landes:

kantonerne Bouglon, Casteljaloux, Duras, Houeilles, Marmande, Meilhan-sur-Garonne, Mézin og Seyches i Lot-et-Garonne, der grænser op til Gironde og Landes

kantonerne Cazaubon, Nogaro, Riscle og Eauze i Gers, der grænser op til Landes.

For at begrænse transportens indvirkning på kødkvaliteten (dyrevelfærd, begrænsning af stress) og sikre en bedre kontrol af slagtekroppene og den specielle afpudsningsmetode, ligger de slagterier, der er godkendt til at slagte Bazas-kvæg i produktionsområdet. Derved kan slagtekroppenes organoleptiske egenskaber bevares.

4.4.   Bevis for oprindelse: Dyret mærkes senest, når det det er 7 dage gammelt, med et godkendt øremærke i hvert øre, og de to øremærker er forsynet med dyrets entydige nationale identifikationsnummer.

Et identifikationsdokument (»pas«) følger dyret til slagteriet. Det indeholder dyrets referencedata (fødselsdato, racekode, dyrets nationale identifikationsnummer m.m.).

I passet er også anført de forskellige opdrætningssteder, hvor dyret er blevet holdt. For hvert opdrætningssted anbringes der en flytningsetiket, som identificerer stedet med et entydigt nummer (de fem første cifre svarer til INSEE-koden for departementet og opdrætningskommunen). Dermed er dyrenes geografiske oprindelse kendt.

På slagteriet mærkes slagtekroppen med et slagtenummer, så man kan finde tilbage til det nationale identifikationsnummer. Slagtekroppen mærkes ved hjælp af levnedsmiddelfarve med logoet »Bœuf de Bazas«. Et nummereret garantibevis, som er forsynet med dyrets nationale identifikationsnummer og dets slagtenummer, ledsager hver hel eller halv slagtekrop eller fjerding, der sælges til en slagter. Kødet sælges i slagterbutikker med eneret eller i særlige diske i supermarkeder. Derudover foretages der kontrol af lagerregnskabet.

4.5.   Produktionsmetode: Kvier opdrættes i mindst 30 måneder, mens køer og stude opdrættes i mindst 36 måneder.

Kalvene opdrættes som ammekalve (de dier hos deres mor).

Dyrene er på græs i mindst 7 måneder om året undtagen under udsædvanlige vejrforhold.

Foderet består af græs eller fodermidler, som hovedsagelig er produceret på bedriften, og tilskudsfoder, som er godkendt af Association pour la Défense du Bœuf de Bazas.

Foder under færdigfedning: Formålet med denne firemåneders fase er at færdigfede dyrene, for at slagtekroppene og kødet opnår de optimale kvalitetsegenskaber.

I færdigfedningsfasen eller i hvert fald i de sidste to måneder skal dyret fodres i trug eller med foderrationer.

Under færdigfedningen fodres dyrene med korn eller kornaffald (majs, hvede, byg, triticale, havre, rug m.m.) suppleret med grovfoder (græs, hø) og/eller rod- og knoldplanter.

Producenten skal tilpasse rationen efter dyrets biologiske udvikling og ædelyst. I den forbindelse er det tilladt at udfodre majs- og/eller græsensilage, uden at det dog må overstige 50 % af foderrationens tørstof, som supplement til det korn, som skal udgøre foderrationens energigrundlag.

Som supplement til kornet er det tilladt at udfodre foderkager (hovedsagelig soja- og hørfrøkager).

Traditionelt produceres over 70 % af foderet på bedriften, dvs. over 90 % af det foder, som et kreatur æder i sin levetid.

Modning af kødet: mindst 10 dage.

4.6.   Tilknytning:

Særligt kendetegn:

På grund af områdets kystklima (milde vintre, hyppig nedbør fordelt over hele året, mange soltimer) kan græsningsarealerne udnyttes som naturlige græsgange eller midlertidige græsarealer, hvor dyrene kan få lov at græsse i mere end halvdelen af året.

De racer, der anvendes til produktion af »Bœuf de Bazas«, dvs. Bazadaise og Blonde d'Aquitaine, opdrættes traditionelt i dette område og er lokale racer.

Omdømme:

Betegnelsen »Bœuf de Bazas« stammer fra det 13. århundrede og blev brugt om de bedste lokale kødracer, som blev produceret i området omkring byen Bazas.

Det gode omdømme, som »Bœuf de Bazas« har, har holdt sig siden det 13. århundrede i kraft af det traditionelle optog af Bazas-kreaturer torsdag i ugen før fastelavn, den såkaldte »fête des Bœufs gras«. Denne fest er blevet holdt i hævd selv på tidspunkter, hvor den var truet (under »Ancien Régime«). Arbejdsokserne blev sidenhen opfedet og solgt hovedsagelig på markedet i Bazas.

»Bœuf de Bazas« har stadig et godt omdømme:

på lokalt plan:

| — | ved fastelavnstide lokker fête des Bœufs gras i Bazas hvert år mange mennesker til byen, og for de slagterforretninger, der forhandler »Bœuf de Bazas«, stiger omsætningen med 30 % i denne periode. Festen er baseret på produktets specificitet og ry og gør det på den anden side muligt at bevare Bazas-oksekødets ry for eftertiden |
| --- | --- |

—

ved fastelavnstide lokker fête des Bœufs gras i Bazas hvert år mange mennesker til byen, og for de slagterforretninger, der forhandler »Bœuf de Bazas«, stiger omsætningen med 30 % i denne periode. Festen er baseret på produktets specificitet og ry og gør det på den anden side muligt at bevare Bazas-oksekødets ry for eftertiden

| — | andre kommuner i BGB-området arrangerer også fester af denne type. |
| --- | --- |

—

andre kommuner i BGB-området arrangerer også fester af denne type.

på nationalt plan:

Produktets ry strækker sig langt ud over de lokale rammer. Som nogle nylige eksempler kan nævnes:

| — | Figaros artikel af 16. februar 2003 under overskriften »le bœuf gras fait son carnaval« |
| --- | --- |

—

Figaros artikel af 16. februar 2003 under overskriften »le bœuf gras fait son carnaval«

| — | tv-udsendelsen »les escapades de Petitrenaud« på France 5, hvor der blev bragt en opskrift på »croustillant de queue de bœuf de Bazas au foie gras de canard poêlé des Landes«. |
| --- | --- |

—

tv-udsendelsen »les escapades de Petitrenaud« på France 5, hvor der blev bragt en opskrift på »croustillant de queue de bœuf de Bazas au foie gras de canard poêlé des Landes«.

4.7.   Kontrolinstans:

| Navn: | Qualisud |
| --- | --- |
| Adresse: | Agropole, BP 102 |
| F-47000 Agen |

Navn:

Qualisud

Adresse:

Agropole, BP 102

F-47000 Agen

Tlf.

(33) 558 06 15 21

Fax

(33) 558 75 13 36

E-mail:

qualisud@wanadoo.fr

Dette kontrolorgan er godkendt og akkrediteret i henhold til EN 45011.

4.8.   Mærkning: Salgsbetegnelse »Bœuf de Bazas«.

Mærkningen skal bl.a. omfatte et felt med oplysninger til forbrugerne om produktets kendetegn:

dyretype (hundyr eller handyr)

dyrets identifikationsnummer

slagtekropsnummer, evt. slagterinummer

fødselsdato

race

opdrætterens navn og adresse

slagtedato

slagtet vægt

klassificering

modtagers navn.

Dette bevis følger slagtekroppen, den halve slagtekrop eller fjerdingen, indtil kødet sælges til forbrugeren.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---