# Uradni list C 74/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 74 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5120. marec 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 74

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5120. marec 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2008/C 074/01 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Avstrije za stabilnost, 2007–2010 | 1 |
| 2008/C 074/02 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Slovenije za stabilnost, 2007–2010 | 5 |
| 2008/C 074/03 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Irske za stabilnost, 2007–2010 | 10 |
| 2008/C 074/04 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Danske za konvergenco, 2007–2010 | 15 |
| 2008/C 074/05 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Litve za konvergenco, 2007–2010 | 19 |
| 2008/C 074/06 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Češke za konvergenco, 2007–2010 | 24 |
| 2008/C 074/07 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o programu Malte za stabilnost, 2007–2010 | 28 |
| 2008/C 074/08 | Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Grčije za stabilnost, 2007–2010 | 33 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2008/C 074/01

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Avstrije za stabilnost, 2007–2010

1

2008/C 074/02

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Slovenije za stabilnost, 2007–2010

5

2008/C 074/03

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Irske za stabilnost, 2007–2010

10

2008/C 074/04

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Danske za konvergenco, 2007–2010

15

2008/C 074/05

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Litve za konvergenco, 2007–2010

19

2008/C 074/06

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Češke za konvergenco, 2007–2010

24

2008/C 074/07

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o programu Malte za stabilnost, 2007–2010

28

2008/C 074/08

Mnenje Sveta z dne 4. marca 2008 o posodobljeni različici programa Grčije za stabilnost, 2007–2010

33

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 074/09 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4687 – SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  ) | 38 |
| 2008/C 074/10 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5034 – Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  ) | 38 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 074/09

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4687 – SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  )

1

38

2008/C 074/10

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5034 – Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  )

1

38

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 074/11 | Menjalni tečaji eura | 39 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2008/C 074/12 | Informacije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve | 40 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 074/11

Menjalni tečaji eura

39

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2008/C 074/12

Informacije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve

40

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2008/C 074/13 | Razpis za zbiranje predlogov za posredne dejavnosti v okviru večletnega programa Skupnosti za boljšo dostopnost, uporabnost in izkoriščenost digitalnih vsebin v Evropi (Program eVsebineplus) (
  1
  ) | 62 |
| 2008/C 074/14 | Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnih programov Sedmega okvirnega programa ES za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti | 64 |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Evropski gospodarski prostorSodišče Efte |
| 2008/C 074/15 | Zahteva za svetovalno mnenje Sodišča Efte, predložena s strani Oslo tingrett, z dne 26. novembra 2007 v zadevi L'Oréal Norge AS proti Smart Club Norge AS (Zadeva E-10/07) | 65 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 074/16 | Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih ulitkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 66 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 074/17 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5032 – Roxel/Protac) (
  1
  ) | 68 |
| 2008/C 074/18 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4919 – Statoil/Conoco Phillips (Jet)) (
  1
  ) | 69 |
| 2008/C 074/19 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 70 |
| 2008/C 074/20 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 71 |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2008/C 074/21 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 72 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2008/C 074/13

Razpis za zbiranje predlogov za posredne dejavnosti v okviru večletnega programa Skupnosti za boljšo dostopnost, uporabnost in izkoriščenost digitalnih vsebin v Evropi (Program eVsebineplus) (
  1
  )

e

plus

1

62

2008/C 074/14

Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnih programov Sedmega okvirnega programa ES za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

64

SODNI POSTOPKI

Evropski gospodarski prostorSodišče Efte

2008/C 074/15

Zahteva za svetovalno mnenje Sodišča Efte, predložena s strani Oslo tingrett, z dne 26. novembra 2007 v zadevi L'Oréal Norge AS proti Smart Club Norge AS (Zadeva E-10/07)

65

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

2008/C 074/16

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih ulitkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

66

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 074/17

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5032 – Roxel/Protac) (
  1
  )

1

68

2008/C 074/18

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4919 – Statoil/Conoco Phillips (Jet)) (
  1
  )

1

69

2008/C 074/19

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

70

2008/C 074/20

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

71

DRUGI AKTI

Komisija

2008/C 074/21

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/1

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o posodobljeni različici programa Avstrije za stabilnost, 2007–2010

(2008/C 74/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) te Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 proučil posodobljeno različico programa Avstrije za stabilnost, ki zajema obdobje 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 proučil posodobljeno različico programa Avstrije za stabilnost, ki zajema obdobje 2007–2010.

| (2) | Avstrija je imela v zadnjih nekaj letih močno gospodarsko rast, ki je bila v povprečju višja kot v drugih državah euroobmočja. Ker je zasebna potrošnja stagnirala, so k rasti najbolj prispevali neto izvoz in naložbe. Vztrajanje pri zmerni rasti plač je pripomoglo k ohranjanju stabilnosti cen in povečanju zunanje konkurenčnosti.
  Dogajanje na avstrijskem trgu dela je bilo pozitivno, saj je bila stopnja brezposelnosti ena od najnižjih v EU, splošna stopnja zaposlenosti pa je bila višja od 70 %, kar je cilj lizbonske strategije. Vendar pa je stopnja zaposlenosti starejših delavcev še vedno precej pod povprečjem EU. Javni dolg je presegel 60 % BDP, splošni javnofinančni primanjkljaj pa se je od leta 2005 zmanjševal, vendar je bila vzpostavitev uravnoteženega proračuna večkrat odložena. Trajna konsolidacija javnih financ bo odvisna tudi od revizije fiskalnih razmerij med različnimi upravnimi ravnmi, saj so sedanji preveč zapleteni in premalo pregledni. |
| --- | --- |

(2)

Avstrija je imela v zadnjih nekaj letih močno gospodarsko rast, ki je bila v povprečju višja kot v drugih državah euroobmočja. Ker je zasebna potrošnja stagnirala, so k rasti najbolj prispevali neto izvoz in naložbe. Vztrajanje pri zmerni rasti plač je pripomoglo k ohranjanju stabilnosti cen in povečanju zunanje konkurenčnosti.

Dogajanje na avstrijskem trgu dela je bilo pozitivno, saj je bila stopnja brezposelnosti ena od najnižjih v EU, splošna stopnja zaposlenosti pa je bila višja od 70 %, kar je cilj lizbonske strategije. Vendar pa je stopnja zaposlenosti starejših delavcev še vedno precej pod povprečjem EU. Javni dolg je presegel 60 % BDP, splošni javnofinančni primanjkljaj pa se je od leta 2005 zmanjševal, vendar je bila vzpostavitev uravnoteženega proračuna večkrat odložena. Trajna konsolidacija javnih financ bo odvisna tudi od revizije fiskalnih razmerij med različnimi upravnimi ravnmi, saj so sedanji preveč zapleteni in premalo pregledni.

| (3) | Po makroekonomskem scenariju, na katerem temelji program, naj bi se realna rast BDP zmanjšala s 3,4 % v letu 2007 na povprečno 2,5 % v ostalem programskem obdobju. Po podatkih, ki so na voljo (2), se zdi, da ta scenarij temelji na verodostojnih predpostavkah o rasti. Glede na nedavna gibanja cen hrane in nafte bi bila lahko inflacija nekoliko višja od napovedane v programu, vendar bi moralo nadaljnja zmernost pri rasti plač prispevati k ohranitvi visoke stopnje konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(3)

Po makroekonomskem scenariju, na katerem temelji program, naj bi se realna rast BDP zmanjšala s 3,4 % v letu 2007 na povprečno 2,5 % v ostalem programskem obdobju. Po podatkih, ki so na voljo (2), se zdi, da ta scenarij temelji na verodostojnih predpostavkah o rasti. Glede na nedavna gibanja cen hrane in nafte bi bila lahko inflacija nekoliko višja od napovedane v programu, vendar bi moralo nadaljnja zmernost pri rasti plač prispevati k ohranitvi visoke stopnje konkurenčnosti.

| (4) | Javnofinančni primanjkljaj je bil v najnovejši različici programa za stabilnost za leto 2007 ocenjen na 0,7 % BDP, ciljni primanjkljaj v predhodni različici programa pa je bil 0,9 % BDP. Rezultat je bil boljši od zastavljenega cilja predvsem zaradi nepričakovano ugodnega konjunkturnega gibanja in s tem povezanega presežka v proračunskih prihodkih, ki so nekoliko izravnali rast odhodkov, ki je bila višja od načrtovane. Presežek je bil ustvarjen zlasti s prihodki od davka iz plač, davka od dohodka pravnih oseb ter davka na kapitalski donos, ki so bili višji od načrtovanih. Svet ugotavlja, da bi se lahko štelo, da je bilo izvrševanje proračuna leta 2007 v celoti na splošno skladno tudi s smernicami za proračunske politike, ki jih je aprila 2007 pripravila Evroskupina. |
| --- | --- |

(4)

Javnofinančni primanjkljaj je bil v najnovejši različici programa za stabilnost za leto 2007 ocenjen na 0,7 % BDP, ciljni primanjkljaj v predhodni različici programa pa je bil 0,9 % BDP. Rezultat je bil boljši od zastavljenega cilja predvsem zaradi nepričakovano ugodnega konjunkturnega gibanja in s tem povezanega presežka v proračunskih prihodkih, ki so nekoliko izravnali rast odhodkov, ki je bila višja od načrtovane. Presežek je bil ustvarjen zlasti s prihodki od davka iz plač, davka od dohodka pravnih oseb ter davka na kapitalski donos, ki so bili višji od načrtovanih. Svet ugotavlja, da bi se lahko štelo, da je bilo izvrševanje proračuna leta 2007 v celoti na splošno skladno tudi s smernicami za proračunske politike, ki jih je aprila 2007 pripravila Evroskupina.

| (5) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je do leta 2010 doseči srednjeročni cilj, tj. strukturno uravnotežen proračun (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov). Načrtuje se, da se bo nominalni javnofinančni saldo spremenil iz primanjkljaja v višini 0,7 % BDP leta 2007 v presežek v višini 0,4 % BDP leta 2010, prilagoditev pa bo izvedena predvsem na koncu programskega obdobja. Primarni presežek naj bi se v tem obdobju zvišal nekoliko manj, in sicer za 0,9 odstotne točke BDP. Strukturni primanjkljaj, izračunan po skupni metodologiji, se bo v obdobju 2007–2010 zmanjšal za okoli 1 odstotno točko BDP (3). Konsolidacija temelji pretežno na zmanjšanju odhodkov, h kateremu največ prispevajo zajezitev socialnih odhodkov in dohodki zaradi upravnih reform. V primerjavi s predhodnim programom, v katerem se je predvidevalo, da bo srednjeročni cilj skoraj dosežen leta 2009, se v novi posodobljeni različici programa kljub ugodni rasti v letu 2007 prilagoditev načrtuje malo pozneje. Bruto javni dolg, leta 2007 ocenjen na malo manj kot 60 % BDP, kar je referenčna vrednost iz pogodbe, naj bi se v programskem obdobju še zmanjšal, in sicer za 4,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je do leta 2010 doseči srednjeročni cilj, tj. strukturno uravnotežen proračun (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov). Načrtuje se, da se bo nominalni javnofinančni saldo spremenil iz primanjkljaja v višini 0,7 % BDP leta 2007 v presežek v višini 0,4 % BDP leta 2010, prilagoditev pa bo izvedena predvsem na koncu programskega obdobja. Primarni presežek naj bi se v tem obdobju zvišal nekoliko manj, in sicer za 0,9 odstotne točke BDP. Strukturni primanjkljaj, izračunan po skupni metodologiji, se bo v obdobju 2007–2010 zmanjšal za okoli 1 odstotno točko BDP (3). Konsolidacija temelji pretežno na zmanjšanju odhodkov, h kateremu največ prispevajo zajezitev socialnih odhodkov in dohodki zaradi upravnih reform. V primerjavi s predhodnim programom, v katerem se je predvidevalo, da bo srednjeročni cilj skoraj dosežen leta 2009, se v novi posodobljeni različici programa kljub ugodni rasti v letu 2007 prilagoditev načrtuje malo pozneje. Bruto javni dolg, leta 2007 ocenjen na malo manj kot 60 % BDP, kar je referenčna vrednost iz pogodbe, naj bi se v programskem obdobju še zmanjšal, in sicer za 4,5 odstotne točke.

| (6) | Tveganje za proračunske napovedi v letu 2008 v programu se zdi precej uravnoteženo, toda v letih 2009 in 2010 bi bil proračunski rezultat kljub verodostojnim makroekonomskim predpostavkam lahko slabši od napovedanega. Program zlasti ne vsebuje dovolj podatkov o ukrepih, ki so potrebni za znatno omejitev odhodkov, načrtovano v zadnjih dveh letih programa, čeprav bi moral prihranek pri dajatvah za brezposelnost in pokojninah, ki je posledica pokojninske reforme iz leta 2004, prispevati k zmanjšanju deleža odhodkov. Prav tako ni jasno, kako je v okviru ciljnih odhodkov v programskem obdobju mogoča načrtovana dodatna poraba za izobraževanje, raziskave in razvoj ter infrastrukturo, medtem ko pričakovano povečanje učinkovitosti v javni upravi ostaja negotovo.
  V programu je napovedano tudi znižanje davkov v letu 2010, vendar brez razlage, kako naj bi se financiralo. Tveganje za predvideni razvoj deleža dolga se na splošno zdi uravnoteženo, saj na eni strani primanjkljaji, ki bodo morda višji od načrtovanih, ogrožajo uresničevanje poteka prilagoditve, predstavljene v programu, na drugi strani pa bo morda nominalni BDP višji, kot je bilo predvideno. |
| --- | --- |

(6)

Tveganje za proračunske napovedi v letu 2008 v programu se zdi precej uravnoteženo, toda v letih 2009 in 2010 bi bil proračunski rezultat kljub verodostojnim makroekonomskim predpostavkam lahko slabši od napovedanega. Program zlasti ne vsebuje dovolj podatkov o ukrepih, ki so potrebni za znatno omejitev odhodkov, načrtovano v zadnjih dveh letih programa, čeprav bi moral prihranek pri dajatvah za brezposelnost in pokojninah, ki je posledica pokojninske reforme iz leta 2004, prispevati k zmanjšanju deleža odhodkov. Prav tako ni jasno, kako je v okviru ciljnih odhodkov v programskem obdobju mogoča načrtovana dodatna poraba za izobraževanje, raziskave in razvoj ter infrastrukturo, medtem ko pričakovano povečanje učinkovitosti v javni upravi ostaja negotovo.

V programu je napovedano tudi znižanje davkov v letu 2010, vendar brez razlage, kako naj bi se financiralo. Tveganje za predvideni razvoj deleža dolga se na splošno zdi uravnoteženo, saj na eni strani primanjkljaji, ki bodo morda višji od načrtovanih, ogrožajo uresničevanje poteka prilagoditve, predstavljene v programu, na drugi strani pa bo morda nominalni BDP višji, kot je bilo predvideno.

| (7) | Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska usmeritev v programu ne bo zadostna, da bi do leta 2010 zagotovili uresničitev srednjeročnega cilja iz programa. Vendar bo v celotnem programskem obdobju dovolj varnostne rezerve, da se ob običajnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP. V letu 2008 hitrost prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa ni zadostna in jo je treba znatno povečati, da bo skladna s paktom o stabilnosti in rasti, ki določa, da mora biti letno izboljšanje strukturnega salda višje od 0,5 % BDP v času konjunkture. Svet ugotavlja tudi, da hitrost prilagoditve za leto 2008 prav tako ni v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina. Po letu 2008 bi morala biti načrtovana prilagoditev podprta s posebnimi ukrepi za znižanje odhodkov. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska usmeritev v programu ne bo zadostna, da bi do leta 2010 zagotovili uresničitev srednjeročnega cilja iz programa. Vendar bo v celotnem programskem obdobju dovolj varnostne rezerve, da se ob običajnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP. V letu 2008 hitrost prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa ni zadostna in jo je treba znatno povečati, da bo skladna s paktom o stabilnosti in rasti, ki določa, da mora biti letno izboljšanje strukturnega salda višje od 0,5 % BDP v času konjunkture. Svet ugotavlja tudi, da hitrost prilagoditve za leto 2008 prav tako ni v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina. Po letu 2008 bi morala biti načrtovana prilagoditev podprta s posebnimi ukrepi za znižanje odhodkov.

| (8) | Zdi se, da Avstrija ni izpostavljena velikemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nižji od povprečja EU, pri čemer naj bi se delež odhodkov za pokojnine v BDP dolgoročno zmanjšal. V programu ocenjeno proračunsko stanje v letu 2007, ki je boljše od izhodiščnega stanja iz predhodnega programa, prispeva k zmanjševanju napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju, kakor je načrtovano v programu, bi nadalje prispevalo k zmanjševanju tveganja za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Zdi se, da Avstrija ni izpostavljena velikemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nižji od povprečja EU, pri čemer naj bi se delež odhodkov za pokojnine v BDP dolgoročno zmanjšal. V programu ocenjeno proračunsko stanje v letu 2007, ki je boljše od izhodiščnega stanja iz predhodnega programa, prispeva k zmanjševanju napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju, kakor je načrtovano v programu, bi nadalje prispevalo k zmanjševanju tveganja za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Program za stabilnost je v celoti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Z usmeritvijo na ukrepe, ki imajo neposreden proračunski vpliv, je v programu za stabilnost in poročilu o izvajanju predvidena preusmeritev porabe na kategorije, ki povečujejo rast, kot so raziskave in razvoj, infrastruktura in izobraževanje. Poročilo o izvajanju prav tako vsebuje podatke o reformah javne uprave, sistema zdravstvenega varstva ter o uvedbi novega srednjeročnega proračunskega okvira, ki so ključni elementi proračunske konsolidacije iz programa za stabilnost. |
| --- | --- |

(9)

Program za stabilnost je v celoti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Z usmeritvijo na ukrepe, ki imajo neposreden proračunski vpliv, je v programu za stabilnost in poročilu o izvajanju predvidena preusmeritev porabe na kategorije, ki povečujejo rast, kot so raziskave in razvoj, infrastruktura in izobraževanje. Poročilo o izvajanju prav tako vsebuje podatke o reformah javne uprave, sistema zdravstvenega varstva ter o uvedbi novega srednjeročnega proračunskega okvira, ki so ključni elementi proračunske konsolidacije iz programa za stabilnost.

| (10) | Proračunska strategija v programu je samo delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, vključenimi v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, pripravljenimi v okviru lizbonske strategije, saj se strukturno izboljšanje za dosego srednjeročnega cilja ne zdi zadostno. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je samo delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, vključenimi v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, pripravljenimi v okviru lizbonske strategije, saj se strukturno izboljšanje za dosego srednjeročnega cilja ne zdi zadostno.

| (11) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (4).

Splošni zaključek je, da program ob stopnji rasti, ki ostaja blizu potencialne rasti, predvideva počasno napredovanje v smeri doseganja srednjeročnega cilja s prilagoditvijo, ki bo najmočnejša na koncu programskega obdobja in temelji na omejitvi odhodkov, ki ni v celoti določena. Po letu 2008 obstaja tveganje za uresničitev proračunskih ciljev in srednjeročni cilj morda ne bo dosežen do konca programskega obdobja. V posodobljeni različici programa ni podatkov o tem, kako se bo financiralo znižanje davkov, ki je napovedano za leto 2010. Pričakuje se, da se bo javni dolg leta 2007 znižal na nekoliko pod referenčno vrednost, tj. 60 % BDP, v prihodnjih letih pa se bo nadalje počasi zmanjševal. Zdi se, da Avstrija ni izpostavljena velikemu tveganju, kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Ob upoštevanju zgornje ocene naj Avstrija izkoristi primanjkljaj, ki je bil leta 2007 nekoliko nižji od načrtovanega, in pospeši prilagoditev v letu 2008 ter podkrepi prilagoditev, načrtovano za zadnji dve leti programskega obdobja, s posebnimi in zadostnimi ukrepi, vključno s financiranjem predvidene davčne reforme. Srednjeročni cilj naj bi bil tako dosežen prej, kot je predvideno v programu, zlasti z bolj doslednim omejevanjem odhodkov in z uporabo nepričakovanih davčnih prihodkov za proračunsko konsolidacijo.

Svet ugotavlja tudi, da bi bili takšni ukrepi v skladu z usmeritvami fiskalnih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS nov. 2007 | 3,3 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 |
| COM nov. 2007 | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | ni podatkov |
| PS mar. 2007 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS nov. 2007 | 1,5 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| COM nov. 2007 | 1,7 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | ni podatkov |
| PS mar. 2007 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS nov. 2007 | – 0,5 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |
| COM nov. 2007 (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,8 | 0,8 | ni podatkov |
| PS mar. 2007 | – 0,3 | 0,1 | – 0,1 | 0,1 | 0,3 |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 3,2 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
| COM nov. 2007 | 3,3 | 4,6 | 5,2 | 5,3 | ni podatkov |
| PS mar. 2007 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 1,4 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,2 | 0,4 |
| COM nov. 2007 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | ni podatkov |
| PS mar. 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 1,5 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 |
| COM nov. 2007 | 1,4 | 1,7 | 1,8 | 2,0 | ni podatkov |
| PS mar. 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| COM nov. 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | ni podatkov |
| PS mar. 2007 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,2 |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,4 | 0,1 |
| COM nov. 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | ni podatkov |
| PS mar. 2007 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,2 | 0,2 |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 61,7 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 |
| COM nov. 2007 | 61,7 | 60,0 | 58,4 | 57,2 | ni podatkov |
| PS mar. 2007 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

PS nov. 2007

3,3

3,4

2,4

2,5

2,5

COM nov. 2007

3,3

3,3

2,7

2,4

ni podatkov

PS mar. 2007

3,1

2,7

2,3

2,5

2,6

Inflacija po HICP

(%)

PS nov. 2007

1,5

1,9

2,0

2,0

2,0

COM nov. 2007

1,7

1,9

1,9

1,8

ni podatkov

PS mar. 2007

1,5

1,6

1,7

1,7

1,8

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS nov. 2007

– 0,5

0,4

0,4

0,5

0,5

COM nov. 2007 (6)

– 0,4

0,4

0,8

0,8

ni podatkov

PS mar. 2007

– 0,3

0,1

– 0,1

0,1

0,3

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS nov. 2007

3,2

3,5

3,7

3,7

3,7

COM nov. 2007

3,3

4,6

5,2

5,3

ni podatkov

PS mar. 2007

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 1,4

– 0,7

– 0,6

– 0,2

0,4

COM nov. 2007

– 1,4

– 0,8

– 0,7

– 0,4

ni podatkov

PS mar. 2007

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,4

Primarni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

1,5

2,0

2,1

2,3

2,8

COM nov. 2007

1,4

1,7

1,8

2,0

ni podatkov

PS mar. 2007

1,9

2,0

2,1

2,6

3,1

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,4

0,1

COM nov. 2007

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

ni podatkov

PS mar. 2007

– 1,0

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,2

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 1,2

– 0,7

– 0,6

– 0,4

0,1

COM nov. 2007

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

ni podatkov

PS mar. 2007

– 1,0

– 0,8

– 0,4

– 0,2

0,2

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS nov. 2007

61,7

59,9

58,4

57,0

55,4

COM nov. 2007

61,7

60,0

58,4

57,2

ni podatkov

PS mar. 2007

62,2

61,2

59,9

58,5

56,8

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V oceni je bila upoštevana zlasti jesenska napoved služb Komisije in ocena poročila o izvajanju nacionalnega programa reform, ki jo je Komisija objavila oktobra 2007.

(3)  Če bodo dodatni odhodki za vojaško opremo obravnavani kot enkratni ukrep (kot v programu, kot je razvidno iz pregledne razpredelnice v nadaljevanju, vendar ne v izračunih služb Komisije), bo prilagoditev strukturnega primanjkljaja za 0,2 odstotne točke nižja, kot če ti enkratni ukrepi ne bi bili upoštevani.

(4)  Manjkajo zlasti podatki o nekaterih komponentah razmerja med javnim dolgom in primanjkljajem (SFA) ter nekateri podatki o dolgoročni vzdržnosti.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti 2,2 % v 2006 in 2,4 % v 2007–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Glede na najnovejši program znašajo enkratni in drugi začasni ukrepi 0,2 % BDP leta 2007 in 2008 ter 0,1 % BDP leta 2009; vsi povečujejo primanjkljaj (poraba za vojaško opremo). V jesenski napovedi služb Komisije ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov, saj službe Komisije teh odhodkov za vojaško opremo ne obravnavajo kot enkratne ukrepe.

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/5

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o posodobljeni različici programa Slovenije za stabilnost, 2007–2010

(2008/C 74/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 proučil posodobljeno različico programa Slovenije za stabilnost, ki zajema obdobje 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 proučil posodobljeno različico programa Slovenije za stabilnost, ki zajema obdobje 2007–2010.

| (2) | Na splošno visoka rast BDP, ki jo je bilo v zadnjem desetletju opaziti v Sloveniji, je dosegla najvišjo stopnjo v prvem letu članstva v euroobmočju. Vendar je bilo leta 2007 zabeleženo tudi občutno zvišanje inflacije, predvsem zaradi gibanja cen blaga in premajhne konkurence v nekaterih sektorjih, kar bi lahko leta 2008 vplivalo na plače
  V času priprav na vstop v EU in euroobmočje je bil na podlagi visoke gospodarske rasti dosežen viden napredek pri konsolidaciji javnih financ. V prihodnje bo za spodbujanje makroekonomske stabilnosti in nižjo inflacijo treba povečati produktivnost delovne sile, z njo v skladu ohraniti gibanje plač ter si še naprej prizadevati za boljše rezultate na proračunskem področju. Reševanje vprašanja nedavnega povišanja inflacije v Sloveniji bi pripomoglo k ohranjanju konkurenčnosti tega izvozno usmerjenega gospodarstva. Poleg tega ostaja izziv dolgoročna vzdržnost javnih financ, saj naj bi imelo staranje prebivalstva velik vpliv na proračun, če ne bodo predvidene nadaljnje pokojninske reforme. V podporo sedanjemu procesu za zmanjšanje zaostanka gospodarstva bo treba nadaljevati s strukturnimi reformami, zlasti na trgu dela in proizvodov. V zvezi s tem bo koristno tudi nadalje preusmeriti javne odhodke na kategorije, ki spodbujajo rast, ter hkrati odpraviti proračunsko nefleksibilnost in izboljšati učinkovitost porabe. |
| --- | --- |

(2)

Na splošno visoka rast BDP, ki jo je bilo v zadnjem desetletju opaziti v Sloveniji, je dosegla najvišjo stopnjo v prvem letu članstva v euroobmočju. Vendar je bilo leta 2007 zabeleženo tudi občutno zvišanje inflacije, predvsem zaradi gibanja cen blaga in premajhne konkurence v nekaterih sektorjih, kar bi lahko leta 2008 vplivalo na plače

V času priprav na vstop v EU in euroobmočje je bil na podlagi visoke gospodarske rasti dosežen viden napredek pri konsolidaciji javnih financ. V prihodnje bo za spodbujanje makroekonomske stabilnosti in nižjo inflacijo treba povečati produktivnost delovne sile, z njo v skladu ohraniti gibanje plač ter si še naprej prizadevati za boljše rezultate na proračunskem področju. Reševanje vprašanja nedavnega povišanja inflacije v Sloveniji bi pripomoglo k ohranjanju konkurenčnosti tega izvozno usmerjenega gospodarstva. Poleg tega ostaja izziv dolgoročna vzdržnost javnih financ, saj naj bi imelo staranje prebivalstva velik vpliv na proračun, če ne bodo predvidene nadaljnje pokojninske reforme. V podporo sedanjemu procesu za zmanjšanje zaostanka gospodarstva bo treba nadaljevati s strukturnimi reformami, zlasti na trgu dela in proizvodov. V zvezi s tem bo koristno tudi nadalje preusmeriti javne odhodke na kategorije, ki spodbujajo rast, ter hkrati odpraviti proračunsko nefleksibilnost in izboljšati učinkovitost porabe.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP upočasnila, in sicer s 5,8 % leta 2007 na 4,6 % leta 2008 ter 4,1 % leta 2009, nato pa se bo začela povečevati in do konca programskega obdobja dosegla 4,5 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, čeprav so zunanja tveganja od predložitve programa za stabilnost zdaj večja. Po nepričakovanem zvišanju inflacije leta 2007 so napovedi iz programa glede inflacije precej višje kot v lanskoletnem scenariju. Kljub temu se zdijo za leto 2008 še vedno nizke, če upoštevamo nedavna gibanja cen hrane in energije. Sekundarni učinki visokega povišanja inflacije leta 2007 ter vpliv povečanja plač v javnem sektorju na zasebni sektor bi lahko povzročili še večje razlike v inflaciji v euroobmočju. Če se razmere ne bodo spremenile, bi to lahko pomenilo manj ugoden razvoj konkurenčnosti, kot je sicer predvideno v programu |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP upočasnila, in sicer s 5,8 % leta 2007 na 4,6 % leta 2008 ter 4,1 % leta 2009, nato pa se bo začela povečevati in do konca programskega obdobja dosegla 4,5 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, čeprav so zunanja tveganja od predložitve programa za stabilnost zdaj večja. Po nepričakovanem zvišanju inflacije leta 2007 so napovedi iz programa glede inflacije precej višje kot v lanskoletnem scenariju. Kljub temu se zdijo za leto 2008 še vedno nizke, če upoštevamo nedavna gibanja cen hrane in energije. Sekundarni učinki visokega povišanja inflacije leta 2007 ter vpliv povečanja plač v javnem sektorju na zasebni sektor bi lahko povzročili še večje razlike v inflaciji v euroobmočju. Če se razmere ne bodo spremenile, bi to lahko pomenilo manj ugoden razvoj konkurenčnosti, kot je sicer predvideno v programu

| (4) | Za leto 2007 je bil javnofinančni primanjkljaj v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjen na 0,7 % BDP, pri čemer je ciljni primanjkljaj v programu iz leta 2006 znašal 1,5 % BDP. Do razlike je prišlo predvsem zaradi pozitivnega baznega učinka iz leta 2006 in nominalne rasti BDP, ki je bila leta 2007 višja od pričakovane. Hkrati pa je bilo tudi v posodobljeni različici programa iz leta 2007 predvideno, da bodo prihodki, višji od načrtovanih, deloma izravnani z rastjo odhodkov, ki naj bi presegla načrtovano v programu za leto 2006. Vendar novejši podatki na podlagi plačil kažejo boljši rezultat in morebiti celo majhen presežek v letu 2007. Na splošno je bilo izvrševanje proračuna leta 2007 v skladu z mnenjem Sveta z dne 27. februarja 2007 o programu stabilnosti iz leta 2006 (3), v katerem je bila Slovenija pozvana, naj izkoristi dobre gospodarske pogoje, vključno s proračunskim rezultatom leta 2006, ki je bil boljši od pričakovanega, in pospeši doseganje srednjeročnega cilja. Svet ugotavlja, da je izvrševanje proračuna leta 2007 potekalo tudi v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 pripravila Euroskupina. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2007 je bil javnofinančni primanjkljaj v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjen na 0,7 % BDP, pri čemer je ciljni primanjkljaj v programu iz leta 2006 znašal 1,5 % BDP. Do razlike je prišlo predvsem zaradi pozitivnega baznega učinka iz leta 2006 in nominalne rasti BDP, ki je bila leta 2007 višja od pričakovane. Hkrati pa je bilo tudi v posodobljeni različici programa iz leta 2007 predvideno, da bodo prihodki, višji od načrtovanih, deloma izravnani z rastjo odhodkov, ki naj bi presegla načrtovano v programu za leto 2006. Vendar novejši podatki na podlagi plačil kažejo boljši rezultat in morebiti celo majhen presežek v letu 2007. Na splošno je bilo izvrševanje proračuna leta 2007 v skladu z mnenjem Sveta z dne 27. februarja 2007 o programu stabilnosti iz leta 2006 (3), v katerem je bila Slovenija pozvana, naj izkoristi dobre gospodarske pogoje, vključno s proračunskim rezultatom leta 2006, ki je bil boljši od pričakovanega, in pospeši doseganje srednjeročnega cilja. Svet ugotavlja, da je izvrševanje proračuna leta 2007 potekalo tudi v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 pripravila Euroskupina.

| (5) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije iz posodobljene različice programa je doseganje srednjeročnega cilja, tj. strukturnega primanjkljaja (ciklično prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 1 % BDP, pri čemer je kljub določenemu zmanjšanju leta 2008 predvideno, da bo rezerva v celotnem programskem obdobju naraščala. Do te spremembe v primerjavi s ciljem iz predhodnega programa, tj. da bi bil srednjeročni cilj dosežen do leta 2009, je prišlo na podlagi omenjenega rezultata leta 2006 (predvsem odraz višje nominalne rasti BDP), ki je bil boljši od pričakovanega in iz katerega je bilo mogoče sklepati, da je bil srednjeročni cilj na splošno dosežen že leta 2006. Načrtovani nominalni primanjkljaj v posodobljeni različici programa iz leta 2007 je bil v celotnem programskem obdobju zaradi boljšega izhodiščnega položaja za okoli 0,5 odstotne točke BDP nižji kot v programu iz leta 2006
  Leta 2008 se bo primanjkljaj predvidoma povečal na 0,9 % BDP, nato pa se bo postopoma zmanjševal, pri čemer je največja prilagoditev načrtovana v zadnjem letu programskega obdobja. Podobno bo po pričakovanjih primarni presežek do leta 2010 znašal malo nad 1 % BDP. Načrtovana konsolidacija temelji na omejitvi odhodkov, ki razen v letu 2008 več kot izravnava postopno zmanjševanje deleža prihodkov. Predvideno zmanjšanje primarnih odhodkov v programskem obdobju znaša 2,25 odstotne točke BDP. Kljub temu, da je bilo zasnovano precej široko, odraža predvsem omejeno gibanje socialne porabe, ki predstavlja tretjino celotne konsolidacije. Vzrok za postopno zmanjšanje deleža prihodkov za 1,75 odstotne točke, na katerega močno vpliva sedanja davčna reforma, so predvsem posredni davki, medtem ko naj bi se neposredni davki predvidoma nekoliko povečali. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije iz posodobljene različice programa je doseganje srednjeročnega cilja, tj. strukturnega primanjkljaja (ciklično prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 1 % BDP, pri čemer je kljub določenemu zmanjšanju leta 2008 predvideno, da bo rezerva v celotnem programskem obdobju naraščala. Do te spremembe v primerjavi s ciljem iz predhodnega programa, tj. da bi bil srednjeročni cilj dosežen do leta 2009, je prišlo na podlagi omenjenega rezultata leta 2006 (predvsem odraz višje nominalne rasti BDP), ki je bil boljši od pričakovanega in iz katerega je bilo mogoče sklepati, da je bil srednjeročni cilj na splošno dosežen že leta 2006. Načrtovani nominalni primanjkljaj v posodobljeni različici programa iz leta 2007 je bil v celotnem programskem obdobju zaradi boljšega izhodiščnega položaja za okoli 0,5 odstotne točke BDP nižji kot v programu iz leta 2006

Leta 2008 se bo primanjkljaj predvidoma povečal na 0,9 % BDP, nato pa se bo postopoma zmanjševal, pri čemer je največja prilagoditev načrtovana v zadnjem letu programskega obdobja. Podobno bo po pričakovanjih primarni presežek do leta 2010 znašal malo nad 1 % BDP. Načrtovana konsolidacija temelji na omejitvi odhodkov, ki razen v letu 2008 več kot izravnava postopno zmanjševanje deleža prihodkov. Predvideno zmanjšanje primarnih odhodkov v programskem obdobju znaša 2,25 odstotne točke BDP. Kljub temu, da je bilo zasnovano precej široko, odraža predvsem omejeno gibanje socialne porabe, ki predstavlja tretjino celotne konsolidacije. Vzrok za postopno zmanjšanje deleža prihodkov za 1,75 odstotne točke, na katerega močno vpliva sedanja davčna reforma, so predvsem posredni davki, medtem ko naj bi se neposredni davki predvidoma nekoliko povečali.

| (6) | Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo za leto 2008 v glavnem uravnotežena, v zadnjih letih programskega obdobja pa bi bili lahko proračunski rezultati nekoliko slabši od pričakovanih. V letu 2008 možnost pozitivnega baznega učinka zaradi potencialno boljšega proračunskega rezultata od pričakovanega iz leta 2007 izravna tveganja v zvezi s sedanjim poslabšanjem zunanjih okoliščin. Kasneje obstajajo določena tveganja za izvajanje proračunske strategije, zlasti ker naj bi bilo po načrtih zmanjšanje odhodkov v veliki meri izvedeno v zadnjih letih programskega obdobja, ne da bi bili vsi temeljni ukrepi dovolj podrobno opisani. Ta tveganja so nekoliko manjša zaradi uspehov Slovenije v zadnjih letih, iz katerih je mogoče sklepati, da bi bili rezultati lahko boljši od pričakovanih |
| --- | --- |

(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo za leto 2008 v glavnem uravnotežena, v zadnjih letih programskega obdobja pa bi bili lahko proračunski rezultati nekoliko slabši od pričakovanih. V letu 2008 možnost pozitivnega baznega učinka zaradi potencialno boljšega proračunskega rezultata od pričakovanega iz leta 2007 izravna tveganja v zvezi s sedanjim poslabšanjem zunanjih okoliščin. Kasneje obstajajo določena tveganja za izvajanje proračunske strategije, zlasti ker naj bi bilo po načrtih zmanjšanje odhodkov v veliki meri izvedeno v zadnjih letih programskega obdobja, ne da bi bili vsi temeljni ukrepi dovolj podrobno opisani. Ta tveganja so nekoliko manjša zaradi uspehov Slovenije v zadnjih letih, iz katerih je mogoče sklepati, da bi bili rezultati lahko boljši od pričakovanih

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se srednjeročni cilj programa ohrani skozi vse programsko obdobje, vendar z morebitno manjšo rezervo, kot je bila načrtovana, v zadnjih letih. Manjše poslabšanje strukturnega salda, predvideno za leto 2008, se lahko izkaže za prociklično, čeprav so negativna zunanja tveganja sedaj večja. To ne bi bilo v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti. Poleg tega se zdi restriktivnejša fiskalna naravnanost od trenutno predvidene za leto 2008 primerna glede na sedanje močne inflacijske pritiske. Svet ugotavlja, da bi bilo to tudi v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 pripravila Euroskupina in v katerih je pozvala k skrbnemu oblikovanju načrtov fiskalne politike za leto 2008, da bi se izognili povečevanju makroekonomskih neravnovesij. Po letu 2008 je naravnanost fiskalne politike iz programa skladna s paktom. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se srednjeročni cilj programa ohrani skozi vse programsko obdobje, vendar z morebitno manjšo rezervo, kot je bila načrtovana, v zadnjih letih. Manjše poslabšanje strukturnega salda, predvideno za leto 2008, se lahko izkaže za prociklično, čeprav so negativna zunanja tveganja sedaj večja. To ne bi bilo v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti. Poleg tega se zdi restriktivnejša fiskalna naravnanost od trenutno predvidene za leto 2008 primerna glede na sedanje močne inflacijske pritiske. Svet ugotavlja, da bi bilo to tudi v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 pripravila Euroskupina in v katerih je pozvala k skrbnemu oblikovanju načrtov fiskalne politike za leto 2008, da bi se izognili povečevanju makroekonomskih neravnovesij. Po letu 2008 je naravnanost fiskalne politike iz programa skladna s paktom.

| (8) | Zdi se, da je Slovenija, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena visokemu tveganju. Proračunsko stanje, kot je za leto 2007 napovedano v programu, je v primerjavi z letom 2006 ostalo večinoma nespremenjeno in komaj zadostuje za dolgoročno stabilizacijo deleža dolga, pri čemer je treba upoštevati še proračunski vpliv staranja prebivalstva. Vendar je vpliv staranja prebivalstva precej nad povprečjem EU, kar kaže predvsem na opaznejše povečanje odhodkov za pokojnine. Visoki primarni presežki v srednjeročnem obdobju in zlasti nadaljnji ukrepi, namenjeni omejitvi precejšnjega povečevanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva, bi prispevali k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Zdi se, da je Slovenija, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena visokemu tveganju. Proračunsko stanje, kot je za leto 2007 napovedano v programu, je v primerjavi z letom 2006 ostalo večinoma nespremenjeno in komaj zadostuje za dolgoročno stabilizacijo deleža dolga, pri čemer je treba upoštevati še proračunski vpliv staranja prebivalstva. Vendar je vpliv staranja prebivalstva precej nad povprečjem EU, kar kaže predvsem na opaznejše povečanje odhodkov za pokojnine. Visoki primarni presežki v srednjeročnem obdobju in zlasti nadaljnji ukrepi, namenjeni omejitvi precejšnjega povečevanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva, bi prispevali k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je program za stabilnost skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Oba dokumenta zlasti upoštevata glavne reformne ukrepe, ki se izvajajo, kot so celostna davčna reforma, naložbe v infrastrukturo in spremembe sistema socialnih transferjev. V programu ni podrobne kvalitativne ocene splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Posredovani pa so bili podatki, pa čeprav ne na sistematičen način, o neposrednem proračunskem vplivu večjih predvidenih reform, kar je bilo upoštevano v proračunskih napovedih. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program za stabilnost skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Oba dokumenta zlasti upoštevata glavne reformne ukrepe, ki se izvajajo, kot so celostna davčna reforma, naložbe v infrastrukturo in spremembe sistema socialnih transferjev. V programu ni podrobne kvalitativne ocene splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Posredovani pa so bili podatki, pa čeprav ne na sistematičen način, o neposrednem proračunskem vplivu večjih predvidenih reform, kar je bilo upoštevano v proračunskih napovedih.

| (10) | Proračunska strategija v programu je le deloma skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. Zlasti manjkajo pomembni nadaljnji ukrepi za okrepitev reforme pokojninskega sistema, da bi bila zagotovljena dolgoročna vzdržnost. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je le deloma skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. Zlasti manjkajo pomembni nadaljnji ukrepi za okrepitev reforme pokojninskega sistema, da bi bila zagotovljena dolgoročna vzdržnost.

| (11) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4).

Splošni zaključek je, da je Slovenija leta 2007 dosegla srednjeročni cilj, kar je dve leti prej, kot je bilo določeno v predhodnih načrtih, in da naj bi bil v skladu s programom srednjeročni cilj upoštevan z naraščajočo rezervo v programskem obdobju. Iz najnovejših razpoložljivih podatkov je mogoče za leto 2007 sklepati, da je bil proračunski rezultat boljši od pričakovanega in da je bil morda dosežen celo majhen presežek. Vendar pa je za leto 2008 predvideno, da se bo strukturni saldo nekoliko poslabšal, navkljub napovedim, da se bo visoka rast nadaljevala. Tveganja za proračunske napovedi v letu 2008 so na splošno uravnotežena. Proračunski rezultati bodo morda v zadnjih letih programskega obdobja nekoliko slabši od pričakovanih, predvsem zaradi tveganj, povezanih z načrtovano omejitvijo odhodkov. Fiskalna naravnanost leta 2008 se lahko izkaže za prociklično. Restriktivnejša fiskalna naravnanost od trenutno predvidene za leto 2008 se zdi primerna glede na sedanje močne inflacijske pritiske. Kar zadeva predvidevanja glede inflacije, zaskrbljenost povzroča tudi načrtovano visoko povišanje v okviru dogovorov o plačah v javnem sektorju. Kljub sedanji nizki stopnji dolga se ocenjuje, da v Sloveniji obstaja visoko tveganje glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ zaradi napovedanega znatnega proračunskega vpliva, ki ga bo imelo staranje prebivalstva.

Ob upoštevanju zgornje ocene je Slovenija pozvana, naj:

| (i) | si na podlagi rezultata leta 2007, ki bo verjetno boljši od pričakovanega, prizadeva, da bo proračunski položaj leta 2008 in pozneje boljši od načrtovanega v programu ter se tako izogne procikličnim politikam; |
| --- | --- |

(i)

si na podlagi rezultata leta 2007, ki bo verjetno boljši od pričakovanega, prizadeva, da bo proračunski položaj leta 2008 in pozneje boljši od načrtovanega v programu ter se tako izogne procikličnim politikam;

| (ii) | bo pripravljena sprejeti nadaljnje ukrepe za omejitev inflacijskih pritiskov, pri čemer naj priporočeno fiskalno naravnanost dopolni z ustrezno politiko plač, trga dela in konkurenčno politiko; |
| --- | --- |

(ii)

bo pripravljena sprejeti nadaljnje ukrepe za omejitev inflacijskih pritiskov, pri čemer naj priporočeno fiskalno naravnanost dopolni z ustrezno politiko plač, trga dela in konkurenčno politiko;

| (iii) | ob upoštevanju načrtovanega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti z nadaljnjim izvajanjem reform pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

(iii)

ob upoštevanju načrtovanega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti z nadaljnjim izvajanjem reform pokojninskega sistema.

Svet tudi ugotavlja, da bi bilo tako ravnanje v skladu z usmeritvami za proračunske politike, ki jih je aprila 2007 pripravila Euroskupina.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS nov. 2007 | 5,7 | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 |
| COM nov. 2007 | 5,7 | 6,0 | 4,6 | 4,0 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS nov. 2007 | 2,5 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 |
| COM nov. 2007 | 2,5 | 3,5 | 3,7 | 2,9 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS nov. 2007 | – 0,2 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 |
| COM nov. 2007 (6) | – 0,2 | 0,9 | 0,8 | 0,3 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 0,5 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 2,8 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 |
| COM nov. 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 2,6 | – 1,9 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 1,2 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 |
| COM nov. 2007 | – 1,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,8 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 0,2 | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 |
| COM nov. 2007 | 0,2 | 0,7 | 0,3 | 0,4 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,1 |
| COM nov. 2007 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 1,1 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,1 |
| COM nov. 2007 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 27,1 | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 |
| COM nov. 2007 | 27,1 | 25,6 | 24,5 | 23,8 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | ni podatkov |
| Program za stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

PS nov. 2007

5,7

5,8

4,6

4,1

4,5

COM nov. 2007

5,7

6,0

4,6

4,0

ni podatkov

PS dec. 2006

4,7

4,3

4,2

4,1

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS nov. 2007

2,5

3,4

3,5

2,8

2,6

COM nov. 2007

2,5

3,5

3,7

2,9

ni podatkov

PS dec. 2006

2,7

2,7

2,5

2,2

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS nov. 2007

– 0,2

0,7

0,5

0,1

0,2

COM nov. 2007 (6)

– 0,2

0,9

0,8

0,3

ni podatkov

PS dec. 2006

– 0,5

– 0,2

0,0

0,3

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 2,8

– 3,5

– 3,1

– 2,0

– 1,6

COM nov. 2007

– 2,6

– 3,3

– 2,6

– 1,9

ni podatkov

PS dec. 2006

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 1,2

– 0,6

– 0,9

– 0,6

0,0

COM nov. 2007

– 1,2

– 0,7

– 1,0

– 0,8

ni podatkov

PS dec. 2006

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

0,2

0,7

0,2

0,6

1,1

COM nov. 2007

0,2

0,7

0,3

0,4

ni podatkov

PS dec. 2006

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 1,1

– 0,9

– 1,1

– 0,7

– 0,1

COM nov. 2007

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

ni podatkov

PS dec. 2006

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 1,1

– 0,8

– 1,0

– 0,7

– 0,1

COM nov. 2007

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

ni podatkov

PS dec. 2006

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS nov. 2007

27,1

25,6

24,7

23,8

22,5

COM nov. 2007

27,1

25,6

24,5

23,8

ni podatkov

PS dec. 2006

28,5

28,2

28,3

27,7

ni podatkov

Program za stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena upošteva zlasti jesensko napoved služb Komisije in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 71, 28.3.2007, str. 9.

(4)  Manjkajo zlasti podatki o nekaterih zunanjih predpostavkah („Svetovna rast BDP, brez EU“, „Svetovni obseg uvoza, brez EU“), nekaterih postavkah v sektorskih saldih ter o razčlenitvi uskladitve stanj in tokov stopnje dolga.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,2 %, 4,9 %, 4,7 % in 4,5 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Glede na najnovejši program znašajo enkratni in drugi začasni ukrepi 0,1 % BDP leta 2007 in 0,1 % leta 2008, pri čemer oboji povečujejo primanjkljaj. V napovedi služb Komisije ni nobenih enkratnih ukrepov, saj službe Komisije teh ukrepov ne obravnavajo kot enkratne ukrepe.

Vir:

Program za stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/10

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o posodobljeni različici programa Irske za stabilnost, 2007–2010

(2008/C 74/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Irske za stabilnost, ki zajema obdobje od 2007 do 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Irske za stabilnost, ki zajema obdobje od 2007 do 2010.

| (2) | Po več kot desetletju cvetoče gospodarske rasti je dohodek na prebivalca v irskem gospodarstvu med najvišjimi v Evropski uniji. Ta razvoj sta podprla najprej močna rast izvoza in v zadnjem času hitro rastoče domače povpraševanje. V tem obdobju so se javne finance znatno izboljšale in tako omogočile izrazito zmanjšanje deleža javnega dolga.
  Gospodarstvo zdaj prehaja v obdobje nižje rasti, ki ga zaznamuje poslabšanje konkurenčnosti zaradi nedavnega neugodnega razvoja produktivnosti in cen, zaostrenega zaradi izpostavljenosti gospodarstvoma Združenih držav Amerike in Združenega kraljestva. Na domačem trgu je upočasnitev rasti odraz vrnitve na bolj trajnostne ravni dejavnosti v sektorju stanovanjske gradnje, oslabitve vrednosti sredstev in naraščajoče brezposelnosti. Ob upoštevanju predvidenih manjših davčnih prihodkov in pričakovanju višje porabe za izboljšanje javnih storitev zaradi dolgega obdobja proračunskih presežkov, bi ti dogodki lahko pomenili izziv za javne finance, kljub njihovemu na splošno stabilnemu položaju. Kratkoročne in dolgoročne napovedi glede javnih financ tudi opozarjajo na nujno reševanje vprašanj o njihovi dolgoročni vzdržnosti, povezani s staranjem prebivalstva. |
| --- | --- |

(2)

Po več kot desetletju cvetoče gospodarske rasti je dohodek na prebivalca v irskem gospodarstvu med najvišjimi v Evropski uniji. Ta razvoj sta podprla najprej močna rast izvoza in v zadnjem času hitro rastoče domače povpraševanje. V tem obdobju so se javne finance znatno izboljšale in tako omogočile izrazito zmanjšanje deleža javnega dolga.

Gospodarstvo zdaj prehaja v obdobje nižje rasti, ki ga zaznamuje poslabšanje konkurenčnosti zaradi nedavnega neugodnega razvoja produktivnosti in cen, zaostrenega zaradi izpostavljenosti gospodarstvoma Združenih držav Amerike in Združenega kraljestva. Na domačem trgu je upočasnitev rasti odraz vrnitve na bolj trajnostne ravni dejavnosti v sektorju stanovanjske gradnje, oslabitve vrednosti sredstev in naraščajoče brezposelnosti. Ob upoštevanju predvidenih manjših davčnih prihodkov in pričakovanju višje porabe za izboljšanje javnih storitev zaradi dolgega obdobja proračunskih presežkov, bi ti dogodki lahko pomenili izziv za javne finance, kljub njihovemu na splošno stabilnemu položaju. Kratkoročne in dolgoročne napovedi glede javnih financ tudi opozarjajo na nujno reševanje vprašanj o njihovi dolgoročni vzdržnosti, povezani s staranjem prebivalstva.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s 4,8 % leta 2007 na povprečno 3,5 % v ostalem programskem obdobju. Ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2), se zdi verjeten. Iz njega je razvidno zlasti obsežno usklajevanje v stanovanjskem sektorju, do določene mere izravnano z nadaljnjim okrevanjem neto izvoza. Napovedi v programu glede inflacije se zdijo nekoliko nizke za leto 2008, če upoštevamo nedavna gibanja cen hrane in energije, toda uresničljive v prihodnje. Napovedi glede inflacije in konkurenčnosti v zadnjih letih programa temeljijo na izboljšanju produktivnosti in manjšem pritisku na povečevanje plač zaradi upočasnitve rasti trga dela. Program za stabilnost tudi predvideva zmanjšanje zunanjega primanjkljaja, ki je v skladu s šibkejšim domačim povpraševanjem. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s 4,8 % leta 2007 na povprečno 3,5 % v ostalem programskem obdobju. Ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2), se zdi verjeten. Iz njega je razvidno zlasti obsežno usklajevanje v stanovanjskem sektorju, do določene mere izravnano z nadaljnjim okrevanjem neto izvoza. Napovedi v programu glede inflacije se zdijo nekoliko nizke za leto 2008, če upoštevamo nedavna gibanja cen hrane in energije, toda uresničljive v prihodnje. Napovedi glede inflacije in konkurenčnosti v zadnjih letih programa temeljijo na izboljšanju produktivnosti in manjšem pritisku na povečevanje plač zaradi upočasnitve rasti trga dela. Program za stabilnost tudi predvideva zmanjšanje zunanjega primanjkljaja, ki je v skladu s šibkejšim domačim povpraševanjem.

| (4) | Za leto 2007 je bil javnofinančni presežek v programu za stabilnost iz decembra 2007 ocenjen na 0,5 % BDP, pri čemer sta bili ciljni vrednosti 1,2 % BDP iz predhodne posodobljene različice programa za stabilnost in 0,9 % v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007. Ta popravek navzdol odraža odhodke, ki so bili višji od načrtovanih, in primanjkljaj prihodkov, oboje pa je deloma izravnal pozitivni bazni učinek iz leta 2006. Medtem ko je bil poslovni izid za odhodke na ravni države, kar zadeva gotovino, na splošno v skladu s proračunskimi načrti, je bila poraba večja od načrtovane na državni ravni, zlasti pri trenutnih javnofinančnih odhodkih za blago, storitve in kapitalsko podporo. Primanjkljaj prihodkov je nastal predvsem zaradi oslabitve nepremičninskega trga. Mnenje Sveta o predhodni posodobljeni različici programa za stabilnost (3) je bilo, „da je srednjeročno proračunsko stanje dobro. Kljub temu pa bi bilo preudarno ohraniti manevrski prostor za primer spremembe sedanjega vzorca rasti, na katerega v veliki meri vplivajo gibanja v stanovanjskem sektorju“. Proračunski rezultat leta 2007, ki je spodbudil znatno zmanjšanje strukturnega presežka, je omejil manevrski prostor za leto 2008. Svet ugotavlja, da kljub dejstvu, da je bil strukturni saldo boljši od srednjeročnega cilja, prekoračitve pri odhodkih leta 2007 pomenijo, da izvrševanje proračuna morda ni popolnoma v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila Evroskupina aprila 2007. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2007 je bil javnofinančni presežek v programu za stabilnost iz decembra 2007 ocenjen na 0,5 % BDP, pri čemer sta bili ciljni vrednosti 1,2 % BDP iz predhodne posodobljene različice programa za stabilnost in 0,9 % v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007. Ta popravek navzdol odraža odhodke, ki so bili višji od načrtovanih, in primanjkljaj prihodkov, oboje pa je deloma izravnal pozitivni bazni učinek iz leta 2006. Medtem ko je bil poslovni izid za odhodke na ravni države, kar zadeva gotovino, na splošno v skladu s proračunskimi načrti, je bila poraba večja od načrtovane na državni ravni, zlasti pri trenutnih javnofinančnih odhodkih za blago, storitve in kapitalsko podporo. Primanjkljaj prihodkov je nastal predvsem zaradi oslabitve nepremičninskega trga. Mnenje Sveta o predhodni posodobljeni različici programa za stabilnost (3) je bilo, „da je srednjeročno proračunsko stanje dobro. Kljub temu pa bi bilo preudarno ohraniti manevrski prostor za primer spremembe sedanjega vzorca rasti, na katerega v veliki meri vplivajo gibanja v stanovanjskem sektorju“. Proračunski rezultat leta 2007, ki je spodbudil znatno zmanjšanje strukturnega presežka, je omejil manevrski prostor za leto 2008. Svet ugotavlja, da kljub dejstvu, da je bil strukturni saldo boljši od srednjeročnega cilja, prekoračitve pri odhodkih leta 2007 pomenijo, da izvrševanje proračuna morda ni popolnoma v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila Evroskupina aprila 2007.

| (5) | Srednjeročni cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), je bil kljub oslabljenemu proračunskemu položaju leta 2007 dosežen z veliko rezervo. Strategija iz programa kaže na oslabitev strukturnega salda v letu 2008. Po izračunih na podlagi skupno dogovorjene metodologije naj bi se strukturni presežek v višini 0,5 % BDP leta 2007 predvidoma spremenil v primanjkljaj (okoli 0,5 % BDP) leta 2008 ter se v prihodnjih letih postopoma slabšal, dokler ne bo leta 2010 primanjkljaj znašal 0,75 % BDP.
  Nominalni saldo naj bi po pričakovanjih upadel s presežka 0,5 % BDP iz leta 2007 na primanjkljaj v višini okoli 1 % v preostalem programskem obdobju. Glede na proračunski rezultat v letu 2007, ki je bil slabši od pričakovanega (za 0,75 odstotne točke BDP), in šibko makroekonomsko ozadje so nominalni proračunski cilji za leti 2008 in 2009 brez dvoma nižji kot v predhodni posodobljeni različici (za 1,75 odstotne točke BDP). Program predvideva, da se bo delež prihodkov v letu 2008 še naprej zniževal, saj bo sestava rasti v manjši meri temeljila na davčnih prihodkih, odhodki pa naj bi se po pričakovanjih povečali ter tako odrazili učinek odločitev o porabi iz leta 2007 in prejšnjih let ter odločitev, ki so bile objavljene v proračunu leta 2008. Proračunske napovedi za leti 2009 in 2010 izrecno vključujejo nedodeljene rezerve in nepredvidene izdatke, ki znašajo 0,4 % BDP za leto 2009 oziroma 0,8 % BDP za leto 2010. V letih 2009 in 2010 naj bi se delež prihodkov še naprej zmanjševal, čeprav počasneje, delež odhodkov pa naj bi se predvidoma leta 2009 bolj ali manj ustalil in leta 2010 zmanjšal. Kljub vse slabšim gospodarskim in proračunskim razmeram se bodo sredstva za naložbe, izražena v odstotku BDP, v programskem obdobju predvidoma povečala, kar bi moralo podpreti dolgoročni proizvodni potencial gospodarstva. |
| --- | --- |

(5)

Srednjeročni cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), je bil kljub oslabljenemu proračunskemu položaju leta 2007 dosežen z veliko rezervo. Strategija iz programa kaže na oslabitev strukturnega salda v letu 2008. Po izračunih na podlagi skupno dogovorjene metodologije naj bi se strukturni presežek v višini 0,5 % BDP leta 2007 predvidoma spremenil v primanjkljaj (okoli 0,5 % BDP) leta 2008 ter se v prihodnjih letih postopoma slabšal, dokler ne bo leta 2010 primanjkljaj znašal 0,75 % BDP.

Nominalni saldo naj bi po pričakovanjih upadel s presežka 0,5 % BDP iz leta 2007 na primanjkljaj v višini okoli 1 % v preostalem programskem obdobju. Glede na proračunski rezultat v letu 2007, ki je bil slabši od pričakovanega (za 0,75 odstotne točke BDP), in šibko makroekonomsko ozadje so nominalni proračunski cilji za leti 2008 in 2009 brez dvoma nižji kot v predhodni posodobljeni različici (za 1,75 odstotne točke BDP). Program predvideva, da se bo delež prihodkov v letu 2008 še naprej zniževal, saj bo sestava rasti v manjši meri temeljila na davčnih prihodkih, odhodki pa naj bi se po pričakovanjih povečali ter tako odrazili učinek odločitev o porabi iz leta 2007 in prejšnjih let ter odločitev, ki so bile objavljene v proračunu leta 2008. Proračunske napovedi za leti 2009 in 2010 izrecno vključujejo nedodeljene rezerve in nepredvidene izdatke, ki znašajo 0,4 % BDP za leto 2009 oziroma 0,8 % BDP za leto 2010. V letih 2009 in 2010 naj bi se delež prihodkov še naprej zmanjševal, čeprav počasneje, delež odhodkov pa naj bi se predvidoma leta 2009 bolj ali manj ustalil in leta 2010 zmanjšal. Kljub vse slabšim gospodarskim in proračunskim razmeram se bodo sredstva za naložbe, izražena v odstotku BDP, v programskem obdobju predvidoma povečala, kar bi moralo podpreti dolgoročni proizvodni potencial gospodarstva.

| (6) | Tveganja za proračunske napovedi v programu so za leto 2008 na splošno videti uravnotežena. Vendar za prihodnja leta ni dovolj podatkov o tem, kateri širši ukrepi bodo sprejeti, da bi se sedanja rast porabe obdržala pod nominalno rastjo BDP, zlasti v zvezi s plačami v javnem sektorju in plačili socialnih transferjev, ki so se v zadnjih letih kot odstotek BDP precej povečali. Poleg tega obstajajo tudi tveganja v zvezi s prihodki, povezanimi s predhodnimi zavezami za zmanjšanje stopnje davkov in socialnih prispevkov. Medtem ko bi lahko bila vključitev rezerv za nepredvidene izdatke v proračunske napovedi odraz preudarnega načrtovanja, ni mogoče izključiti, da v prihodnosti morda ne bodo uporabljene za ukrepe za zmanjšanje prihodkov in/ali povečanje odhodkov. Mogoče bodo ti dejavniki izravnali pretekle ugodne rezultate Irske, saj je bil proračunski saldo na splošno boljši od predvidenega v zadnjem programu za stabilnost. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu so za leto 2008 na splošno videti uravnotežena. Vendar za prihodnja leta ni dovolj podatkov o tem, kateri širši ukrepi bodo sprejeti, da bi se sedanja rast porabe obdržala pod nominalno rastjo BDP, zlasti v zvezi s plačami v javnem sektorju in plačili socialnih transferjev, ki so se v zadnjih letih kot odstotek BDP precej povečali. Poleg tega obstajajo tudi tveganja v zvezi s prihodki, povezanimi s predhodnimi zavezami za zmanjšanje stopnje davkov in socialnih prispevkov. Medtem ko bi lahko bila vključitev rezerv za nepredvidene izdatke v proračunske napovedi odraz preudarnega načrtovanja, ni mogoče izključiti, da v prihodnosti morda ne bodo uporabljene za ukrepe za zmanjšanje prihodkov in/ali povečanje odhodkov. Mogoče bodo ti dejavniki izravnali pretekle ugodne rezultate Irske, saj je bil proračunski saldo na splošno boljši od predvidenega v zadnjem programu za stabilnost.

| (7) | Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu morda ne zadostuje, da bi se ohranil srednjeročni cilj programa po letu 2008. Medtem ko bo srednjeročni cilj v veliki meri dosežen leta 2008, bi proračunska naravnanost pozneje lahko povzročila, da se strukturni saldo odmakne od srednjeročnega cilja, kar ne bi bilo v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti – in Svet ugotavlja, da to prav tako ne bi bilo v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Evroskupina –, razen če bi varnostne rezerve, predvidene v programu kot rezerve za nepredvidene izdatke, ostale neporabljene, kar bi pomenilo znatno boljši davčni položaj in/ali večjo omejitev porabe, kot jo prikazuje program. V tem primeru je treba okrepiti strukturna prizadevanja, da se ohranita srednjeročni cilj in skladnost s paktom. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu morda ne zadostuje, da bi se ohranil srednjeročni cilj programa po letu 2008. Medtem ko bo srednjeročni cilj v veliki meri dosežen leta 2008, bi proračunska naravnanost pozneje lahko povzročila, da se strukturni saldo odmakne od srednjeročnega cilja, kar ne bi bilo v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti – in Svet ugotavlja, da to prav tako ne bi bilo v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Evroskupina –, razen če bi varnostne rezerve, predvidene v programu kot rezerve za nepredvidene izdatke, ostale neporabljene, kar bi pomenilo znatno boljši davčni položaj in/ali večjo omejitev porabe, kot jo prikazuje program. V tem primeru je treba okrepiti strukturna prizadevanja, da se ohranita srednjeročni cilj in skladnost s paktom.

| (8) | Zdi se, da je Irska izpostavljena srednje velikemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej večji od povprečja EU, kar je predvsem posledica napovedanega relativno velikega povečanja odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih, na kar delno vpliva zapadlost pokojninskega sistema. Vendar je delež bruto dolga leta 2007 precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, tako se za predhodno financiranje dela odhodkov za pokojnine v prihodnosti sredstva zbirajo v nacionalnem skladu za pokojninske rezerve. Proračunsko stanje leta 2007, kot ga ocenjuje program, čeprav slabše kot v predhodnem programu, še vedno prispeva k izravnavi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Vendar ne zadostuje za odpravo prihodnjih pritiskov glede porabe. Poleg tega bi lahko razvoj strukturnega salda, kot je načrtovan v programu do leta 2010, močno ogrozil vzdržnost javnih financ. Zato bi ohranitev visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in nadaljnje izvajanje ukrepov, namenjenih omejitvi znatnega povečanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva, prispevala k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Zdi se, da je Irska izpostavljena srednje velikemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej večji od povprečja EU, kar je predvsem posledica napovedanega relativno velikega povečanja odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih, na kar delno vpliva zapadlost pokojninskega sistema. Vendar je delež bruto dolga leta 2007 precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, tako se za predhodno financiranje dela odhodkov za pokojnine v prihodnosti sredstva zbirajo v nacionalnem skladu za pokojninske rezerve. Proračunsko stanje leta 2007, kot ga ocenjuje program, čeprav slabše kot v predhodnem programu, še vedno prispeva k izravnavi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Vendar ne zadostuje za odpravo prihodnjih pritiskov glede porabe. Poleg tega bi lahko razvoj strukturnega salda, kot je načrtovan v programu do leta 2010, močno ogrozil vzdržnost javnih financ. Zato bi ohranitev visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in nadaljnje izvajanje ukrepov, namenjenih omejitvi znatnega povečanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva, prispevala k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je program za stabilnost skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Program za stabilnost ne navaja podrobnejših podatkov o tem, kako program upošteva proračunski vpliv ukrepov, zajetih v poročilo o izvajanju. Vendar oba dokumenta opozarjata na osrednjo vlogo Pakta o stabilnosti in rasti, ki zagotavlja okvir za trajnostne proračunske politike na Irskem, medtem ko izvajanje nacionalnega razvojnega načrta 2007–2013 (za naložbe, zlasti v infrastrukturo) poudarjata kot ključno prednostno nalogo države. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program za stabilnost skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Program za stabilnost ne navaja podrobnejših podatkov o tem, kako program upošteva proračunski vpliv ukrepov, zajetih v poročilo o izvajanju. Vendar oba dokumenta opozarjata na osrednjo vlogo Pakta o stabilnosti in rasti, ki zagotavlja okvir za trajnostne proračunske politike na Irskem, medtem ko izvajanje nacionalnega razvojnega načrta 2007–2013 (za naložbe, zlasti v infrastrukturo) poudarjata kot ključno prednostno nalogo države.

| (10) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije.

| (11) | Kar zadeva zahtevo predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva zahtevo predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4).

Splošni zaključek je, da se Irska pri prehajanju v obdobje nižje gospodarske rasti srečuje z nekaterimi makroekonomskimi izzivi, ki so pretežno povezani s povratkom k bolj trajnostni dejavnosti v stanovanjskem sektorju. Oslabljeno domače povpraševanje so v zadnjih letih spremljale izgube na izvoznem trgu, ki kažejo na težave v zvezi s konkurenčnostjo cen. Pričakuje se, da bo v primerjavi s trdnim presežkom iz leta 2006 proračunski položaj v letih 2007–2008 precej slabši. Medtem ko je pričakovati, da bo Irska v letu 2007 še naprej beležila presežek, program predvideva, da se bo leta 2008 strukturni položaj spremenil v položaj s primanjkljajem, ki se bo pozneje še nekoliko povečal. Tveganja, povezana s proračunskimi napovedmi, so na splošno nevtralna v letu 2008, od leta 2009 naprej pa so lahko rezultati slabši od načrtovanih, ker ni ustrezne omejitve odhodkov. Medtem ko bo srednjeročni cilj na splošno dosežen do leta 2008, ga bo pozneje mogoče upoštevati le, če bodo varnostne rezerve, predvidene v programu kot rezerve za nepredvidene izdatke, ostale neporabljene. Kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ, je zaradi napovedanega vpliva staranja prebivalstva na odhodke za pokojnine Irska kljub nizkemu javnemu dolgu izpostavljena srednje velikemu tveganju. Za organe bo obvladovanje makroekonomskih tveganj in hkrati preprečevanje slabšanja proračunskega položaja pravi izziv.

Ob upoštevanju zgornje ocene naj Irska:

| (i) | z nenehnim strogim nadzorom nad odhodki ohranja srednjeročni cilj v letu 2008 in naprej; |
| --- | --- |

(i)

z nenehnim strogim nadzorom nad odhodki ohranja srednjeročni cilj v letu 2008 in naprej;

| (ii) | ob upoštevanju načrtovanega znatnega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva z nadaljnjim izvajanjem reform pokojninskega sistema zboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(ii)

ob upoštevanju načrtovanega znatnega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva z nadaljnjim izvajanjem reform pokojninskega sistema zboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Svet dodaja, da bi bili ti ukrepi skladni z usmeritvami fiskalne politike, ki jih je aprila 2007 sprejela Evroskupina.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v % ) | PS dec. 2007 | 5,7 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 |
| KOM nov. 2007 | 5,7 | 4,9 | 3,5 | 3,8 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS dec. 2007 | 2,7 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 |
| KOM nov. 2007 | 2,7 | 2,8 | 2,2 | 2,0 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2007 | – 0,2 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,5 | – 0,7 | – 1,2 | – 1,3 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 4,2 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 |
| KOM nov. 2007 | – 4,0 | – 4,5 | – 4,3 | – 4,2 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 3,4 | – 4,3 | – 4,0 | – 3,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 2,9 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 |
| KOM nov. 2007 | 2,9 | 0,9 | – 0,2 | – 0,6 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 3,9 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 | 3,9 | 1,8 | 0,7 | 0,4 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 3,0 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM nov. 2007 | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 2,9 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM nov. 2007 | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 25,1 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 |
| KOM nov. 2007 | 25,1 | 25,2 | 26,9 | 28,5 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 | ni podatkov |
| Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (KOM), ki so bile dokončane na podlagi predproračunskega poročila; izračuni služb Komisije (na podlagi predproračunskih ocen). |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v % )

PS dec. 2007

5,7

4,8

3,0

3,5

4,1

KOM nov. 2007

5,7

4,9

3,5

3,8

ni podatkov

PS dec. 2006

5,4

5,3

4,6

4,1

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %)

PS dec. 2007

2,7

2,8

2,4

2,0

1,8

KOM nov. 2007

2,7

2,8

2,2

2,0

ni podatkov

PS dec. 2006

2,7

2,6

2,0

1,7

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2007

– 0,2

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

KOM nov. 2007 (6)

– 0,5

– 0,7

– 1,2

– 1,3

ni podatkov

PS dec. 2006

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 4,2

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

KOM nov. 2007

– 4,0

– 4,5

– 4,3

– 4,2

ni podatkov

PS dec. 2006

– 3,4

– 4,3

– 4,0

– 3,5

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2007

2,9

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

KOM nov. 2007

2,9

0,9

– 0,2

– 0,6

ni podatkov

PS dec. 2006

2,3

1,2

0,9

0,6

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2007

3,9

1,4

0,0

– 0,1

0,0

KOM nov. 2007

3,9

1,8

0,7

0,4

ni podatkov

PS dec. 2006

3,3

2,3

1,8

1,6

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS dec. 2007

3,0

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

KOM nov. 2007

3,1

1,2

0,3

0,0

ni podatkov

PS dec. 2006

2,8

1,8

1,8

1,6

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS dec. 2007

2,9

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

KOM nov. 2007

3,1

1,2

0,3

0,0

ni podatkov

PS dec. 2006

2,7

1,8

1,8

1,6

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2007

25,1

25,1

25,9

27,6

28,7

KOM nov. 2007

25,1

25,2

26,9

28,5

ni podatkov

PS dec. 2006

25,1

23,0

22,4

21,9

ni podatkov

Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (KOM), ki so bile dokončane na podlagi predproračunskega poročila; izračuni služb Komisije (na podlagi predproračunskih ocen).

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletnem mestu:

http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_sl.htm

(2)  Ocena upošteva zlasti jesensko napoved služb Komisije in oceno Komisije o poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 70, 27.3.2007, str. 1.

(4)  Zlasti manjkajo le podatki o kratkoročnih in obrestnih merah. Pri neobveznih pa manjkajo podatki o sektorskih saldih in javnofinančnih odhodkih glede na njihov namen.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,9 %, 5,2 %, 4,1 % oziroma 3,8 % za posamezna leta v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi v skladu z najnovejšim programom znašajo 0,1 % BDP leta 2006 in 0,2 % leta 2007 (vsi zvišujejo primanjkljaj) in jesensko napovedjo služb Komisije, tj. 0,0 % BDP leta 2006 in 0,0 % leta 2007. V skladu s podatki, ki so jih priskrbeli nacionalni organi, ti ustrezajo (i) dodatnim dohodkom, pridobljenim s posebnimi preiskavami davčnih organov in (ii) plačilom izhodnega davka, povezanega s posebnimi varčevalnimi računi. Ti enkratni ukrepi niso bili vključeni v jesensko napoved, ker ni bilo natančnih podatkov. V programu ni nobenih podatkov o enkratnih ukrepih za obdobje 2008–2010.

Vir:

Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (KOM), ki so bile dokončane na podlagi predproračunskega poročila; izračuni služb Komisije (na podlagi predproračunskih ocen).

---

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/15

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o posodobljeni različici programa Danske za konvergenco, 2007–2010

(2008/C 74/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 proučil posodobljeno različico programa Danske za konvergenco, ki zajema obdobje 2007–2010 (2) in daje nadaljnje smernice za razvoj do leta 2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 proučil posodobljeno različico programa Danske za konvergenco, ki zajema obdobje 2007–2010 (2) in daje nadaljnje smernice za razvoj do leta 2015.

| (2) | V zadnjih letih so dansko gospodarstvo zaznamovali močna realna rast BDP, znatne zaposlitvene možnosti, visoka izkoriščenost zmogljivosti, nizka inflacija in stabilen devizni tečaj v MDT II.
  Vendar so v zadnjem letu omejitve zmogljivosti začele ovirati gospodarstvo, pojavili pa so se tudi znaki pospešene rasti cen in plač. Medtem ko zunanji saldo še vedno kaže presežek, so vplivi naraščajočih stroškovnih pritiskov in pomanjkanja delovne sile na konkurenčnost vedno bolj zaskrbljujoči. Javne finance ostajajo močne s trajnimi javnofinančnimi presežki in nadaljnjim zmanjševanjem dolga. Trenutno je ključni izziv za proračunsko politiko ohranitev razumne proračunske naravnanosti, da se tako prepreči nadaljnji pritisk na trg dela. Dodaten izziv je zagotovitev spoštovanja omejitve porabe, zlasti v obdobju povečanih prihodkov, ki je kljub vsemu ob upoštevanju pripravljenosti vlade, da zagotovi proračunsko vzdržnost, pomemben. |
| --- | --- |

(2)

V zadnjih letih so dansko gospodarstvo zaznamovali močna realna rast BDP, znatne zaposlitvene možnosti, visoka izkoriščenost zmogljivosti, nizka inflacija in stabilen devizni tečaj v MDT II.

Vendar so v zadnjem letu omejitve zmogljivosti začele ovirati gospodarstvo, pojavili pa so se tudi znaki pospešene rasti cen in plač. Medtem ko zunanji saldo še vedno kaže presežek, so vplivi naraščajočih stroškovnih pritiskov in pomanjkanja delovne sile na konkurenčnost vedno bolj zaskrbljujoči. Javne finance ostajajo močne s trajnimi javnofinančnimi presežki in nadaljnjim zmanjševanjem dolga. Trenutno je ključni izziv za proračunsko politiko ohranitev razumne proračunske naravnanosti, da se tako prepreči nadaljnji pritisk na trg dela. Dodaten izziv je zagotovitev spoštovanja omejitve porabe, zlasti v obdobju povečanih prihodkov, ki je kljub vsemu ob upoštevanju pripravljenosti vlade, da zagotovi proračunsko vzdržnost, pomemben.

| (3) | Program predvideva, da je dansko gospodarstvo na vrhuncu svojega gospodarskega cikla in zdaj vstopa v obdobje zmernejše rasti. Zato se predvideva, da se bo realna rast BDP zmanjšala z 2 % leta 2007 na povprečno 1 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (3) se zdi, da scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti za leto 2008 ter na previdnih predpostavkah za pozneje zaradi temeljne predpostavke o znatno pozitivni proizvodni vrzeli – kot je navedeno v posodobljeni različici –, (izračunane z uporabo nacionalne metodologije) (4), ki bo pokrita do leta 2011. Napovedi programa glede inflacije cen in plač se zlasti za leto 2009 zdijo nizke ob upoštevanju domačih bremen plač in svetovnih trendov. Stabilnost cen je treba ohranjati skozi celotno programsko obdobje. |
| --- | --- |

(3)

Program predvideva, da je dansko gospodarstvo na vrhuncu svojega gospodarskega cikla in zdaj vstopa v obdobje zmernejše rasti. Zato se predvideva, da se bo realna rast BDP zmanjšala z 2 % leta 2007 na povprečno 1 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (3) se zdi, da scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti za leto 2008 ter na previdnih predpostavkah za pozneje zaradi temeljne predpostavke o znatno pozitivni proizvodni vrzeli – kot je navedeno v posodobljeni različici –, (izračunane z uporabo nacionalne metodologije) (4), ki bo pokrita do leta 2011. Napovedi programa glede inflacije cen in plač se zlasti za leto 2009 zdijo nizke ob upoštevanju domačih bremen plač in svetovnih trendov. Stabilnost cen je treba ohranjati skozi celotno programsko obdobje.

| (4) | Za leto 2007 je bil javnofinančni presežek v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjen na 4 % BDP, pri čemer je bil cilj iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco določen na 2,8 % BDP. Boljši rezultati so odraz znatnega pozitivnega baznega učinka od leta 2006, nastalega zaradi rasti zaposlovanja, ki je bila boljša od pričakovane, in prihodkov od dejavnosti, povezanih z izkoriščanjem nafte in plina v Severnem morju, ki so bili višji od pričakovanih.
  Sedanji program predvideva, da bo presežek znašal 3,8 % BDP, vendar bodo glede na novejše podatke (5) odhodki verjetno za 0,5 odstotne točke BDP višji od pričakovanih, zato bo presežek verjetno ustrezno popravljen navzgor (na okoli 4,5 % BDP). |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2007 je bil javnofinančni presežek v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjen na 4 % BDP, pri čemer je bil cilj iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco določen na 2,8 % BDP. Boljši rezultati so odraz znatnega pozitivnega baznega učinka od leta 2006, nastalega zaradi rasti zaposlovanja, ki je bila boljša od pričakovane, in prihodkov od dejavnosti, povezanih z izkoriščanjem nafte in plina v Severnem morju, ki so bili višji od pričakovanih.

Sedanji program predvideva, da bo presežek znašal 3,8 % BDP, vendar bodo glede na novejše podatke (5) odhodki verjetno za 0,5 odstotne točke BDP višji od pričakovanih, zato bo presežek verjetno ustrezno popravljen navzgor (na okoli 4,5 % BDP).

| (5) | Ob upoštevanju splošnega cilja, tj. zagotavljanja proračunske vzdržnosti, je glavni cilj proračunske strategije, da se ohranijo visoki presežki, ki se sicer hitro nižajo (s 3,8 % BDP leta 2007 na 3 % leta 2008 in dalje na 1,2 % leta 2010 (6)), v okviru vse slabših konjunkturnih razmer. Srednjeročni cilj za proračunsko stanje je popravljen navzgor (7) za 0,25 odstotne točke BDP na strukturni presežek (tj. ciklično prilagojene presežke brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) med 0,75 % in 1,75 % BDP. Srednjeročni cilj se bo v programskem obdobju v celoti spoštoval. Razvoj nominalnega presežka je na splošno podoben razvoju iz prejšnje posodobitve, čeprav z izhodiščnim višjim presežkom ob večinoma primerljivem makroekonomskem scenariju. Strategija temelji na ohranitvi zamrznitve davkov (8) in omejitvi odhodkov ter predvideva nekatera znižanja davkov. Uresničitev omejitve odhodkov se načrtuje z določitvijo letnih zgornjih meja za realno rast odhodkov javne porabe (ki postajajo vedno strožje z 1,75 % leta 2008 na 1 % v letih 2009–2010) in omejitvijo nominalnih odhodkov javne porabe na 26,5 % ciklično prilagojenega BDP do leta 2015. Načrtuje se, da bo strukturni saldo, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ostal na splošno nespremenjen, tj. bo znašal 3,5 % v letih 2007–2008, ter padel na 2,5 % BDP v letih 2009–2010 (9). Program kaže nižje presežke proti letu 2015, ker se pričakuje, da se bodo občutili učinki staranja prebivalstva in zmanjšali viri prihodkov v Severnem morju. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju splošnega cilja, tj. zagotavljanja proračunske vzdržnosti, je glavni cilj proračunske strategije, da se ohranijo visoki presežki, ki se sicer hitro nižajo (s 3,8 % BDP leta 2007 na 3 % leta 2008 in dalje na 1,2 % leta 2010 (6)), v okviru vse slabših konjunkturnih razmer. Srednjeročni cilj za proračunsko stanje je popravljen navzgor (7) za 0,25 odstotne točke BDP na strukturni presežek (tj. ciklično prilagojene presežke brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) med 0,75 % in 1,75 % BDP. Srednjeročni cilj se bo v programskem obdobju v celoti spoštoval. Razvoj nominalnega presežka je na splošno podoben razvoju iz prejšnje posodobitve, čeprav z izhodiščnim višjim presežkom ob večinoma primerljivem makroekonomskem scenariju. Strategija temelji na ohranitvi zamrznitve davkov (8) in omejitvi odhodkov ter predvideva nekatera znižanja davkov. Uresničitev omejitve odhodkov se načrtuje z določitvijo letnih zgornjih meja za realno rast odhodkov javne porabe (ki postajajo vedno strožje z 1,75 % leta 2008 na 1 % v letih 2009–2010) in omejitvijo nominalnih odhodkov javne porabe na 26,5 % ciklično prilagojenega BDP do leta 2015. Načrtuje se, da bo strukturni saldo, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ostal na splošno nespremenjen, tj. bo znašal 3,5 % v letih 2007–2008, ter padel na 2,5 % BDP v letih 2009–2010 (9). Program kaže nižje presežke proti letu 2015, ker se pričakuje, da se bodo občutili učinki staranja prebivalstva in zmanjšali viri prihodkov v Severnem morju.

| (6) | Proračunski rezultati bi lahko bili boljši od tistih, ki so načrtovani v programu, zlasti ob upoštevanju rezultatov v letu 2007, ki so boljši od načrtovanih, kot je navedeno v predstavitvi predloga proračuna za leto 2008 z dne 5. februarja 2008. Zadovoljivi rezultati v zvezi z velikimi presežki, ki so zaradi nepričakovanih prihodkov pogosto popravljeni navzgor, in previdni makroekonomski obeti od leta 2009 naprej zmanjšujejo tveganje, ki ga povzročajo nekoliko slabši rezultati v zvezi s spoštovanjem zgornjih mej rasti odhodkov javne porabe. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi lahko bili boljši od tistih, ki so načrtovani v programu, zlasti ob upoštevanju rezultatov v letu 2007, ki so boljši od načrtovanih, kot je navedeno v predstavitvi predloga proračuna za leto 2008 z dne 5. februarja 2008. Zadovoljivi rezultati v zvezi z velikimi presežki, ki so zaradi nepričakovanih prihodkov pogosto popravljeni navzgor, in previdni makroekonomski obeti od leta 2009 naprej zmanjšujejo tveganje, ki ga povzročajo nekoliko slabši rezultati v zvezi s spoštovanjem zgornjih mej rasti odhodkov javne porabe.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu omogoča, da se srednjeročni cilj doseže z veliko rezervo skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Naravnanost proračunske politike iz programa je v celotnem obdobju skladna s Paktom stabilnosti in rasti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu omogoča, da se srednjeročni cilj doseže z veliko rezervo skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Naravnanost proračunske politike iz programa je v celotnem obdobju skladna s Paktom stabilnosti in rasti.

| (8) | Zdi se, da je Danska izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je manjši od povprečja EU, zlasti zaradi pokojninske reforme, vključene v Sporazum o sistemu socialnega skrbstva (10). Proračunsko stanje v letu 2007, kot ga ocenjuje program, z visokim strukturnim presežkom, prispeva k zmanjšanju bruto javnega dolga. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bo nadalje prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Zdi se, da je Danska izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je manjši od povprečja EU, zlasti zaradi pokojninske reforme, vključene v Sporazum o sistemu socialnega skrbstva (10). Proračunsko stanje v letu 2007, kot ga ocenjuje program, z visokim strukturnim presežkom, prispeva k zmanjšanju bruto javnega dolga. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bo nadalje prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je program za konvergenco skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Program in poročilo o izvajanju temeljita na ekonomski strategiji „Towards new goals – Denmark 2015“, ki jo je avgusta 2007 predstavila vlada. Izrecno se upoštevajo javnofinančni učinki glavnih reformnih ukrepov, kot sta predvidena energetska strategija in t. i. „kakovostni sklad“ za naložbe v javne storitve (zlasti zdravstveno in otroško varstvo ter oskrba starejših). |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program za konvergenco skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Program in poročilo o izvajanju temeljita na ekonomski strategiji „Towards new goals – Denmark 2015“, ki jo je avgusta 2007 predstavila vlada. Izrecno se upoštevajo javnofinančni učinki glavnih reformnih ukrepov, kot sta predvidena energetska strategija in t. i. „kakovostni sklad“ za naložbe v javne storitve (zlasti zdravstveno in otroško varstvo ter oskrba starejših).

| (10) | Program vsebuje vse obvezne podatke, zahtevane v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, in večino neobveznih podatkov (11). |
| --- | --- |

(10)

Program vsebuje vse obvezne podatke, zahtevane v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, in večino neobveznih podatkov (11).

Splošni zaključek je, da program namerava ohraniti trden proračunski položaj, ki v celoti spoštuje srednjeročni cilj skozi celotno obdobje, in hkrati upoštevati cilj dolgoročne proračunske vzdržnosti. Ob predvidevanju visokih, čeprav hitro padajočih presežkov v programskem obdobju se zdijo proračunski cilji previdni glede na rezultate v letu 2007, ki so boljši od načrtovanih, in najnovejše napovedi. Ocenjuje se, da je tveganje za dolgoročno vzdržnost nizko. Trenutno je najpomembnejši izziv za politiko reševanje pomanjkanja delovne sile in naraščajočih stroškovnih pritiskov z združenimi strukturnimi in makroekonomskimi politikami. Določiti in izvesti je treba nadaljnje ukrepe za spodbuditev ponudbe delovne sile. Medtem je treba pazljivo proučiti proračunsko naravnanost, da se prepreči procikličnost. Zato ostaja omejitev rasti odhodkov javne porabe, kot jo predvideva program, prednostna naloga.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec. 2007 | 3,5 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 | 3,5 | 1,9 | 1,3 | 1,4 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP dec. 2007 | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 |
| KOM nov. 2007 | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 2,4 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| Proizvodna vrzel (12)

  (v % potencialnega BDP) | KP dec. 2007 | 1,2 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 |
| KOM nov. 2007 (13) | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 2,4 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 |
| KOM nov. 2007 | 2,4 | 1,2 | 0,7 | 0,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 1,6 | 1,7 | 1,3 | 1,2 | 1,3 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 4,6 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | 4,6 | 4,0 | 3,0 | 2,5 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 6,2 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 6,2 | 5,3 | 4,3 | 3,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 4,7 | 4,3 | 3,3 | 2,5 | 1,8 |
| Ciklično prilagojeni saldo (12)

  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 3,8 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 |
| KOM nov. 2007 | 3,9 | 3,6 | 3,2 | 3,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Strukturni saldo (14)

  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 2,7 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov. 2007 | 3,6 | 3,2 | 3,4 | 3,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 30,1 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 |
| KOM nov. 2007 | 30,3 | 25,0 | 20,9 | 17,5 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| Program za konvergenco (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec. 2007

3,5

2,0

1,3

1,1

0,5

KOM nov. 2007

3,5

1,9

1,3

1,4

ni podatkov

KP dec. 2006

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

Inflacija po HICP

(%)

KP dec. 2007

1,9

1,7

2,4

1,6

1,9

KOM nov. 2007

1,9

1,7

2,4

2,4

ni podatkov

KP dec. 2006

2,0

1,8

1,7

1,8

1,7

Proizvodna vrzel (12)

(v % potencialnega BDP)

KP dec. 2007

1,2

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

KOM nov. 2007 (13)

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

ni podatkov

KP dec. 2006

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

KP dec. 2007

2,4

1,7

1,3

1,9

2,2

KOM nov. 2007

2,4

1,2

0,7

0,6

ni podatkov

KP dec. 2006

1,6

1,7

1,3

1,2

1,3

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2007

4,6

3,8

3,0

2,0

1,2

KOM nov. 2007

4,6

4,0

3,0

2,5

ni podatkov

KP dec. 2006

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2007

6,2

5,2

4,2

3,0

2,1

KOM nov. 2007

6,2

5,3

4,3

3,6

ni podatkov

KP dec. 2006

4,7

4,3

3,3

2,5

1,8

Ciklično prilagojeni saldo (12)

(v % BDP)

KP dec. 2007

3,8

3,1

2,8

2,3

2,2

KOM nov. 2007

3,9

3,6

3,2

3,0

ni podatkov

KP dec. 2006

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

Strukturni saldo (14)

(v % BDP)

KP dec. 2007

2,7

3,5

3,4

2,5

2,5

KOM nov. 2007

3,6

3,2

3,4

3,0

ni podatkov

KP dec. 2006

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP dec. 2007

30,1

25,6

21,6

19,2

18,6

KOM nov. 2007

30,3

25,0

20,9

17,5

ni podatkov

KP dec. 2006

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

Program za konvergenco (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_sl.htm.

(2)  Posodobljena različica je bila zaradi oblikovanja nove vlade po novembrskih splošnih volitvah predložena več kot tri tedne po 1. decembru, ki je rok, določen v kodeksu ravnanja.

(3)  Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije iz jeseni 2007 in oceno Komisije o poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(4)  Zaradi uporabe nacionalne metodologije, ki se razlikuje od skupno dogovorjene metodologije, so proizvodne vrzeli večje (zaradi nižje ocene potencialne rasti).

(5)  Načrt proračuna, ki spremlja predlog proračuna, predstavljen 5. februarja 2008.

(6)  V napovedi, ki spremlja nov predlog proračuna in jo je 5. februarja 2008 objavilo dansko ministrstvo za finance, so presežki popravljeni navzgor na 4,4 % BDP leta 2007, 3,7 % leta 2008 in 2,7 % leta 2009.

(7)  To je zaradi predvidene nadaljnje oprostitve plačila „posebnega pokojninskega prispevka“ po letu 2008, ki je prej ustvarjal odbitek dohodnine pri zasebnih pokojninskih varčevanjih v višini 0,25 % BDP. Tako se s povečanjem davčnih prihodkov načrtuje povečanje srednjeročnega cilja.

(8)  Zamrznitev davkov pomeni, da se od leta 2002 naprej stopnje posrednih in neposrednih davkov ne morejo več povišati, ne glede na to, ali bodo izražene nominalno ali v odstotkih.

(9)  Zaradi različne opredelitve enkratnih in začasnih ukrepov so ocene strukturnega salda težje primerljive z napovedmi služb Komisije.

(10)  S „Sporazumom o prihodnji blaginji, socialni varnosti in naložbah v prihodnosti“, ki ga je vlada sklenila junija 2006, se v prihodnjih dvajsetih letih standardna upokojitvena starost dvigne s 65 na 67 let, starost za predčasno upokojitev pa s 60 na 62 let. Od leta 2025 bodo starostne meje določene ob upoštevanju sprememb življenjske dobe.

(11)  Vendar podatki o skupnih prihodkih in skupnih odhodkih ter nekatere podkomponente ne ustrezajo usklajenim opredelitvam. Med neobveznimi podatki manjkajo opredelitve usklajevanj stanj in tokov.

(12)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kot so jih ponovno izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(13)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,2 %, 2,3 %, 2,2 % oziroma 2,0 % za posamezna leta v obdobju 2006–2009.

(14)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi so leta 2006 predstavljali 1,1 % BDP (za povečanje presežka) ter 0,4 %, 0,6 %, 0,2 % in 0,3 % BDP v obdobju 2007–2010 (vsi za zmanjšanje presežka) glede na najnovejši program ter 0,3 % BDP leta 2006 in 2007 (za povečanje presežka) in 0,2 % leta 2008 (za zmanjšanje presežka) v jesenski napovedi služb Komisije. Vendar program uporablja drugačno opredelitev enkratnega ukrepa, ker začasnih sprememb dohodkov, določenih v programu, službe Komisije ne opredeljujejo kot enkratne ukrepe.

Vir:

Program za konvergenco (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/19

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o posodobljeni različici programa Litve za konvergenco, 2007–2010

(2008/C 74/05)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Litve za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2007 do leta 2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Litve za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2007 do leta 2010 (2).

| (2) | V zadnjih nekaj letih doživlja Litva močno rast, predvsem zaradi domačega povpraševanja. Glede na visoko stopnjo euroizacije v okviru ureditve valutnega odbora znotraj MDT II so monetarni pogoji prilagodljivi.
  Ker ni bilo sprejetih zadostnih ukrepov za omejitev čezmernega domačega posojanja, so se zaradi hitrega povečanja posojil, ki ga spodbuja finančna poglobitev, močno povečale zasebna poraba in naložbe v nepremičnine. Vendar so se pojavile omejitve zmogljivosti, saj je zaradi izseljevanja in velike gospodarske rasti prišlo do pomanjkanja delovne sile, ki ga še poslabšujejo neskladja na področju znanj, nizka vključenost v trg dela in naraščajoči stroški. Vse hitrejša rast plač, ki presega produktivnost, povečuje inflacijo in zmanjšuje konkurenčnost cen. Čeprav je izvoz še vedno velik, se je zunanji primanjkljaj hitro povečal, saj se je zaradi velikega domačega povpraševanja uvoz zelo povečal, prav tako pa tudi občutljivost na zunanje dejavnike. V tem okviru proračunska politika ni reagirala na naraščajoča makroekonomska neravnovesija; javnofinančni saldo je še vedno v primanjkljaju, poleg tega pa se prihodki, ki so večji od pričakovanih, sistematično porabljajo, ker ni zavezujočih zgornjih mej za srednjeročne odhodke. Davčne spodbude in izjeme so prispevale k sedanjemu razcvetu nepremičninskega trga, s tem pa tudi k pregrevanju, čeprav sedanje zaostrovanje kreditnih pogojev podpira potrebno prilagoditev. Bolj restriktivna proračunska naravnanost ter strukturne reforme trga dela in izobraževalnega sistema, ki še dodatno krepijo oskrbo, igrajo veliko vlogo pri odpravljanju notranjih in zunanjih neravnovesij ter privabljanju tujih naložb in lahko tako pomagajo zagotoviti trajnostni proces zmanjševanja zaostanka. To je zlasti pomembno zaradi omejenega števila instrumentov politike, ki so Litvi na voljo zaradi omejitev, ki izhajajo iz njene monetarne politike. |
| --- | --- |

(2)

V zadnjih nekaj letih doživlja Litva močno rast, predvsem zaradi domačega povpraševanja. Glede na visoko stopnjo euroizacije v okviru ureditve valutnega odbora znotraj MDT II so monetarni pogoji prilagodljivi.

Ker ni bilo sprejetih zadostnih ukrepov za omejitev čezmernega domačega posojanja, so se zaradi hitrega povečanja posojil, ki ga spodbuja finančna poglobitev, močno povečale zasebna poraba in naložbe v nepremičnine. Vendar so se pojavile omejitve zmogljivosti, saj je zaradi izseljevanja in velike gospodarske rasti prišlo do pomanjkanja delovne sile, ki ga še poslabšujejo neskladja na področju znanj, nizka vključenost v trg dela in naraščajoči stroški. Vse hitrejša rast plač, ki presega produktivnost, povečuje inflacijo in zmanjšuje konkurenčnost cen. Čeprav je izvoz še vedno velik, se je zunanji primanjkljaj hitro povečal, saj se je zaradi velikega domačega povpraševanja uvoz zelo povečal, prav tako pa tudi občutljivost na zunanje dejavnike. V tem okviru proračunska politika ni reagirala na naraščajoča makroekonomska neravnovesija; javnofinančni saldo je še vedno v primanjkljaju, poleg tega pa se prihodki, ki so večji od pričakovanih, sistematično porabljajo, ker ni zavezujočih zgornjih mej za srednjeročne odhodke. Davčne spodbude in izjeme so prispevale k sedanjemu razcvetu nepremičninskega trga, s tem pa tudi k pregrevanju, čeprav sedanje zaostrovanje kreditnih pogojev podpira potrebno prilagoditev. Bolj restriktivna proračunska naravnanost ter strukturne reforme trga dela in izobraževalnega sistema, ki še dodatno krepijo oskrbo, igrajo veliko vlogo pri odpravljanju notranjih in zunanjih neravnovesij ter privabljanju tujih naložb in lahko tako pomagajo zagotoviti trajnostni proces zmanjševanja zaostanka. To je zlasti pomembno zaradi omejenega števila instrumentov politike, ki so Litvi na voljo zaradi omejitev, ki izhajajo iz njene monetarne politike.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP leta 2007 dosegla 9,8 % ter nato relativno hitro padla na 5,3 % leta 2008, v ostalem programskem obdobju pa padla na povprečno 4,8 % letno. Domače povpraševanje naj bi se upočasnilo, vendar naj bi ostalo glavno gonilo rasti. Glede na trenutno razpoložljive podatke (3) se zdi ta scenarij previden. To velja glede na sedanjo dinamiko zlasti za leto 2008. Nekatere neskladnosti, tudi med povečanjem neravnovesja v plačilni bilanci in velikim upadanjem domačega povpraševanja, v programu niso pojasnjene.
  Program napoveduje, da bo inflacija s 5,8 % leta 2007 narasla na 6,5 % leta 2008, nato pa leta 2009 padla na 1,5 % in na 3,6 % leta 2010, tako da se lahko prepozna le majhen napredek h konvergenci. Poleg tega so glede na gibanje cen hrane, načrtovano povišanje cen plina (ki je v programu nedvoumno priznano in ocenjeno na 1,5 % v letu 2008, vendar ni upoštevano v napovedi za inflacijo za leto 2008) in rast plač, ki močno presega rast produktivnosti, kar povečuje nevarnost, da se bo inflacijsko-plačna spirala še poslabšala, očitna resna tveganja, da so te napovedi prenizke. Če se bodo neravnovesja v plačilni bilanci povečala, kot je predvideno v programu, se bo povečala občutljivost gospodarstva na zunanje dejavnike. Vendar bi se zunanji položaj lahko poslabšal že zaradi nedavnega gibanja cen in plač, ki nakazuje na nevarnost poslabšanja konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP leta 2007 dosegla 9,8 % ter nato relativno hitro padla na 5,3 % leta 2008, v ostalem programskem obdobju pa padla na povprečno 4,8 % letno. Domače povpraševanje naj bi se upočasnilo, vendar naj bi ostalo glavno gonilo rasti. Glede na trenutno razpoložljive podatke (3) se zdi ta scenarij previden. To velja glede na sedanjo dinamiko zlasti za leto 2008. Nekatere neskladnosti, tudi med povečanjem neravnovesja v plačilni bilanci in velikim upadanjem domačega povpraševanja, v programu niso pojasnjene.

Program napoveduje, da bo inflacija s 5,8 % leta 2007 narasla na 6,5 % leta 2008, nato pa leta 2009 padla na 1,5 % in na 3,6 % leta 2010, tako da se lahko prepozna le majhen napredek h konvergenci. Poleg tega so glede na gibanje cen hrane, načrtovano povišanje cen plina (ki je v programu nedvoumno priznano in ocenjeno na 1,5 % v letu 2008, vendar ni upoštevano v napovedi za inflacijo za leto 2008) in rast plač, ki močno presega rast produktivnosti, kar povečuje nevarnost, da se bo inflacijsko-plačna spirala še poslabšala, očitna resna tveganja, da so te napovedi prenizke. Če se bodo neravnovesja v plačilni bilanci povečala, kot je predvideno v programu, se bo povečala občutljivost gospodarstva na zunanje dejavnike. Vendar bi se zunanji položaj lahko poslabšal že zaradi nedavnega gibanja cen in plač, ki nakazuje na nevarnost poslabšanja konkurenčnosti.

| (4) | Za leto 2007 je javnofinančni primanjkljaj v najnovejši posodobljeni različici programa za konvergenco ocenjen na 0,9 % BDP in tako – kljub veliko večji uspešnosti v letu 2006 od pričakovane – ustreza ciljnemu primanjkljaju iz prejšnje posodobitve. Ugodni bazni učinek v višini okrog 0,6 % BDP se je izravnal s pomočjo enkratnega ukrepa podobnega obsega (4). Tako kot v nekaj prejšnjih letih so bili dodatni prihodki, nastali zaradi nepričakovano večje gospodarske rasti, v letu 2007 porabljeni večinoma s strani sklada socialne varnosti in za državno sofinanciranje projektov, ki jih podpira EU. Izvajanje proračuna v letu 2007 ni bilo skladno s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco (5), saj kljub ugodnim gospodarskim razmeram in primanjkljaju v letu 2006, ki je bil nižji od pričakovanega, niso bili zastavljeni bolj ambiciozni cilji glede primanjkljaja. Čeprav je bil leta 2006 srednjeročni cilj – strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 1 % BDP – dosežen, pa je leta 2007 odstopanje znašalo okrog 0,25 % BDP. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2007 je javnofinančni primanjkljaj v najnovejši posodobljeni različici programa za konvergenco ocenjen na 0,9 % BDP in tako – kljub veliko večji uspešnosti v letu 2006 od pričakovane – ustreza ciljnemu primanjkljaju iz prejšnje posodobitve. Ugodni bazni učinek v višini okrog 0,6 % BDP se je izravnal s pomočjo enkratnega ukrepa podobnega obsega (4). Tako kot v nekaj prejšnjih letih so bili dodatni prihodki, nastali zaradi nepričakovano večje gospodarske rasti, v letu 2007 porabljeni večinoma s strani sklada socialne varnosti in za državno sofinanciranje projektov, ki jih podpira EU. Izvajanje proračuna v letu 2007 ni bilo skladno s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco (5), saj kljub ugodnim gospodarskim razmeram in primanjkljaju v letu 2006, ki je bil nižji od pričakovanega, niso bili zastavljeni bolj ambiciozni cilji glede primanjkljaja. Čeprav je bil leta 2006 srednjeročni cilj – strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 1 % BDP – dosežen, pa je leta 2007 odstopanje znašalo okrog 0,25 % BDP.

| (5) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je spodbujati makroekonomsko stabilnost s pomočjo restriktivnejše proračunske politike. V primerjavi z zadnjo posodobitvijo naj se srednjeročni cilj kljub na splošno nespremenjenemu makroekonomskemu scenariju ne bi dosegel leta 2008, temveč v letu 2009. Če pa se podatki iz programa razlagajo na podlagi skupne metodologije, bi bilo mogoče srednjeročni cilj doseči po letu 2008. Program napoveduje, da bo nominalni javnofinančni saldo s primanjkljaja v višini 0,9 % BDP leta 2007 postopoma prešel v presežek v višini 0,8 % BDP leta 2010. Strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se s primanjkljaja v višini 1,25 % BDP leta 2007 izboljšal na presežek v višini 1 % BDP leta 2010, pri čemer se bodo glavne prilagoditve izvedle po letu 2008. Zaradi relativno močne gospodarske rasti naj bi se prilagoditev dosegla s povečanjem deleža prihodkov glede na BDP, ki naj bi bilo večje od povečanja deleža odhodkov glede na BDP (3,9 odstotnih točk v primerjavi z 2,2 odstotnimi točkami). Kljub nadaljnjemu zmanjševanju neposrednih davkov naj bi se prihodki povečali zaradi večjega pritoka sredstev EU, povečanja trošarin in nadaljnjega precejšnjega izboljšanja pobiranja davkov. Odhodki so večji predvsem zaradi občutno večjih socialnih plačil in porasta javnih naložb, pri čemer se naložbe financirajo predvsem iz sredstev EU. Namen zakona o proračunski disciplini, sprejetega v novembru 2007, je zagotoviti močno zavezanost proračunski disciplini. Zakon, v veljavi od začetka leta 2008, navaja, da bi bilo treba javne finance upravljati tako, da bi se doseglo skoraj uravnoteženo proračunsko stanje ali proračunski presežek, ter namerava v ta namen predpisati omejevanje odhodkov. Vendar pa se zakon osredotoča na letno pripravo in izvajanje proračuna in ne uvaja v prihodnost usmerjenega srednjeročnega proračunskega okvira, ki ga je treba okrepiti. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je spodbujati makroekonomsko stabilnost s pomočjo restriktivnejše proračunske politike. V primerjavi z zadnjo posodobitvijo naj se srednjeročni cilj kljub na splošno nespremenjenemu makroekonomskemu scenariju ne bi dosegel leta 2008, temveč v letu 2009. Če pa se podatki iz programa razlagajo na podlagi skupne metodologije, bi bilo mogoče srednjeročni cilj doseči po letu 2008. Program napoveduje, da bo nominalni javnofinančni saldo s primanjkljaja v višini 0,9 % BDP leta 2007 postopoma prešel v presežek v višini 0,8 % BDP leta 2010. Strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se s primanjkljaja v višini 1,25 % BDP leta 2007 izboljšal na presežek v višini 1 % BDP leta 2010, pri čemer se bodo glavne prilagoditve izvedle po letu 2008. Zaradi relativno močne gospodarske rasti naj bi se prilagoditev dosegla s povečanjem deleža prihodkov glede na BDP, ki naj bi bilo večje od povečanja deleža odhodkov glede na BDP (3,9 odstotnih točk v primerjavi z 2,2 odstotnimi točkami). Kljub nadaljnjemu zmanjševanju neposrednih davkov naj bi se prihodki povečali zaradi večjega pritoka sredstev EU, povečanja trošarin in nadaljnjega precejšnjega izboljšanja pobiranja davkov. Odhodki so večji predvsem zaradi občutno večjih socialnih plačil in porasta javnih naložb, pri čemer se naložbe financirajo predvsem iz sredstev EU. Namen zakona o proračunski disciplini, sprejetega v novembru 2007, je zagotoviti močno zavezanost proračunski disciplini. Zakon, v veljavi od začetka leta 2008, navaja, da bi bilo treba javne finance upravljati tako, da bi se doseglo skoraj uravnoteženo proračunsko stanje ali proračunski presežek, ter namerava v ta namen predpisati omejevanje odhodkov. Vendar pa se zakon osredotoča na letno pripravo in izvajanje proračuna in ne uvaja v prihodnost usmerjenega srednjeročnega proračunskega okvira, ki ga je treba okrepiti.

| (6) | Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. Kljub zelo previdnim napovedim iz programa glede realne in nominalne rasti proizvodnje od leta 2008 naprej se zdi napovedano povečanje prihodkov precejšnje; tudi ob bolj ugodnem scenariju makroekonomske rasti se zdijo napovedi glede prihodkov visoke, zlasti ob upoštevanju učinka nadaljnjih zmanjšanj neposrednih davkov in zanašanja na izboljšanje pobiranja davkov. Veliko povečanje deleža nedavčnih prihodkov glede na BDP, delno povezano s sredstvi EU, v programu ni dovolj izraženo, pričakovani rezultati izboljšanega pobiranja davkov pa se zdijo optimistični. Poleg tega številni ukrepi, ki povečujejo odhodke, skupaj s potrebo po okrepitvi srednjeročnega okvira za načrtovanje in nadzor javnih financ, kažejo na tveganje, da bodo odhodki še naprej presegali predhodno določene zgornje meje. Če bi se upočasnitev gospodarske rasti izkazala za veliko ali dolgotrajno in bi se zato rast prihodkov hitro upočasnila, bi to povzročilo večji pritisk na proračun. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. Kljub zelo previdnim napovedim iz programa glede realne in nominalne rasti proizvodnje od leta 2008 naprej se zdi napovedano povečanje prihodkov precejšnje; tudi ob bolj ugodnem scenariju makroekonomske rasti se zdijo napovedi glede prihodkov visoke, zlasti ob upoštevanju učinka nadaljnjih zmanjšanj neposrednih davkov in zanašanja na izboljšanje pobiranja davkov. Veliko povečanje deleža nedavčnih prihodkov glede na BDP, delno povezano s sredstvi EU, v programu ni dovolj izraženo, pričakovani rezultati izboljšanega pobiranja davkov pa se zdijo optimistični. Poleg tega številni ukrepi, ki povečujejo odhodke, skupaj s potrebo po okrepitvi srednjeročnega okvira za načrtovanje in nadzor javnih financ, kažejo na tveganje, da bodo odhodki še naprej presegali predhodno določene zgornje meje. Če bi se upočasnitev gospodarske rasti izkazala za veliko ali dolgotrajno in bi se zato rast prihodkov hitro upočasnila, bi to povzročilo večji pritisk na proračun.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostovala, da bi se srednjeročni cilj dosegel do 2009, kot je predvideno v programu. Tako bi se lahko strukturni saldo v letu 2008 zaradi načrtovanih ukrepov, ki bodo zmanjšali prihodke in povečali odhodke, poslabšal, čeprav bi si morala Litva, ki trenutno doživlja močno rast, prizadevati za letno strukturno izboljšanje v višini nad 0,5 % BDP. Zato bi bilo treba hitrost prilagoditve k srednjeročnemu cilju iz programa povečati zlasti v letu 2008, da bo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Po napovedani izpolnitvi srednjeročnega cilja je naravnanost proračunske politike, kot jo določa program, skladna s Paktom stabilnosti in rasti. Vendar bi bila glede na vztrajne zunanje in domače pritiske primerna restriktivnejša proračunska politika od načrtovane. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostovala, da bi se srednjeročni cilj dosegel do 2009, kot je predvideno v programu. Tako bi se lahko strukturni saldo v letu 2008 zaradi načrtovanih ukrepov, ki bodo zmanjšali prihodke in povečali odhodke, poslabšal, čeprav bi si morala Litva, ki trenutno doživlja močno rast, prizadevati za letno strukturno izboljšanje v višini nad 0,5 % BDP. Zato bi bilo treba hitrost prilagoditve k srednjeročnemu cilju iz programa povečati zlasti v letu 2008, da bo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Po napovedani izpolnitvi srednjeročnega cilja je naravnanost proračunske politike, kot jo določa program, skladna s Paktom stabilnosti in rasti. Vendar bi bila glede na vztrajne zunanje in domače pritiske primerna restriktivnejša proračunska politika od načrtovane.

| (8) | Na splošno se zdi, da je Litva izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nižji od povprečja v EU, predvsem zaradi omejenega povečanja odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih, ki je posledica že izvedenih pokojninskih reform. Javni dolg je trenutno zelo nizek, začetno proračunsko stanje v letu 2007, kot ga ocenjuje program, ki je boljše od začetnega stanja predhodnega programa, pa bi prispevalo k omejevanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Na splošno se zdi, da je Litva izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nižji od povprečja v EU, predvsem zaradi omejenega povečanja odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih, ki je posledica že izvedenih pokojninskih reform. Javni dolg je trenutno zelo nizek, začetno proračunsko stanje v letu 2007, kot ga ocenjuje program, ki je boljše od začetnega stanja predhodnega programa, pa bi prispevalo k omejevanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je program za konvergenco do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, se zdijo skladni z ukrepi iz nacionalnega programa reform. Oba programa obravnavata tako trenutno pokojninsko reformo, reformo zdravstvenega varstva in davčno reformo. Informacije, ki jih oba programa zagotavljata o neposrednih proračunskih stroških, povezanih z reformo zdravstvenega varstva in reformo izobraževanja, niso zadostni, program za konvergenco pa zagotavlja bolj podrobne informacije o drugih področjih reform. Vendar manjka kakovostna ocena splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne proračunske strategije. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program za konvergenco do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, se zdijo skladni z ukrepi iz nacionalnega programa reform. Oba programa obravnavata tako trenutno pokojninsko reformo, reformo zdravstvenega varstva in davčno reformo. Informacije, ki jih oba programa zagotavljata o neposrednih proračunskih stroških, povezanih z reformo zdravstvenega varstva in reformo izobraževanja, niso zadostni, program za konvergenco pa zagotavlja bolj podrobne informacije o drugih področjih reform. Vendar manjka kakovostna ocena splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne proračunske strategije.

| (10) | Proračunska strategija programa je deloma skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki jih vsebujejo integrirane smernice na področju proračunskih politik v okviru lizbonske strategije. Vendar predvidena proračunska naravnanost ne prispeva dovolj k izboljšanju makroekonomske stabilnosti in omejevanju inflacijskih pritiskov. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija programa je deloma skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki jih vsebujejo integrirane smernice na področju proračunskih politik v okviru lizbonske strategije. Vendar predvidena proračunska naravnanost ne prispeva dovolj k izboljšanju makroekonomske stabilnosti in omejevanju inflacijskih pritiskov.

| (11) | Ob vključitvi v mehanizem MDT II je Litva prevzela zaveze na področju proračunske, finančne in strukturne politike. Kar zadeva napredek pri uresničevanju teh zavez, organi niso dovolj okrepili proračunske naravnanosti, in čeprav so bili sprejeti ukrepi za izboljšanje kakovosti posojanja, so prizadevanja za omejevanje rasti posojil omejena. Kljub hitri gospodarski rasti v zadnjih letih vlada ni dosegla uravnoteženega proračuna, proračunski cilji niso bili ambiciozni, izredni prihodki pa so bili v glavnem porabljeni. Treba bi bilo okrepiti srednjeročno proračunsko strategijo. Da bi se omejila rast posojil, so se ohranile visoke zahteve glede rezerv, nadaljeval se je pazljiv finančni nadzor, osnova za obvezne rezerve pa se je razširila; ne glede na to je bil neposredni učinek omejen. Protiinflacijske pobude, ki jih je vlada napovedala v marcu in decembru 2007, so bile korak v pravo smer, vendar je bilo zaenkrat sprejetih le malo konkretnih ukrepov, imele pa so tudi omejen vpliv na inflacijo. V teku so številne strukturne reforme, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja na področju izobraževanja in trga dela ter prizadevanja za privabljanje vhodnih naložb. |
| --- | --- |

(11)

Ob vključitvi v mehanizem MDT II je Litva prevzela zaveze na področju proračunske, finančne in strukturne politike. Kar zadeva napredek pri uresničevanju teh zavez, organi niso dovolj okrepili proračunske naravnanosti, in čeprav so bili sprejeti ukrepi za izboljšanje kakovosti posojanja, so prizadevanja za omejevanje rasti posojil omejena. Kljub hitri gospodarski rasti v zadnjih letih vlada ni dosegla uravnoteženega proračuna, proračunski cilji niso bili ambiciozni, izredni prihodki pa so bili v glavnem porabljeni. Treba bi bilo okrepiti srednjeročno proračunsko strategijo. Da bi se omejila rast posojil, so se ohranile visoke zahteve glede rezerv, nadaljeval se je pazljiv finančni nadzor, osnova za obvezne rezerve pa se je razširila; ne glede na to je bil neposredni učinek omejen. Protiinflacijske pobude, ki jih je vlada napovedala v marcu in decembru 2007, so bile korak v pravo smer, vendar je bilo zaenkrat sprejetih le malo konkretnih ukrepov, imele pa so tudi omejen vpliv na inflacijo. V teku so številne strukturne reforme, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja na področju izobraževanja in trga dela ter prizadevanja za privabljanje vhodnih naložb.

| (12) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (6). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (6).

Splošni zaključek je, da je program namenjen odpravljanju makroekonomskih neravnovesij v Litvi z zaostrovanjem proračunske politike. Vendar se zdijo proračunski cilji glede na sedanjo visoko gospodarsko rast skromni. Program predvideva prilagoditev v zadnjih letih programskega obdobja, tako da naj bi bil srednjeročni cilj dosežen šele leta 2009. Ker konsolidacija ni dovolj podprta z napovedanimi ukrepi in bi bilo treba okrepiti srednjeročni okvir, obstaja tveganje, da proračunski cilji ne bodo doseženi,. Napovedi glede prihodkov se zdijo glede na načrtovano nadaljnje zniževanje neposrednih davkov in zanašanje na izboljšanje pobiranja davkov optimistične, previden makroekonomski scenarij pa le delno izenačuje njihov vpliv. Za omilitev naraščajočega inflacijskega pritiska, ohranjanje konkurenčnosti in odpravo preostalih ozkih grl na trgu dela, kar je bistvenega pomena tudi za nadaljnje zmanjševanje zaostanka, so potrebni veliko bolj restriktivna proračunska politika, kot je predvidena v programu, ter dodatni ukrepi strukturne politike. Glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ je Litva še vedno izpostavljena nizkemu tveganju.

Ob upoštevanju zgornje ocene in tudi zaradi potrebe, da se zagotovita trajnostna konvergenca in uspešno sodelovanje v MDT II, se Litva poziva, naj prispeva k preprečevanju pregrevanja gospodarstva, tako da:

| (i) | za leto 2008 in naslednja leta zastavi veliko bolj ambiciozne proračunske rezultate kot jih predvideva program ter zlasti omeji rast odhodkov, hrani izredne prihodke in poveča zavezujočo naravo srednjeročnih zgornjih mej odhodkov; |
| --- | --- |

(i)

za leto 2008 in naslednja leta zastavi veliko bolj ambiciozne proračunske rezultate kot jih predvideva program ter zlasti omeji rast odhodkov, hrani izredne prihodke in poveča zavezujočo naravo srednjeročnih zgornjih mej odhodkov;

| (ii) | odpravlja inflacijske pritiske in v zvezi s tem spodbuja tudi mehanizme določanja plač, ki so v skladu s splošnim povečanjem produktivnosti, in sprejme strukturne ukrepe za odstranjevanje ozkih grl na trgu dela. |
| --- | --- |

(ii)

odpravlja inflacijske pritiske in v zvezi s tem spodbuja tudi mehanizme določanja plač, ki so v skladu s splošnim povečanjem produktivnosti, in sprejme strukturne ukrepe za odstranjevanje ozkih grl na trgu dela.

Litvo se tudi poziva, naj se bolj drži rokov za predložitev programov za stabilnost in konvergenco iz kodeksa ravnanja.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec. 2007 | 7,7 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 |
| COM nov. 2007 | 7,7 | 8,5 | 7,5 | 6,3 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 | ni podatkov |
| Inflacija HICP
  (%) | KP dec. 2007 | 3,8 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 |
| COM nov. 2007 | 3,8 | 5,6 | 6,5 | 5,2 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (7)

  (v % potencialnega BDP) | KP dec. 2007 | 1,7 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 |
| COM nov. 2007 (8) | 1,0 | 1,0 | 0,4 | – 0,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | – 9,5 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 |
| COM nov. 2007 | – 8,9 | – 12,5 | – 12,9 | – 13,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 6,6 | – 7,5 | – 7,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 |
| COM nov. 2007 | – 0,6 | – 0,9 | – 1,4 | – 0,8 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 0,2 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 |
| COM nov. 2007 | 0,2 | 0,0 | – 0,5 | 0,2 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (7)

  (v % BDP) | KP dec. 2007 | – 1,0 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| COM nov. 2007 | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (9)

  (v % BDP) | KP dec. 2007 | – 1,0 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| COM nov. 2007 | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP dec. 2007 | 18,2 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 |
| COM nov. 2007 | 18,2 | 17,7 | 17,2 | 16,1 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec. 2007

7,7

9,8

5,3

4,5

5,2

COM nov. 2007

7,7

8,5

7,5

6,3

ni podatkov

KP dec. 2006

7,8

6,3

5,3

4,5

ni podatkov

Inflacija HICP

(%)

KP dec. 2007

3,8

5,8

6,5

5,1

3,6

COM nov. 2007

3,8

5,6

6,5

5,2

ni podatkov

KP dec. 2006

3,9

4,7

3,4

3,1

ni podatkov

Proizvodna vrzel (7)

(v % potencialnega BDP)

KP dec. 2007

1,7

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

COM nov. 2007 (8)

1,0

1,0

0,4

– 0,6

ni podatkov

KP dec. 2006

2,4

1,6

0,1

– 1,9

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

KP dec. 2007

– 9,5

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

COM nov. 2007

– 8,9

– 12,5

– 12,9

– 13,0

ni podatkov

KP dec. 2006

– 6,6

– 7,5

– 7,0

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2007

– 0,6

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

COM nov. 2007

– 0,6

– 0,9

– 1,4

– 0,8

ni podatkov

KP dec. 2006

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2007

0,2

– 0,1

0,3

0,9

1,4

COM nov. 2007

0,2

0,0

– 0,5

0,2

ni podatkov

KP dec. 2006

– 0,4

0,0

0,4

0,8

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (7)

(v % BDP)

KP dec. 2007

– 1,0

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

COM nov. 2007

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

ni podatkov

KP dec. 2006

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

ni podatkov

Strukturni saldo (9)

(v % BDP)

KP dec. 2007

– 1,0

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

COM nov. 2007

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

ni podatkov

KP dec. 2006

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP dec. 2007

18,2

17,6

17,2

15,0

14,0

COM nov. 2007

18,2

17,7

17,2

16,1

ni podatkov

KP dec. 2006

18,4

19,2

19,0

17,7

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletnem mestu:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Posodobitev je bila predložena štiri tedne po roku iz kodeksa ravnanja, tj. 1. decembru.

(3)  Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije iz jeseni 2007 in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(4)  Enkratni ukrep zadeva kompenzacijo pokojnin, ki v obdobju 1995–2002 niso bile izplačane v celoti, na podlagi odločitve ustavnega sodišča, sprejela pa ga je vlada v novembru 2007. Ukrep je bil sprejet po preteku roka iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2007, tako da ocenjenega rezultata za leto 2007 ni mogoče primerjati s tistim iz programa.

(5)  UL C 71, 28.3.2007, str. 19.

(6)  Zlasti manjkajo podatki o podkomponentah razmerja med javnim dolgom in primanjkljajem (SFA), ocene prispevkov k potencialni rasti in nekateri podatki o dolgoročni vzdržnosti.

(7)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kot so jih ponovno izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 7,9 %, 8,4 %, 8,2 % in 7,4 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(9)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Glede na najnovejši program znašajo enkratni in drugi začasni ukrepi leta 2007 0,6 % BDP (povečanje primanjkljaja). Ker je bila ta transakcija sprejeta po preteku roka iz napovedi iz jeseni 2007, ni zajeta v jesenski napovedi služb Komisije.

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/24

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o posodobljeni različici programa Češke za konvergenco, 2007–2010

(2008/C 74/06)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Češke za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2007 do leta 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Češke za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2007 do leta 2010.

| (2) | Češka doživlja obdobje visoke rasti, ki naj bi se srednjeročno upočasnila. Nedavno veliko zmanjšanje brezposelnosti je mogoče razložiti predvsem s konjunkturnimi dejavniki. Zdi se, da je trg dela v strukturnem smislu še vedno nekoliko tog, saj je delež prostih delovnih mest velik, opazna so neskladja na področju veščin in regionalne razlike pri brezposelnosti, kar bo treba reševati v okviru prihodnje politike zaposlovanja.
  Stabilizacijski program, ki je bil sprejet leta 2007, se zdi korak v pravo smer, za nadaljevanje proračunske konsolidacije pa bodo potrebni nadaljnji ukrepi. Glede na staranje prebivalstva in sedanje stanje pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva namreč obstajajo tveganja glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Tudi dobro zastavljena pokojninska reforma bi lahko imela pozitiven učinek na potencialno rast. Kljub temu, da Češka dosega dobre rezultate, se bodo inflacijski pritiski zaradi povečanja posrednih davkov in mednarodnih cen blaga povečali. |
| --- | --- |

(2)

Češka doživlja obdobje visoke rasti, ki naj bi se srednjeročno upočasnila. Nedavno veliko zmanjšanje brezposelnosti je mogoče razložiti predvsem s konjunkturnimi dejavniki. Zdi se, da je trg dela v strukturnem smislu še vedno nekoliko tog, saj je delež prostih delovnih mest velik, opazna so neskladja na področju veščin in regionalne razlike pri brezposelnosti, kar bo treba reševati v okviru prihodnje politike zaposlovanja.

Stabilizacijski program, ki je bil sprejet leta 2007, se zdi korak v pravo smer, za nadaljevanje proračunske konsolidacije pa bodo potrebni nadaljnji ukrepi. Glede na staranje prebivalstva in sedanje stanje pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva namreč obstajajo tveganja glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Tudi dobro zastavljena pokojninska reforma bi lahko imela pozitiven učinek na potencialno rast. Kljub temu, da Češka dosega dobre rezultate, se bodo inflacijski pritiski zaradi povečanja posrednih davkov in mednarodnih cen blaga povečali.

| (3) | Program za konvergenco ocenjuje rast BDP v letu 2007 na okrog 6 %, v preostalem programskem obdobju pa naj bila nekoliko nižja, okrog 5 % BDP. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah. V skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2007 naj bi bila rast zasebne porabe še naprej velika, in sicer zaradi velikega povečanja plač v zasebnem sektorju in naraščajoče zaposlenosti, čeprav zaradi proračunske konsolidacije, ki jo načrtuje vlada, ne bo tako visoka kot leta 2007. Program za konvergenco in jesenska napoved služb Komisije napovedujeta v letu 2008 veliko povečanje inflacije zaradi povečanja posrednih davkov in cen blaga, kar bi lahko negativno vplivalo na nominalno konvergenco. |
| --- | --- |

(3)

Program za konvergenco ocenjuje rast BDP v letu 2007 na okrog 6 %, v preostalem programskem obdobju pa naj bila nekoliko nižja, okrog 5 % BDP. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah. V skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2007 naj bi bila rast zasebne porabe še naprej velika, in sicer zaradi velikega povečanja plač v zasebnem sektorju in naraščajoče zaposlenosti, čeprav zaradi proračunske konsolidacije, ki jo načrtuje vlada, ne bo tako visoka kot leta 2007. Program za konvergenco in jesenska napoved služb Komisije napovedujeta v letu 2008 veliko povečanje inflacije zaradi povečanja posrednih davkov in cen blaga, kar bi lahko negativno vplivalo na nominalno konvergenco.

| (4) | Za leto 2007 jesenska napoved služb Komisije in program za konvergenco ocenjujeta javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP, kar je 0,6 odstotne točke manj od ciljnega primanjkljaja iz predhodne posodobitve. Vendar zadnji podatki o izvrševanju proračuna kažejo, da bi lahko bil rezultat v letu 2007 veliko boljši od načrtovanega v sedanjem programu; glede na najnovejše podatke se zdi, da bi splošni primanjkljaj v letu 2007 lahko znašal okoli 2 % BDP. Ocenjeni proračunski rezultat je nižji predvsem zaradi baznega učinka večjega deleža prihodkov glede na BDP v letu 2006, kot je bil pričakovan v predhodnem programu za konvergenco, pa tudi zaradi nekaterih omejitev odhodkov v letu 2007 in dinamične rasti prihodkov zaradi večje nominalne rasti BDP, kot je bila pričakovana. Nižji primanjkljaj v letu 2007 v primerjavi s proračunskim rezultatom iz leta 2006 je v skladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 10. julija 2007 o predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco (3), da naj Češka v letu 2007 omeji proračunsko poslabšanje. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2007 jesenska napoved služb Komisije in program za konvergenco ocenjujeta javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP, kar je 0,6 odstotne točke manj od ciljnega primanjkljaja iz predhodne posodobitve. Vendar zadnji podatki o izvrševanju proračuna kažejo, da bi lahko bil rezultat v letu 2007 veliko boljši od načrtovanega v sedanjem programu; glede na najnovejše podatke se zdi, da bi splošni primanjkljaj v letu 2007 lahko znašal okoli 2 % BDP. Ocenjeni proračunski rezultat je nižji predvsem zaradi baznega učinka večjega deleža prihodkov glede na BDP v letu 2006, kot je bil pričakovan v predhodnem programu za konvergenco, pa tudi zaradi nekaterih omejitev odhodkov v letu 2007 in dinamične rasti prihodkov zaradi večje nominalne rasti BDP, kot je bila pričakovana. Nižji primanjkljaj v letu 2007 v primerjavi s proračunskim rezultatom iz leta 2006 je v skladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 10. julija 2007 o predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco (3), da naj Češka v letu 2007 omeji proračunsko poslabšanje.

| (5) | Glavni cilj proračunske strategije programa je, da se v letu 2008 zmanjša čezmerni primanjkljaj, nato pa nadaljuje konsolidacija k doseganju srednjeročnega cilja, tj. strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP, v letu 2012. Javnofinančni primanjkljaj naj bi se s 3,4 % BDP leta 2007 zmanjšal na 2,9 % BDP leta 2008, 2,6 % BDP leta 2009 in 2,3 % BDP leta 2010. Gibanje primarnega primanjkljaja je podobno; z 2,3 % BDP v letu 2007 naj bi se zmanjšal na 1,1 % BDP v letu 2010. Konsolidacija bo temeljila predvsem na odhodkih. Tako bo pričakovano zmanjšanje deleža prihodkov glede na BDP (deloma ga je mogoče pripisati enotni davčni stopnji, ki bo uvedena leta 2008) več kot izravnano z zmanjšanjem odhodkov glede na BDP. To zmanjšanje odhodkov je sicer precej splošno, najbolj pa zadeva socialne ugodnosti; javne naložbe so edina kategorija javnih odhodkov, ki naj bi se povečala kot delež BDP. Na podlagi rezultata v letu 2006, ki je bil boljši od pričakovanega, so cilji glede javnih financ v primerjavi s tistimi iz predhodnega programa za konvergenco bolj ambiciozni. Glede na najnovejšo oceno, ki za leto 2007 napoveduje manjši javnofinančni primanjkljaj, je videti, da teh ciljev ne bo težko doseči. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj proračunske strategije programa je, da se v letu 2008 zmanjša čezmerni primanjkljaj, nato pa nadaljuje konsolidacija k doseganju srednjeročnega cilja, tj. strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP, v letu 2012. Javnofinančni primanjkljaj naj bi se s 3,4 % BDP leta 2007 zmanjšal na 2,9 % BDP leta 2008, 2,6 % BDP leta 2009 in 2,3 % BDP leta 2010. Gibanje primarnega primanjkljaja je podobno; z 2,3 % BDP v letu 2007 naj bi se zmanjšal na 1,1 % BDP v letu 2010. Konsolidacija bo temeljila predvsem na odhodkih. Tako bo pričakovano zmanjšanje deleža prihodkov glede na BDP (deloma ga je mogoče pripisati enotni davčni stopnji, ki bo uvedena leta 2008) več kot izravnano z zmanjšanjem odhodkov glede na BDP. To zmanjšanje odhodkov je sicer precej splošno, najbolj pa zadeva socialne ugodnosti; javne naložbe so edina kategorija javnih odhodkov, ki naj bi se povečala kot delež BDP. Na podlagi rezultata v letu 2006, ki je bil boljši od pričakovanega, so cilji glede javnih financ v primerjavi s tistimi iz predhodnega programa za konvergenco bolj ambiciozni. Glede na najnovejšo oceno, ki za leto 2007 napoveduje manjši javnofinančni primanjkljaj, je videti, da teh ciljev ne bo težko doseči.

| (6) | Rezultat v letu 2008 bi bil lahko boljši od načrtovanega, medtem ko so tveganja glede proračunskih rezultatov od leta 2009 naprej v ravnovesju. Po eni strani je Češka v preteklosti dosegala nižje primanjkljaje od načrtovanih, zadnja ocena za leto 2007 pa je veliko boljša od tiste v programu, kar bi lahko imelo ugoden bazni učinek od leta 2008 dalje. Čeprav je veliko davčnih sprememb, kar otežuje napovedi, se zdijo ocene programa glede davkov previdne. Po drugi strani je za načrtovano konsolidacijo potrebna precejšnja omejitev odhodkov, tudi omejitev plač in zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju, medtem ko so bile zgornje meje odhodkov v prejšnjih letih presežene. Po letu 2008 bi bila treba določiti še nadaljnje ukrepe za konsolidacijo. |
| --- | --- |

(6)

Rezultat v letu 2008 bi bil lahko boljši od načrtovanega, medtem ko so tveganja glede proračunskih rezultatov od leta 2009 naprej v ravnovesju. Po eni strani je Češka v preteklosti dosegala nižje primanjkljaje od načrtovanih, zadnja ocena za leto 2007 pa je veliko boljša od tiste v programu, kar bi lahko imelo ugoden bazni učinek od leta 2008 dalje. Čeprav je veliko davčnih sprememb, kar otežuje napovedi, se zdijo ocene programa glede davkov previdne. Po drugi strani je za načrtovano konsolidacijo potrebna precejšnja omejitev odhodkov, tudi omejitev plač in zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju, medtem ko so bile zgornje meje odhodkov v prejšnjih letih presežene. Po letu 2008 bi bila treba določiti še nadaljnje ukrepe za konsolidacijo.

| (7) | Glede na to oceno tveganja, zlasti ob upoštevanju rezultata v letu 2007, ki je bil boljši od pričakovanega, se zdi proračunska naravnanost v programu skladna s trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2008, tako kot je priporočil Svet. Pogoj za to je, da se odhodki še naprej omejujejo in da se pozorno spremlja učinek davčnih reform iz stabilizacijskega programa na proračun. Vendar v programskem obdobju ne bo dosežena zadostna varnostna rezerva, da prag primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih ne bi bil prekoračen. V letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je treba hitrost prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja iz programa okrepiti in podpreti z ukrepi, da bo skladna s Paktom stabilnosti in rasti. Čeprav doživlja Češka obdobje velike rasti, bo glede na cilj iz programa za leto 2010 v obdobju 2011–2012 potrebna obsežna prilagoditev, da bi do leta 2012 dosegli srednjeročni cilj. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja, zlasti ob upoštevanju rezultata v letu 2007, ki je bil boljši od pričakovanega, se zdi proračunska naravnanost v programu skladna s trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2008, tako kot je priporočil Svet. Pogoj za to je, da se odhodki še naprej omejujejo in da se pozorno spremlja učinek davčnih reform iz stabilizacijskega programa na proračun. Vendar v programskem obdobju ne bo dosežena zadostna varnostna rezerva, da prag primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih ne bi bil prekoračen. V letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je treba hitrost prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja iz programa okrepiti in podpreti z ukrepi, da bo skladna s Paktom stabilnosti in rasti. Čeprav doživlja Češka obdobje velike rasti, bo glede na cilj iz programa za leto 2010 v obdobju 2011–2012 potrebna obsežna prilagoditev, da bi do leta 2012 dosegli srednjeročni cilj.

| (8) | Zdi se, da je Češka izpostavljena velikemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Začetno proračunsko stanje v programu ni dovolj dobro, da bi se delež dolga dolgoročno stabiliziral. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej večji od povprečja EU, na kar vplivata predvsem znatno povečanje odhodkov za pokojnine kot delež BDP in znatno povečanje odhodkov zdravstvenega varstva. Izvajanje ukrepov strukturnih reform, zlasti na področju pokojnin in zdravstvenega varstva, namenjenih omejevanju velikega povečevanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva, bi prispevalo k zmanjšanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ. Čeprav je Češka storila prve korake za reformo sistema zdravstvenega varstva, se reforma pokojninskega sistema še vedno ne izvaja po fiksnem časovnem načrtu. |
| --- | --- |

(8)

Zdi se, da je Češka izpostavljena velikemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Začetno proračunsko stanje v programu ni dovolj dobro, da bi se delež dolga dolgoročno stabiliziral. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej večji od povprečja EU, na kar vplivata predvsem znatno povečanje odhodkov za pokojnine kot delež BDP in znatno povečanje odhodkov zdravstvenega varstva. Izvajanje ukrepov strukturnih reform, zlasti na področju pokojnin in zdravstvenega varstva, namenjenih omejevanju velikega povečevanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva, bi prispevalo k zmanjšanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ. Čeprav je Češka storila prve korake za reformo sistema zdravstvenega varstva, se reforma pokojninskega sistema še vedno ne izvaja po fiksnem časovnem načrtu.

| (9) | Zdi se, da je program za konvergenco do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Nacionalni program reform vključuje nekatere ukrepe za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, povečanje obsega in kakovosti izobraževanja in raziskav ter povečanje motivacije za zaposlitev. Čeprav program za konvergenco ne zagotavlja sistematičnih informacij o neposrednih proračunskih stroških glavnih reform, predvidenih v nacionalnem programu reform, se zdi, da proračunske napovedi programa upoštevajo vpliv reform, predvidenih v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform, na javne finance. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program za konvergenco do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Nacionalni program reform vključuje nekatere ukrepe za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, povečanje obsega in kakovosti izobraževanja in raziskav ter povečanje motivacije za zaposlitev. Čeprav program za konvergenco ne zagotavlja sistematičnih informacij o neposrednih proračunskih stroških glavnih reform, predvidenih v nacionalnem programu reform, se zdi, da proračunske napovedi programa upoštevajo vpliv reform, predvidenih v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform, na javne finance.

| (10) | Proračunska strategija programa je glede na omejene ukrepe pokojninske reforme in reforme zdravstvenega varstva deloma skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki jih vsebujejo integrirane smernice na področju proračunskih politik v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija programa je glede na omejene ukrepe pokojninske reforme in reforme zdravstvenega varstva deloma skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki jih vsebujejo integrirane smernice na področju proračunskih politik v okviru lizbonske strategije.

| (11) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (4).

Splošni zaključek je, da je program skladen z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja v letu 2008, če se bodo odhodki še naprej omejevali in če se bo pozorno spremljal učinek davčnih ukrepov iz stabilizacijskega programa na proračun. Zaradi ugodnih makroekonomskih obetov in glede na to, da bo proračunski rezultat v letu 2007 verjetno boljši od pričakovanega v programu, bo mogoče dovolj možnosti za zmanjšanje primanjkljaja v letu 2008 pod referenčno vrednost 3 % BDP z večjo rezervo in za to, da se zatem doseže konsolidacija, ki bo obsežnejša od načrtovane. Glavna tveganja povzročata zanašanje na zmanjševanje zaposlovanja v javnem sektorju in dejstvo, da bo treba po letu 2008 določiti še nadaljnje ukrepe za konsolidacijo. Češka ostaja izpostavljena velikemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ, na področju reforme zdravstvenega varstva pa so bili storjeni prvi koraki.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 104(7) z dne 10. oktobra 2007 ter glede na potrebo, da se doseže trajnostna konvergenca, se Češko poziva, da:

| (i) | izkoristi proračunski rezultat v letu 2007, ki bo verjetno boljši od pričakovanega, da bo s pomočjo nadaljnjega omejevanja odhodkov primanjkljaj v letu 2008 zmanjšala pod referenčno vrednost 3 % BDP z večjo rezervo; |
| --- | --- |

(i)

izkoristi proračunski rezultat v letu 2007, ki bo verjetno boljši od pričakovanega, da bo s pomočjo nadaljnjega omejevanja odhodkov primanjkljaj v letu 2008 zmanjšala pod referenčno vrednost 3 % BDP z večjo rezervo;

| (ii) | izkoristi močno gospodarsko rast s še dodatno pospešitvijo prilagoditve, tako da bo čim prej dosegla varnostno rezervo za preprečitev prekoračitve referenčne vrednosti in pospeši uresničevanje srednjeročnega cilja; |
| --- | --- |

(ii)

izkoristi močno gospodarsko rast s še dodatno pospešitvijo prilagoditve, tako da bo čim prej dosegla varnostno rezervo za preprečitev prekoračitve referenčne vrednosti in pospeši uresničevanje srednjeročnega cilja;

| (iii) | ob upoštevanju povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z izvajanjem pokojninskih in zdravstvenih reform. |
| --- | --- |

(iii)

ob upoštevanju povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z izvajanjem pokojninskih in zdravstvenih reform.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK nov. 2007 | 6,4 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 |
| KOM nov. 2007 | 6,4 | 5,8 | 5,0 | 4,9 | ni podatkov |
| KP marec 2007 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 | ni podatkov |
| Inflacija HICP
  (%) | PK nov. 2007 | 2,1 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 3,0 | 3,8 | 3,2 | ni podatkov |
| KP marec 2007 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PK nov. 2007 | 0,9 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 (6) | 1,1 | 2,1 | 2,1 | 1,4 | ni podatkov |
| KP marec 2007 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 2,7 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 |
| KOM nov. 2007 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,9 | ni podatkov |
| KP marec 2007 | – 2,8 | – 1,4 | 0,2 | 1,1 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 2,9 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 |
| KOM nov. 2007 | – 2,9 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,7 | ni podatkov |
| KP marec 2007 | – 3,5 | – 4,0 | – 3,5 | – 3,2 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 1,8 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| KOM nov. 2007 | – 1,8 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,7 | ni podatkov |
| KP marec 2007 | – 2,4 | – 2,6 | – 2,0 | – 1,6 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| KOM nov. 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | ni podatkov |
| KP marec 2007 | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PK nov. 2007 | – 3,1 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| KOM nov. 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | ni podatkov |
| KP marec 2007 | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK nov. 2007 | 30,1 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 |
| KOM nov. 2007 | 30,1 | 30,2 | 30,3 | 30,5 | ni podatkov |
| KP marec 2007 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 | ni podatkov |
| Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

PK nov. 2007

6,4

5,9

5,0

5,1

5,3

KOM nov. 2007

6,4

5,8

5,0

4,9

ni podatkov

KP marec 2007

6,0

4,9

4,8

4,8

ni podatkov

Inflacija HICP

(%)

PK nov. 2007

2,1

2,4

3,9

2,3

2,1

KOM nov. 2007

2,1

3,0

3,8

3,2

ni podatkov

KP marec 2007

2,4

2,6

2,5

2,5

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PK nov. 2007

0,9

1,8

1,4

0,7

0,5

KOM nov. 2007 (6)

1,1

2,1

2,1

1,4

ni podatkov

KP marec 2007

0,9

1,1

1,0

1,0

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 2,7

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

KOM nov. 2007

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,9

ni podatkov

KP marec 2007

– 2,8

– 1,4

0,2

1,1

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 2,9

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

KOM nov. 2007

– 2,9

– 3,4

– 2,8

– 2,7

ni podatkov

KP marec 2007

– 3,5

– 4,0

– 3,5

– 3,2

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 1,8

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

KOM nov. 2007

– 1,8

– 2,3

– 1,8

– 1,7

ni podatkov

KP marec 2007

– 2,4

– 2,6

– 2,0

– 1,6

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

KOM nov. 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

ni podatkov

KP marec 2007

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PK nov. 2007

– 3,1

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

KOM nov. 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

ni podatkov

KP marec 2007

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK nov. 2007

30,1

30,4

30,3

30,2

30,0

KOM nov. 2007

30,1

30,2

30,3

30,5

ni podatkov

KP marec 2007

30,6

30,5

31,3

32,2

ni podatkov

Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ocena zlasti upošteva jesensko napoved služb Komisije in oceno Komisije glede nacionalnega programa reform iz julija 2007.

(3)  UL C 204, 1.9.2007, str. 1.

(4)  Manjkajo podatki o COFOG za leto 2010.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kot so jih ponovno izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,5 %, 4,7 %, 5,0 % in 5,6 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa za konvergenco iz novembra 2007 so leta 2006 znašali -0,2 % BDP; povečanje primanjkljaja. V jesenski napovedi služb Komisije ni enkratnih ukrepov.

Vir:

Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/28

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o programu Malte za stabilnost, 2007–2010

(2008/C 74/07)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 preučil prvi program Malte za stabilnost, ki zajema obdobje 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 preučil prvi program Malte za stabilnost, ki zajema obdobje 2007–2010.

| (2) | Malta se je euroobmočju pridružila 1. januarja 2008, njen BDP pa je naraščal od leta 2004. Slabi gospodarski rezultati v prvih letih tega stoletja se lahko delno pripišejo zunanjim dejavnikom, katerim je Malta kot malo in odprto gospodarstvo še posebej izpostavljena in tako odvisna od nestanovitnih sektorjev, kot sta turizem in elektronska industrija.
  Notranje strukturne pomanjkljivosti tudi pojasnjujejo šibko rast BDP. Produktivnost se je med letoma 2001 in 2003 zmanjševala v letnem povprečju za okoli 1 %. Poleg tega je znatna rast plač povzročila močno povečanje stroškov dela na enoto in posledično izgubo zunanje konkurenčnosti. Od leta 2004 se je gospodarska uspešnost povečala predvsem zaradi ugodnih konjunkturnih razmer ter tudi zmanjševanja plač in oživitve produktivnosti. Na proračunskem področju je vstop v euroobmočje sledil obdobju precejšnje konsolidacije, – v katerem je dolg kot odstotek BDP upadal od leta 2005 – ter napredku pri zniževanju inflacije. V tem novem okviru predstavlja povečanje manevrskega prostora proračunske politike izziv za sposobnost Malte, da se prilagodi na asimetrične motnje; to povečanje manevrskega prostora bi se lahko doseglo z nadaljnjimi prizadevanji za proračunsko konsolidacijo in z reformami v zvezi z odhodki, zlasti pri hitrem povečevanju porabe za zdravstveno varstvo. Poleg tega bi takšne reforme v zvezi z odhodki izboljšale dolgoročno vzdržnost javnih financ in omogočile preusmeritev odhodkov v kategorije, ki spodbujajo rast, ter tako pripomogle k spodbujanju produktivnosti. Višja produktivnost z nadaljnjim obvladovanjem plač bi povečala konkurenčnost, kar je še dodatni izziv, s katerim se sooča malteško gospodarstvo, zlasti v okviru euroobmočja. |
| --- | --- |

(2)

Malta se je euroobmočju pridružila 1. januarja 2008, njen BDP pa je naraščal od leta 2004. Slabi gospodarski rezultati v prvih letih tega stoletja se lahko delno pripišejo zunanjim dejavnikom, katerim je Malta kot malo in odprto gospodarstvo še posebej izpostavljena in tako odvisna od nestanovitnih sektorjev, kot sta turizem in elektronska industrija.

Notranje strukturne pomanjkljivosti tudi pojasnjujejo šibko rast BDP. Produktivnost se je med letoma 2001 in 2003 zmanjševala v letnem povprečju za okoli 1 %. Poleg tega je znatna rast plač povzročila močno povečanje stroškov dela na enoto in posledično izgubo zunanje konkurenčnosti. Od leta 2004 se je gospodarska uspešnost povečala predvsem zaradi ugodnih konjunkturnih razmer ter tudi zmanjševanja plač in oživitve produktivnosti. Na proračunskem področju je vstop v euroobmočje sledil obdobju precejšnje konsolidacije, – v katerem je dolg kot odstotek BDP upadal od leta 2005 – ter napredku pri zniževanju inflacije. V tem novem okviru predstavlja povečanje manevrskega prostora proračunske politike izziv za sposobnost Malte, da se prilagodi na asimetrične motnje; to povečanje manevrskega prostora bi se lahko doseglo z nadaljnjimi prizadevanji za proračunsko konsolidacijo in z reformami v zvezi z odhodki, zlasti pri hitrem povečevanju porabe za zdravstveno varstvo. Poleg tega bi takšne reforme v zvezi z odhodki izboljšale dolgoročno vzdržnost javnih financ in omogočile preusmeritev odhodkov v kategorije, ki spodbujajo rast, ter tako pripomogle k spodbujanju produktivnosti. Višja produktivnost z nadaljnjim obvladovanjem plač bi povečala konkurenčnost, kar je še dodatni izziv, s katerim se sooča malteško gospodarstvo, zlasti v okviru euroobmočja.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP v letu 2007 povečala za 3,5 %, leta 2008 upočasnila in nato pospešila ter do konca programskega obdobja dosegla 3,4 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti za leto 2007. Napovedi rasti BDP za obdobje 2008–2010 se zdijo ugodne in sicer pretežno zaradi visokega prispevka neto izvoza, ki se načrtuje za zadnja leta programskega obdobja. S tem povezano izboljšanje pri saldu izvoza in uvoza proizvodov in storitev v višini 3,3 odstotne točke BDP do leta 2010, ki je napovedano v programu, se zdi optimistično.
  Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične in so v skladu z napovedmi služb Komisije iz jeseni 2007. Vendar bi morebitno nadaljnje zviševanje plač v javnem sektorju, ki lahko povzroči, da bi plače rasle veliko bolj kot produktivnost, lahko privedlo do manj ugodnega razvoja konkurenčnosti malteškega gospodarstva kot predvideva program za stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP v letu 2007 povečala za 3,5 %, leta 2008 upočasnila in nato pospešila ter do konca programskega obdobja dosegla 3,4 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti za leto 2007. Napovedi rasti BDP za obdobje 2008–2010 se zdijo ugodne in sicer pretežno zaradi visokega prispevka neto izvoza, ki se načrtuje za zadnja leta programskega obdobja. S tem povezano izboljšanje pri saldu izvoza in uvoza proizvodov in storitev v višini 3,3 odstotne točke BDP do leta 2010, ki je napovedano v programu, se zdi optimistično.

Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične in so v skladu z napovedmi služb Komisije iz jeseni 2007. Vendar bi morebitno nadaljnje zviševanje plač v javnem sektorju, ki lahko povzroči, da bi plače rasle veliko bolj kot produktivnost, lahko privedlo do manj ugodnega razvoja konkurenčnosti malteškega gospodarstva kot predvideva program za stabilnost.

| (4) | Javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 je v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjen na 1,8 % BDP, v programu za stabilnost na 1,6 %, medtem ko je bil v zadnji posodobljeni različici programa za konvergenco zastavljen cilj 2,3 % BDP. Vendar je brez zneskov enkratnih transakcij (pretežno od prodaje zemljišč, ki se običajno beležijo kot negativni odhodki) doseženi primanjkljaj v letu 2007 na splošno skladen s ciljem programa za konvergenco iz leta 2006, kljub ugodnemu baznemu učinku iz leta 2006. Prihodki kot delež BDP so znatno nižji od pričakovanih, največ zaradi črpanja sredstev EU, ki je manjše od pričakovanega. Posledično je tudi delež odhodkov v letu 2007 nižji od načrtovanega v programu za konvergenco iz leta 2006. Ker se zdi, da je strukturna prilagoditev v letu 2007 nižja od 0,5 odstotne točke BDP v primerjavi z okoli 1 odstotno točko, načrtovano v zadnji posodobljeni različici programa za konvergenco, izvrševanje proračuna ni skladno s pozivom v mnenju Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodnem programu (3), naj „ustrezno napreduje na poti k srednjeročnemu cilju, kakor je predvideno v programu“. |
| --- | --- |

(4)

Javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 je v napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ocenjen na 1,8 % BDP, v programu za stabilnost na 1,6 %, medtem ko je bil v zadnji posodobljeni različici programa za konvergenco zastavljen cilj 2,3 % BDP. Vendar je brez zneskov enkratnih transakcij (pretežno od prodaje zemljišč, ki se običajno beležijo kot negativni odhodki) doseženi primanjkljaj v letu 2007 na splošno skladen s ciljem programa za konvergenco iz leta 2006, kljub ugodnemu baznemu učinku iz leta 2006. Prihodki kot delež BDP so znatno nižji od pričakovanih, največ zaradi črpanja sredstev EU, ki je manjše od pričakovanega. Posledično je tudi delež odhodkov v letu 2007 nižji od načrtovanega v programu za konvergenco iz leta 2006. Ker se zdi, da je strukturna prilagoditev v letu 2007 nižja od 0,5 odstotne točke BDP v primerjavi z okoli 1 odstotno točko, načrtovano v zadnji posodobljeni različici programa za konvergenco, izvrševanje proračuna ni skladno s pozivom v mnenju Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodnem programu (3), naj „ustrezno napreduje na poti k srednjeročnemu cilju, kakor je predvideno v programu“.

| (5) | Glavni proračunski cilj v programu za stabilnost je tako kot v zadnji posodobljeni različici programa za konvergenco prizadevanje za nadaljnjo proračunsko konsolidacijo v programskem obdobju, da bi se do leta 2010 dosegel srednjeročni cilj, tj. uravnotežen proračun v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov). Načrtuje se, da se bo javnofinančni saldo izboljšal s primanjkljaja v višini 1,6 % BDP leta 2007 na presežek v višini 0,9 % BDP do leta 2010. Pričakuje se, da bo zaradi napovedanega znižanja bremena obresti do leta 2010 primarni presežek dosegel 3,8 % BDP. Strukturni saldo naj bi se v obdobju 2007–2010 povečal za 2 odstotni točki BDP. Nominalna prilagoditev se mora doseči z zmanjšanjem deleža primarnih odhodkov za več kot 3,5 odstotne točke BDP, kar več kot izravna padec deleža prihodkov v višini 1,5 odstotne točke BDP. Malta bo v primerjavi s prejšnjimi leti zmanjšala uporabo enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja. Omejevanje odhodkov je sicer precej splošno s posebnim poudarkom na sredstvih za zaposlene. Občutnega padca neposrednih davkov kot deleža BDP v zadnjih letih program ne pojasnjuje, predvideva pa se, da bodo višji dohodki iz drugih neposrednih davkov več kot pokrili stroške sprememb pri reformi sistema davka na dohodek, opravljenih v letu 2008. Na podlagi na splošno nespremenjenega makroekonomskega scenarija so proračunski cilji v programu za stabilnost za leti 2008 in 2009 za okoli 0,25 odstotne točke BDP manj ambiciozni kot v posodobljeni različici iz leta 2006, kar odraža manjša prizadevanja za prilagoditev v letu 2008. Pričakuje se, da se bo bruto javni dolg, ki se je po ocenah leta 2007 zmanjšal na 63 % BDP, kar je še vedno nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 %, v programskem obdobju zmanjšal za nadaljnjih skoraj 10 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(5)

Glavni proračunski cilj v programu za stabilnost je tako kot v zadnji posodobljeni različici programa za konvergenco prizadevanje za nadaljnjo proračunsko konsolidacijo v programskem obdobju, da bi se do leta 2010 dosegel srednjeročni cilj, tj. uravnotežen proračun v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov). Načrtuje se, da se bo javnofinančni saldo izboljšal s primanjkljaja v višini 1,6 % BDP leta 2007 na presežek v višini 0,9 % BDP do leta 2010. Pričakuje se, da bo zaradi napovedanega znižanja bremena obresti do leta 2010 primarni presežek dosegel 3,8 % BDP. Strukturni saldo naj bi se v obdobju 2007–2010 povečal za 2 odstotni točki BDP. Nominalna prilagoditev se mora doseči z zmanjšanjem deleža primarnih odhodkov za več kot 3,5 odstotne točke BDP, kar več kot izravna padec deleža prihodkov v višini 1,5 odstotne točke BDP. Malta bo v primerjavi s prejšnjimi leti zmanjšala uporabo enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja. Omejevanje odhodkov je sicer precej splošno s posebnim poudarkom na sredstvih za zaposlene. Občutnega padca neposrednih davkov kot deleža BDP v zadnjih letih program ne pojasnjuje, predvideva pa se, da bodo višji dohodki iz drugih neposrednih davkov več kot pokrili stroške sprememb pri reformi sistema davka na dohodek, opravljenih v letu 2008. Na podlagi na splošno nespremenjenega makroekonomskega scenarija so proračunski cilji v programu za stabilnost za leti 2008 in 2009 za okoli 0,25 odstotne točke BDP manj ambiciozni kot v posodobljeni različici iz leta 2006, kar odraža manjša prizadevanja za prilagoditev v letu 2008. Pričakuje se, da se bo bruto javni dolg, ki se je po ocenah leta 2007 zmanjšal na 63 % BDP, kar je še vedno nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 %, v programskem obdobju zmanjšal za nadaljnjih skoraj 10 odstotnih točk.

| (6) | Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od napovedanih v programu. Predvidevanje, da naj bi se spremembe pri sistemu dohodnine krile z drugimi prihodki, ki so po naravi nestanovitni, kot so dobički od kapitala in davkov, predstavlja tveganje v letu 2008. Možna so tudi odstopanja pri odhodkih, povezana na primer z odločitvami za subvencioniranje cen osnovnih proizvodov brez izravnalnih ukrepov.
  Poleg tega lahko ugodna povišanja plač, odobrena zaposlenim v zdravstvenem sektorju, povzročijo podobne zahteve v preostalem delu javnega sektorja. Rezultati za leti 2009 in 2010 bi lahko bili slabši od načrtovanih zaradi ugodnega makroekonomskega scenarija, na katerem temeljijo napovedi programa (čeprav se napovedi glede davkov za navedeni leti zdijo previdne, ob predpostavki, da ni predvidenih diskrecijskih znižanj davkov), kot tudi zaradi pomanjkljivih podatkov o ukrepih, ki so temelj procesa konsolidacije, zlasti v zvezi s predvidenimi nadaljnjimi omejitvami plač v javnem sektorju. Glede na ta negativna tveganja za proračunske cilje bo razvoj deleža dolga verjetno manj ugoden od predvidenega v programu, zlasti po letu 2008. Nasprotno pa je bil delež odhodkov v razmerju do BDP v preteklih letih dosledno nižji od načrtovanega v zaporednih programih. Poleg tega je bila Malta pri doseganju svojih ciljev glede javnofinančnega primanjkljaja uspešna in rezultati so bili večinoma boljši od načrtovanih. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od napovedanih v programu. Predvidevanje, da naj bi se spremembe pri sistemu dohodnine krile z drugimi prihodki, ki so po naravi nestanovitni, kot so dobički od kapitala in davkov, predstavlja tveganje v letu 2008. Možna so tudi odstopanja pri odhodkih, povezana na primer z odločitvami za subvencioniranje cen osnovnih proizvodov brez izravnalnih ukrepov.

Poleg tega lahko ugodna povišanja plač, odobrena zaposlenim v zdravstvenem sektorju, povzročijo podobne zahteve v preostalem delu javnega sektorja. Rezultati za leti 2009 in 2010 bi lahko bili slabši od načrtovanih zaradi ugodnega makroekonomskega scenarija, na katerem temeljijo napovedi programa (čeprav se napovedi glede davkov za navedeni leti zdijo previdne, ob predpostavki, da ni predvidenih diskrecijskih znižanj davkov), kot tudi zaradi pomanjkljivih podatkov o ukrepih, ki so temelj procesa konsolidacije, zlasti v zvezi s predvidenimi nadaljnjimi omejitvami plač v javnem sektorju. Glede na ta negativna tveganja za proračunske cilje bo razvoj deleža dolga verjetno manj ugoden od predvidenega v programu, zlasti po letu 2008. Nasprotno pa je bil delež odhodkov v razmerju do BDP v preteklih letih dosledno nižji od načrtovanega v zaporednih programih. Poleg tega je bila Malta pri doseganju svojih ciljev glede javnofinančnega primanjkljaja uspešna in rezultati so bili večinoma boljši od načrtovanih.

| (7) | Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostna za zagotovitev, da se do leta 2010 doseže srednjeročni cilj, kot je predvideno v programu. Vendar je treba od leta 2008 zagotoviti dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Načrtovana konsolidacija je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki načrtuje letno izboljšanje strukturnega salda 0,5 % BDP kot referenčne vrednosti, in večja prizadevanja, če bo Malta še naprej uživala ugodne gospodarske razmere. Vendar bi moral biti ritem prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja iz programa glede na navedena tveganja podprt z ukrepi, zlasti v letih 2009 in 2010. Ob upoštevanju navedenih tveganj glede napovedi dolga se zdi, da delež dolga v programskem obdobju zadostno upada v smeri referenčne vrednosti in bo leta 2009 padel pod to vrednost. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostna za zagotovitev, da se do leta 2010 doseže srednjeročni cilj, kot je predvideno v programu. Vendar je treba od leta 2008 zagotoviti dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Načrtovana konsolidacija je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki načrtuje letno izboljšanje strukturnega salda 0,5 % BDP kot referenčne vrednosti, in večja prizadevanja, če bo Malta še naprej uživala ugodne gospodarske razmere. Vendar bi moral biti ritem prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja iz programa glede na navedena tveganja podprt z ukrepi, zlasti v letih 2009 in 2010. Ob upoštevanju navedenih tveganj glede napovedi dolga se zdi, da delež dolga v programskem obdobju zadostno upada v smeri referenčne vrednosti in bo leta 2009 padel pod to vrednost.

| (8) | Zdi se, da je Malta izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je znatno nižji od povprečja EU, pri čemer se bodo odhodki za pokojnine kot delež BDP dolgoročno predvidoma zmanjševali. Vendar lahko pokojninska reforma iz leta 2006, s katero se načrtuje dvig starostne meje za upokojitev in povišanje stopnje pokojnin, dolgoročno povzroči višjo porabo. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Proračunsko stanje leta 2007, kot ga ocenjuje program, je boljše od začetnega stanja iz predhodnega programa in prispeva k blažitvi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva. K zmanjševanju tveganj za vzdržnost javnih financ bi pripomoglo izboljšanje proračunskega stanja, tudi s povečanjem učinkovitosti in prožnosti javne porabe, zlasti v sektorju zdravstvenega varstva, kjer se odhodki zaradi vpliva staranja prebivalstva hitro povečujejo. |
| --- | --- |

(8)

Zdi se, da je Malta izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je znatno nižji od povprečja EU, pri čemer se bodo odhodki za pokojnine kot delež BDP dolgoročno predvidoma zmanjševali. Vendar lahko pokojninska reforma iz leta 2006, s katero se načrtuje dvig starostne meje za upokojitev in povišanje stopnje pokojnin, dolgoročno povzroči višjo porabo. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Proračunsko stanje leta 2007, kot ga ocenjuje program, je boljše od začetnega stanja iz predhodnega programa in prispeva k blažitvi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva. K zmanjševanju tveganj za vzdržnost javnih financ bi pripomoglo izboljšanje proračunskega stanja, tudi s povečanjem učinkovitosti in prožnosti javne porabe, zlasti v sektorju zdravstvenega varstva, kjer se odhodki zaradi vpliva staranja prebivalstva hitro povečujejo.

| (9) | Zdi se, da je program za stabilnost do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Zlasti proračunske napovedi programa upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za stabilnost, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Najpomembnejši ukrep politike iz programa za stabilnost, tj. nadaljnji pregled sistema za dohodnino, je v skladu z nacionalnim programom reform. Vendar program za stabilnost ne obravnava reforme zdravstvenega varstva, ki jo kot ključno področje javnih financ določa nacionalni program reform. Poleg tega program ne opredeli jasno, kako bodo odhodki preusmerjeni v kategorije, ki spodbujajo rast, zlasti v zadnjih letih. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program za stabilnost do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Zlasti proračunske napovedi programa upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za stabilnost, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Najpomembnejši ukrep politike iz programa za stabilnost, tj. nadaljnji pregled sistema za dohodnino, je v skladu z nacionalnim programom reform. Vendar program za stabilnost ne obravnava reforme zdravstvenega varstva, ki jo kot ključno področje javnih financ določa nacionalni program reform. Poleg tega program ne opredeli jasno, kako bodo odhodki preusmerjeni v kategorije, ki spodbujajo rast, zlasti v zadnjih letih.

| (10) | Proračunska strategija v programu je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. Predvsem pa program ne predvideva občutnega razvoja reforme zdravstvenega varstva, ki jo Svet spodbuja v svojem priporočilu. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. Predvsem pa program ne predvideva občutnega razvoja reforme zdravstvenega varstva, ki jo Svet spodbuja v svojem priporočilu.

| (11) | Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in za konvergenco, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in za konvergenco, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4).

Splošni zaključek je, da program za stabilnost predvideva nadaljnji napredek k srednjeročnemu cilju, ki naj bi se z omejitvijo odhodkov v okviru trajnostne gospodarske rasti dosegel do leta 2010. Načrtuje se, da se bo bruto javni dolg zadovoljivo zmanjševal in bo do leta 2009 padel pod referenčno vrednost, ki znaša 60 % BDP. Vendar obstajajo tveganja v zvezi z doseganjem proračunskih ciljev, ki so odvisna od nestanovitnih davčnih prihodkov v letu 2008, predvidene stopnje omejitve porabe, ugodnih makroekonomskih obetov po letu 2008 in pomanjkljivih podatkov o ukrepih, ki so temelj procesa konsolidacije, zlasti v zvezi s predvidenimi nadaljnjimi omejitvami plač v javnem sektorju. Vsi ti dejavniki lahko ovirajo dosego srednjeročnega cilja do ciljnega leta 2010. Prav tako je lahko ogrožena gospodarska konkurenčnost Malte v euroobmočju, če se ne bo upoštevala zmernost pri plačah v javnem sektorju, kar se lahko prenese v zasebni sektor. Malta je izpostavljena srednjemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ.

Ob upoštevanju zgornje ocene je Malta pozvana, naj:

| (i) | si prizadeva za nadaljnjo proračunsko konsolidacijo, kot je predvidena v programskem obdobju, da bi dosegla srednjeročni cilj do leta 2010 in z opredelitvijo ukrepov, ki bodo podpirali načrtovano konsolidacijo, zlasti glede odhodkov, zagotovi, da se razmerje med javnim dolgom in BDP ustrezno zmanjša; |
| --- | --- |

(i)

si prizadeva za nadaljnjo proračunsko konsolidacijo, kot je predvidena v programskem obdobju, da bi dosegla srednjeročni cilj do leta 2010 in z opredelitvijo ukrepov, ki bodo podpirali načrtovano konsolidacijo, zlasti glede odhodkov, zagotovi, da se razmerje med javnim dolgom in BDP ustrezno zmanjša;

| (ii) | izboljša učinkovitost in prožnost javne porabe, vključno s pospeševanjem celovitega oblikovanja in izvajanja zdravstvene reforme. |
| --- | --- |

(ii)

izboljša učinkovitost in prožnost javne porabe, vključno s pospeševanjem celovitega oblikovanja in izvajanja zdravstvene reforme.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS nov. 2007 | 3,2 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 |
| COM nov. 2007 | 3,2 | 3,1 | 2,8 | 2,9 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS nov. 2007 | 2,6 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 |
| COM nov. 2007 | 2,6 | 0,8 | 2,5 | 2,2 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS nov. 2007 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 |
| COM nov. 2007 (6) | – 1,5 | – 0,6 | – 0,1 | 0,5 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 3,7 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 |
| COM nov. 2007 | – 3,7 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 2,5 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 |
| COM nov. 2007 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 1,0 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 |
| COM nov. 2007 | 1,0 | 1,5 | 1,6 | 2,1 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 1,8 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 |
| COM nov. 2007 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS nov. 2007 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 |
| COM nov. 2007 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS nov. 2007 | 64,7 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 |
| COM nov. 2007 | 64,7 | 63,1 | 61,3 | 59,2 | ni podatkov |
| KP dec. 2006 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | ni podatkov |
| Program za stabilnost (PS); Program za konvergenco (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

PS nov. 2007

3,2

3,5

3,1

3,2

3,4

COM nov. 2007

3,2

3,1

2,8

2,9

ni podatkov

KP dec. 2006

2,9

3,0

3,1

3,1

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS nov. 2007

2,6

0,9

2,5

2,3

2,1

COM nov. 2007

2,6

0,8

2,5

2,2

ni podatkov

KP dec. 2006

3,1

2,2

2,1

2,0

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS nov. 2007

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

COM nov. 2007 (6)

– 1,5

– 0,6

– 0,1

0,5

ni podatkov

KP dec. 2006

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 3,7

– 0,5

0,2

3,2

5,5

COM nov. 2007

– 3,7

– 0,9

– 0,6

0,0

ni podatkov

KP dec. 2006

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 2,5

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

COM nov. 2007

– 2,5

– 1,8

– 1,6

– 1,0

ni podatkov

KP dec. 2006

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2007

1,0

1,7

2,0

2,9

3,8

COM nov. 2007

1,0

1,5

1,6

2,1

ni podatkov

KP dec. 2006

1,1

1,1

2,5

3,2

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 1,8

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

COM nov. 2007

– 2,0

– 1,6

– 1,5

– 1,2

ni podatkov

KP dec. 2006

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS nov. 2007

– 2,5

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

COM nov. 2007

– 2,7

– 2,3

– 1,7

– 1,2

ni podatkov

KP dec. 2006

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS nov. 2007

64,7

62,9

60,0

57,2

53,3

COM nov. 2007

64,7

63,1

61,3

59,2

ni podatkov

KP dec. 2006

68,3

66,7

63,2

59,4

ni podatkov

Program za stabilnost (PS); Program za konvergenco (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V oceni je upoštevana zlasti jesenska napoved služb Komisije in ocena Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3)  UL C 72, 29.3.2007, str. 9.

(4)  Med manjkajoče podatke spadajo prispevek od produktivnosti dela, kapitala in skupne produktivnosti k potencialni rasti BDP, razčlenitev uskladitve stanj in tokov države ter nekatere postavke v napovedih za dolgoročno vzdržnost javnih financ.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,3 %, 2,2 %, 2,3 % in 2,3 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo 0,7 % BDP v letu 2006, 0,8 % v letu 2007 in 0,2 % v letu 2008, 0,2 % v letu 2009 in 0.1 % v letu 2010; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja glede na program za stabilnost iz leta 2007 ter 0,7 % BDP v letu 2006, 0,8 % v letu 2007, 0,2 % v letu 2008 in 0 % v letu 2009; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja glede na jesensko napoved služb Komisije.

Vir:

Program za stabilnost (PS); Program za konvergenco (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/33

---

MNENJE SVETA

z dne 4. marca 2008

o posodobljeni različici programa Grčije za stabilnost, 2007–2010

(2008/C 74/08)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Grčije za stabilnost, ki zajema obdobje 2007–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. marca 2008 preučil posodobljeno različico programa Grčije za stabilnost, ki zajema obdobje 2007–2010 (2).

| (2) | V Grčiji je bilo v zadnjih letih opaziti visoke stopnje rasti, ki sta jih je povzročila velika zasebna potrošnja in dinamičen razvoj na področju naložb, medtem ko se je rast zaposlenosti znatno povečala. Vendar relativno velike razlike v inflaciji v euroobmočju še vedno obstajajo in kljub veliki rasti produktivnosti povzročajo zmanjšanje konkurenčnosti.
  Velika in naraščajoča zunanja neravnovesja, ki so deloma posledica enega najvišjih deležev naložb v EU, lahko srednjeročno negativno vplivajo na uspešnost gospodarstva. V tem okviru ima fiskalna politika ključno vlogo pri stabilizaciji gospodarstva, izboljšanju učinkovitosti in zmanjšanju tveganj v zvezi s pregretjem in naraščajočimi zunanjimi neravnovesji. Od leta 2004 je bil dosežen znaten napredek pri trajnostni konsolidaciji javnih financ. Na podlagi tega so nadzorovanje sedanjih primarnih odhodkov, preprečevanje prociklične naravnanosti fiskalne politike in povečevanje učinkovitosti javne porabe odločilnega pomena za nadaljnje zagotavljanje fiskalne discipline in izboljšanje kakovosti javnih financ. Glede na še vedno visoko raven javnega dolga je dolgoročna vzdržnost javnih financ v veliki meri odvisna od doseganja in ohranjanja zdravega proračunskega stanja, nadaljnjega izvajanja sedanjih reform sistema zdravstvenega varstva in celovitega izvajanja reforme pokojninskega sistema (3). |
| --- | --- |

(2)

V Grčiji je bilo v zadnjih letih opaziti visoke stopnje rasti, ki sta jih je povzročila velika zasebna potrošnja in dinamičen razvoj na področju naložb, medtem ko se je rast zaposlenosti znatno povečala. Vendar relativno velike razlike v inflaciji v euroobmočju še vedno obstajajo in kljub veliki rasti produktivnosti povzročajo zmanjšanje konkurenčnosti.

Velika in naraščajoča zunanja neravnovesja, ki so deloma posledica enega najvišjih deležev naložb v EU, lahko srednjeročno negativno vplivajo na uspešnost gospodarstva. V tem okviru ima fiskalna politika ključno vlogo pri stabilizaciji gospodarstva, izboljšanju učinkovitosti in zmanjšanju tveganj v zvezi s pregretjem in naraščajočimi zunanjimi neravnovesji. Od leta 2004 je bil dosežen znaten napredek pri trajnostni konsolidaciji javnih financ. Na podlagi tega so nadzorovanje sedanjih primarnih odhodkov, preprečevanje prociklične naravnanosti fiskalne politike in povečevanje učinkovitosti javne porabe odločilnega pomena za nadaljnje zagotavljanje fiskalne discipline in izboljšanje kakovosti javnih financ. Glede na še vedno visoko raven javnega dolga je dolgoročna vzdržnost javnih financ v veliki meri odvisna od doseganja in ohranjanja zdravega proračunskega stanja, nadaljnjega izvajanja sedanjih reform sistema zdravstvenega varstva in celovitega izvajanja reforme pokojninskega sistema (3).

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP v programskem obdobju ostala povprečno 4 %. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (4) se zdi, da ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti, in sicer zlasti v zadnjih letih programa. Zlasti se v programu stabilnosti pričakuje, da bosta zasebna potrošnja in rast naložb ostali ugodni pri nekoliko visoki rasti zaposlenosti in optimistični oceni vpliva nekaterih izvedenih ukrepov, kot so druga faza davčne reforme iz leta 2006, ki zajema nadaljnje zmanjšanje stopenj dohodnine, zakonodaja za spodbujanje naložb in pospeševanje projektov, ki se izvajajo v okviru javno-zasebnih partnerstev.
  Poleg tega lahko razvoj stroškov dela ustvari inflacijske pritiske kljub omejevanju plač v javnem sektorju, medtem ko bi se lahko konkurenčnost poslabšala bolj, kot je predvideno v programu. Poleg tega bi lahko bile glede na zadnje podatke napovedi v zvezi z inflacijo predmet pozitivnih tveganj. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP v programskem obdobju ostala povprečno 4 %. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (4) se zdi, da ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti, in sicer zlasti v zadnjih letih programa. Zlasti se v programu stabilnosti pričakuje, da bosta zasebna potrošnja in rast naložb ostali ugodni pri nekoliko visoki rasti zaposlenosti in optimistični oceni vpliva nekaterih izvedenih ukrepov, kot so druga faza davčne reforme iz leta 2006, ki zajema nadaljnje zmanjšanje stopenj dohodnine, zakonodaja za spodbujanje naložb in pospeševanje projektov, ki se izvajajo v okviru javno-zasebnih partnerstev.

Poleg tega lahko razvoj stroškov dela ustvari inflacijske pritiske kljub omejevanju plač v javnem sektorju, medtem ko bi se lahko konkurenčnost poslabšala bolj, kot je predvideno v programu. Poleg tega bi lahko bile glede na zadnje podatke napovedi v zvezi z inflacijo predmet pozitivnih tveganj.

| (4) | Glede na program se ocenjuje, da se je splošni javnofinančni primanjkljaj leta 2007 spet povišal na 2,7 % BDP (z 2,5 % leta 2006) v primerjavi s ciljnim primanjkljajem v višini 2,2 % BDP iz predhodne posodobitve programa (5). Poleg majhnega negativnega baznega učinka ta razlika v višini 0,5 odstotne točke BDP odraža prekoračitev odhodkov v višini okoli 0,25 odstotne točke BDP in neto učinek enkratnih ukrepov na povišanje primanjkljaja v višini 0,3 odstotne točke BDP (6). V napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 je načrtovani primanjkljaj 2,9 % BDP, tj. za 0,25 odstotne točke višji kot v programu, saj so bili davčni prihodki ocenjeni bolj previdno. Ocenjeno zmanjšanje strukturnega javnofinančnega primanjkljaja (tj. ciklično prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) leta 2007 za okoli 0,5 odstotne točke BDP je delno skladno s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobljeni različici programa (7) za stabilnost, naj „okrepi prilagoditev, usmerjeno k srednjeročnemu cilju“. Svet ugotavlja, da tudi izvrševanje proračuna leta 2007 ni v celoti skladno z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina. |
| --- | --- |

(4)

Glede na program se ocenjuje, da se je splošni javnofinančni primanjkljaj leta 2007 spet povišal na 2,7 % BDP (z 2,5 % leta 2006) v primerjavi s ciljnim primanjkljajem v višini 2,2 % BDP iz predhodne posodobitve programa (5). Poleg majhnega negativnega baznega učinka ta razlika v višini 0,5 odstotne točke BDP odraža prekoračitev odhodkov v višini okoli 0,25 odstotne točke BDP in neto učinek enkratnih ukrepov na povišanje primanjkljaja v višini 0,3 odstotne točke BDP (6). V napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 je načrtovani primanjkljaj 2,9 % BDP, tj. za 0,25 odstotne točke višji kot v programu, saj so bili davčni prihodki ocenjeni bolj previdno. Ocenjeno zmanjšanje strukturnega javnofinančnega primanjkljaja (tj. ciklično prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) leta 2007 za okoli 0,5 odstotne točke BDP je delno skladno s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobljeni različici programa (7) za stabilnost, naj „okrepi prilagoditev, usmerjeno k srednjeročnemu cilju“. Svet ugotavlja, da tudi izvrševanje proračuna leta 2007 ni v celoti skladno z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina.

| (5) | Cilj proračunske strategije iz programa je pospešitev fiskalne konsolidacije k srednjeročnemu cilju, tj. uravnoteženemu proračunu v strukturnem smislu, z letnim zmanjševanjem strukturnega primanjkljaja za več kot 0,5 odstotne točke BDP v skladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobljeni različici programa za stabilnost, naj „okrepi prilagoditev, usmerjeno k srednjeročnemu cilju“. Predvsem se načrtuje, da bo srednjeročni cilj dosežen prej kot v ciljnem letu iz predhodne posodobitve programa (2012), čeprav ne pred koncem programskega obdobja (2010). V skladu s programom naj bi bil uravnotežen položaj v nominalnem smislu dosežen do leta 2010, pri čemer je primanjkljaj leta 2007 znašal 2,75 % BDP. Primarni presežek se bo predvidoma izboljšal z 1,25 % BDP leta 2007 na 3,75 % BDP leta 2010. Načrtovana prilagoditev temelji predvsem na prihodkih, ki deloma izvirajo iz izvajanja diskrecijskih ukrepov na področju posrednih davkov in obdavčenja nepremičnin, deloma pa iz izboljšanja davčnega sistema ter odločnejšega boja proti davčni utaji in goljufijam. Medtem ko se splošni odhodki le rahlo zmanjšujejo v razmerju z BDP, se bo njihova sestava predvidoma spremenila, pri čemer naj bi se socialna izplačila povečala za 1 odstotno točko BDP, kar naj bi bilo v veliki meri izravnano z znižanjem vmesne potrošnje. Ob upoštevanju tehničnega učinka nedavnega popravka BDP in ob predpostavki, da se makroekonomski scenarij skoraj ne spremeni, je proračunski cilj iz programa za leto 2008 na splošno podoben, za leto 2009 pa boljši od cilja iz predhodne posodobitve programa. Bruto javni dolg, ocenjen na 93,4 % BDP leta 2007, tj. precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe v višini 60 % BDP, se bo v programskem obdobju po napovedih zmanjšal za 10 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(5)

Cilj proračunske strategije iz programa je pospešitev fiskalne konsolidacije k srednjeročnemu cilju, tj. uravnoteženemu proračunu v strukturnem smislu, z letnim zmanjševanjem strukturnega primanjkljaja za več kot 0,5 odstotne točke BDP v skladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni posodobljeni različici programa za stabilnost, naj „okrepi prilagoditev, usmerjeno k srednjeročnemu cilju“. Predvsem se načrtuje, da bo srednjeročni cilj dosežen prej kot v ciljnem letu iz predhodne posodobitve programa (2012), čeprav ne pred koncem programskega obdobja (2010). V skladu s programom naj bi bil uravnotežen položaj v nominalnem smislu dosežen do leta 2010, pri čemer je primanjkljaj leta 2007 znašal 2,75 % BDP. Primarni presežek se bo predvidoma izboljšal z 1,25 % BDP leta 2007 na 3,75 % BDP leta 2010. Načrtovana prilagoditev temelji predvsem na prihodkih, ki deloma izvirajo iz izvajanja diskrecijskih ukrepov na področju posrednih davkov in obdavčenja nepremičnin, deloma pa iz izboljšanja davčnega sistema ter odločnejšega boja proti davčni utaji in goljufijam. Medtem ko se splošni odhodki le rahlo zmanjšujejo v razmerju z BDP, se bo njihova sestava predvidoma spremenila, pri čemer naj bi se socialna izplačila povečala za 1 odstotno točko BDP, kar naj bi bilo v veliki meri izravnano z znižanjem vmesne potrošnje. Ob upoštevanju tehničnega učinka nedavnega popravka BDP in ob predpostavki, da se makroekonomski scenarij skoraj ne spremeni, je proračunski cilj iz programa za leto 2008 na splošno podoben, za leto 2009 pa boljši od cilja iz predhodne posodobitve programa. Bruto javni dolg, ocenjen na 93,4 % BDP leta 2007, tj. precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe v višini 60 % BDP, se bo v programskem obdobju po napovedih zmanjšal za 10 odstotnih točk.

| (6) | Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. Povečanje davčnih prihodkov, ki se načrtuje za leto 2008, temelji na nekoliko bolj ugodnih predpostavkah in odraža možno optimistično oceno prizadevanj za preprečevanje davčnih utaj in goljufij. Vendar naj bi učinkovito izvajanje diskrecijskih ukrepov za višje prihodke v letu 2008 in predvidene reforme za izboljšanje institucionalnega okvira in preglednosti proračunskega postopka, ki je osnova za pripravo proračuna na podlagi rezultatov/programov na večletni osnovi, srednjeročno pozitivno vplivali na proračunski rezultat, čeprav natančen proračunski vpliv ostaja negotov. V programu za leto 2009 in 2010 niso navedeni ustrezni ukrepi, s katerimi naj bi bili doseženi proračunski cilji, vendar se predvideva ugoden makroekonomski scenarij. Glede na ta tveganja za proračunske cilje, ki jih povečuje negotovost o obsežnem prihodnjem usklajevanju stanj in tokov, bi bil lahko razvoj deleža dolga manj ugoden od načrtovanega v programu, zlasti po letu 2008. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. Povečanje davčnih prihodkov, ki se načrtuje za leto 2008, temelji na nekoliko bolj ugodnih predpostavkah in odraža možno optimistično oceno prizadevanj za preprečevanje davčnih utaj in goljufij. Vendar naj bi učinkovito izvajanje diskrecijskih ukrepov za višje prihodke v letu 2008 in predvidene reforme za izboljšanje institucionalnega okvira in preglednosti proračunskega postopka, ki je osnova za pripravo proračuna na podlagi rezultatov/programov na večletni osnovi, srednjeročno pozitivno vplivali na proračunski rezultat, čeprav natančen proračunski vpliv ostaja negotov. V programu za leto 2009 in 2010 niso navedeni ustrezni ukrepi, s katerimi naj bi bili doseženi proračunski cilji, vendar se predvideva ugoden makroekonomski scenarij. Glede na ta tveganja za proračunske cilje, ki jih povečuje negotovost o obsežnem prihodnjem usklajevanju stanj in tokov, bi bil lahko razvoj deleža dolga manj ugoden od načrtovanega v programu, zlasti po letu 2008.

| (7) | Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v posodobitvi programa morda ne bo zadostovala za zagotovitev, da bo srednjeročni cilj dosežen takoj po koncu programskega obdobja, kot je predvideno v programu. Poleg tega pred letom 2010 morda ne bo zagotovljene dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. V posodobitvi programa se načrtuje prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja, ki znaša več kot 0,5 odstotne točke BDP letno ter je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti ter višja v primerjavi s prilagoditvijo iz predhodne posodobitve programa. Vendar je treba glede na zgoraj navedena tveganja prilagoditev od leta 2009 naprej podpreti z ukrepi. Svet ugotavlja, da je strukturna prilagoditev, načrtovana za leto 2008, višja od predvidene v predhodni posodobitvi programa, načrti za leto 2008 pa so tako v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina. Vendar je treba obravnavati zgoraj opredeljena tveganja. Ob upoštevanju navedenega tveganja se zdi, da se bo v programskem obdobju delež dolga dovolj hitro približeval referenčni vrednosti. Vendar ostaja v obdobju, ki ga zajema posodobitev programa, precej nad referenčno vrednostjo 60 %. Poleg tega se je potek prilagoditve upočasnil in je odvisen od ambicioznih ciljev glede primanjkljaja. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v posodobitvi programa morda ne bo zadostovala za zagotovitev, da bo srednjeročni cilj dosežen takoj po koncu programskega obdobja, kot je predvideno v programu. Poleg tega pred letom 2010 morda ne bo zagotovljene dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. V posodobitvi programa se načrtuje prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja, ki znaša več kot 0,5 odstotne točke BDP letno ter je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti ter višja v primerjavi s prilagoditvijo iz predhodne posodobitve programa. Vendar je treba glede na zgoraj navedena tveganja prilagoditev od leta 2009 naprej podpreti z ukrepi. Svet ugotavlja, da je strukturna prilagoditev, načrtovana za leto 2008, višja od predvidene v predhodni posodobitvi programa, načrti za leto 2008 pa so tako v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina. Vendar je treba obravnavati zgoraj opredeljena tveganja. Ob upoštevanju navedenega tveganja se zdi, da se bo v programskem obdobju delež dolga dovolj hitro približeval referenčni vrednosti. Vendar ostaja v obdobju, ki ga zajema posodobitev programa, precej nad referenčno vrednostjo 60 %. Poleg tega se je potek prilagoditve upočasnil in je odvisen od ambicioznih ciljev glede primanjkljaja.

| (8) | Zdi se, da je Grčija izpostavljena visokemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročnega proračunskega vpliva, ki ga bo imelo staranje prebivalstva, ni mogoče ustrezno oceniti, saj skupno dogovorjene dolgoročne napovedi glede izdatkov za pokojnine niso na voljo. Vendar bo verjetno precej nad povprečjem v EU. Po najnovejših razpoložljivih podatkih iz posodobitve programa za stabilnost iz leta 2002 je mogoče dolgoročno pričakovati precejšnje povečanje odhodkov za pokojnine kot deleža BDP. Proračunski položaj leta 2007, kot je ocenjen v programu, ki je podoben kot izhodiščni položaj prejšnjega programa, predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če ne upoštevamo dolgoročnega proračunskega učinka staranja prebivalstva. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Za njeno znižanje bodo dolgoročno potrebni veliki primarni presežki. Konsolidacija javnih financ v skladu z načrti bi skupaj z nadaljevanjem sedanje reforme zdravstvenega sistema in izvajanjem pokojninske reforme za omejevanje po vsej verjetnosti občutnega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, prispevala k zmanjševanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Zdi se, da je Grčija izpostavljena visokemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročnega proračunskega vpliva, ki ga bo imelo staranje prebivalstva, ni mogoče ustrezno oceniti, saj skupno dogovorjene dolgoročne napovedi glede izdatkov za pokojnine niso na voljo. Vendar bo verjetno precej nad povprečjem v EU. Po najnovejših razpoložljivih podatkih iz posodobitve programa za stabilnost iz leta 2002 je mogoče dolgoročno pričakovati precejšnje povečanje odhodkov za pokojnine kot deleža BDP. Proračunski položaj leta 2007, kot je ocenjen v programu, ki je podoben kot izhodiščni položaj prejšnjega programa, predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če ne upoštevamo dolgoročnega proračunskega učinka staranja prebivalstva. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Za njeno znižanje bodo dolgoročno potrebni veliki primarni presežki. Konsolidacija javnih financ v skladu z načrti bi skupaj z nadaljevanjem sedanje reforme zdravstvenega sistema in izvajanjem pokojninske reforme za omejevanje po vsej verjetnosti občutnega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, prispevala k zmanjševanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ.

| (9) | Zdi se, da je program stabilnosti do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Medtem ko so ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za stabilnost, skladni z ukrepi iz nacionalnega programa reform, vsebuje program za stabilnost samo delno kvalitativno oceno splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Večina ukrepov in dejavnosti, ki se načrtujejo za leto 2008 in so vključeni v poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform, ter ustrezne proračunske določbe so zajeti v zakonu o proračunu iz leta 2008. Vendar ni zagotovljenih nobenih sistematičnih informacij o neposrednih proračunskih stroških ali prihrankih glavnih reform, predvidenih v nacionalnem programu reform, in proračunske napovedi razen za leto 2008 izrecno ne upoštevajo učinka na javne finance, ki ga imajo ukrepi, navedeni v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform. |
| --- | --- |

(9)

Zdi se, da je program stabilnosti do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Medtem ko so ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za stabilnost, skladni z ukrepi iz nacionalnega programa reform, vsebuje program za stabilnost samo delno kvalitativno oceno splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Večina ukrepov in dejavnosti, ki se načrtujejo za leto 2008 in so vključeni v poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform, ter ustrezne proračunske določbe so zajeti v zakonu o proračunu iz leta 2008. Vendar ni zagotovljenih nobenih sistematičnih informacij o neposrednih proračunskih stroških ali prihrankih glavnih reform, predvidenih v nacionalnem programu reform, in proračunske napovedi razen za leto 2008 izrecno ne upoštevajo učinka na javne finance, ki ga imajo ukrepi, navedeni v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform.

| (10) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije. |
| --- | --- |

(10)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije.

| (11) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja glede programov za stabilnost in konvergenco, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (8). Vendar se pri več pomembnih točkah razlikuje od strukturnega modela, ki ga določa kodeks ravnanja (9). |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja glede programov za stabilnost in konvergenco, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (8). Vendar se pri več pomembnih točkah razlikuje od strukturnega modela, ki ga določa kodeks ravnanja (9).

Splošni zaključek je, da je v programu predvideno hitrejše zmanjševanje proračunskega primanjkljaja, in sicer v okviru močne rasti, da bi bil leta 2010 dosežen nominalni uravnotežen proračun, čeprav se ne načrtuje, da bo v programskem obdobju dosežen srednjeročni cilj v strukturnem smislu. Ta konsolidacija, ki je odvisna od takojšnjega izvrševanja proračuna za leto 2008 in obsežnega povečanja davčnih prihodkov v programskem obdobju, je izpostavljena tveganjem, saj temelji na ugodnem makroekonomskem scenariju, ukrepi za povečanje prihodkov po letu 2008 pa niso natančno določeni. Poleg tega obstajajo negotovosti glede napovedanih obsežnih usklajevanj stanj in tokov. Konsolidacija je zelo odvisna tudi od rezultatov boja proti utaji davkov in samo deloma podprta z reformami pri pobiranju davkov. Načrtovana znižanja nekaterih odhodkovnih postavk (kot delež BDP) tudi niso podkrepljena s posebnimi ukrepi in deloma izravnana z načrti za povečanje socialnih izplačil. Zagotavljanje močne fiskalne konsolidacije bi pomagalo odpraviti neravnovesja v grškem gospodarstvu, zlasti trajno inflacijo, zmanjšanje konkurenčnosti in veliki zunanji primanjkljaj. Raven dolga, ki ostaja med najvišjimi v euroobmočju, bo v povezavi z napovedanim povečanjem porabe zaradi staranja prebivalstva, negativno vplivala na dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki je še vedno izpostavljena visokemu tveganju.

Ob upoštevanju zgornje ocene naj Grčija:

| (i) | izvaja predvideno prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja, v skladu s tem zmanjša delež dolga v BDP in uporabi vse proračunske rezultate, ki bodo boljši od pričakovanih, za pospešitev procesa konsolidacije, da bi bil srednjeročni cilj dosežen v programskem obdobju; |
| --- | --- |

(i)

izvaja predvideno prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja, v skladu s tem zmanjša delež dolga v BDP in uporabi vse proračunske rezultate, ki bodo boljši od pričakovanih, za pospešitev procesa konsolidacije, da bi bil srednjeročni cilj dosežen v programskem obdobju;

| (ii) | z nadaljnjim povečevanjem preglednosti, natančno določitvijo srednjeročnega proračunskega okvira ter učinkovitim izvajanjem mehanizmov za spremljanje, nadzor in izboljšanje učinkovitosti primarnih odhodkov nadaljuje sedanje reforme davčne uprave in še naprej izboljšuje proračunski postopek; |
| --- | --- |

(ii)

z nadaljnjim povečevanjem preglednosti, natančno določitvijo srednjeročnega proračunskega okvira ter učinkovitim izvajanjem mehanizmov za spremljanje, nadzor in izboljšanje učinkovitosti primarnih odhodkov nadaljuje sedanje reforme davčne uprave in še naprej izboljšuje proračunski postopek;

| (iii) | ob upoštevanju stopnje dolga in načrtovanega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, in sicer z doseganjem srednjeročnega cilja, nadaljevanjem sedanjih reform zdravstvenega sistema in z reformami pokojninskega sistema. Čim prej je treba pripraviti posodobljene dolgoročne napovedi za odhodke, povezane s staranjem prebivalstva. |
| --- | --- |

(iii)

ob upoštevanju stopnje dolga in načrtovanega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, in sicer z doseganjem srednjeročnega cilja, nadaljevanjem sedanjih reform zdravstvenega sistema in z reformami pokojninskega sistema. Čim prej je treba pripraviti posodobljene dolgoročne napovedi za odhodke, povezane s staranjem prebivalstva.

Svet tudi ugotavlja, da bi bili takšni politični ukrepi skladni z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina.

Grčija se tudi poziva, da mora dosledneje spoštovati roke za predložitev programov za stabilnost konvergenco, ki so določeni v kodeksu ravnanja.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi (10)

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v % ) | PS dec. 2007 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| COM nov. 2007 | 4,3 | 4,1 | 3,8 | 3,7 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS dec. 2007 | 3,3 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| COM nov. 2007 | 3,3 | 2,8 | 3,1 | 3,1 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (11)

  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2007 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | 1,1 |
| COM nov. 2007 (12) | 1,1 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 12,3 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 |
| COM nov. 2007 | – 9,6 | – 9,4 | – 9,5 | – 9,4 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 8,9 | – 7,9 | – 7,6 | – 7,3 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 2,5 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 |
| COM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,8 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 pril, | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 1,1 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 1,6 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 |
| COM nov. 2007 | 1,6 | 1,0 | 2,1 | 2,0 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (11)

  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 2,8 | – 3,1 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,5 |
| COM nov. 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (13)

  (v % BDP) | PS dec. 2007 | – 3,2 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,2 | – 0,5 |
| COM nov. 2007 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2007 | 95,3 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 |
| COM nov. 2007 | 95,3 | 93,7 | 91,1 | 88,8 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 | ni podatkov |
| PS dec. 2006 pril. | 95,0 | 91,3 | 87,5 | 83,3 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v % )

PS dec. 2007

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

COM nov. 2007

4,3

4,1

3,8

3,7

ni podatkov

PS dec. 2006

4,0

3,9

4,0

4,1

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %)

PS dec. 2007

3,3

2,9

2,8

2,7

2,6

COM nov. 2007

3,3

2,8

3,1

3,1

ni podatkov

PS dec. 2006

3,3

3,3

2,8

2,6

ni podatkov

Proizvodna vrzel (11)

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2007

0,8

0,8

0,8

0,9

1,1

COM nov. 2007 (12)

1,1

1,3

1,2

1,2

ni podatkov

PS dec. 2006

1,0

0,9

1,1

1,5

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 12,3

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

COM nov. 2007

– 9,6

– 9,4

– 9,5

– 9,4

ni podatkov

PS dec. 2006

– 8,9

– 7,9

– 7,6

– 7,3

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 2,5

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

COM nov. 2007

– 2,5

– 2,9

– 1,8

– 1,8

ni podatkov

PS dec. 2006

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

ni podatkov

PS dec. 2006 pril,

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 1,1

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2007

1,6

1,2

2,4

3,1

3,8

COM nov. 2007

1,6

1,0

2,1

2,0

ni podatkov

PS dec. 2006

2,0

2,0

2,4

2,9

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (11)

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 2,8

– 3,1

– 1,9

– 1,2

– 0,5

COM nov. 2007

– 3,0

– 3,4

– 2,4

– 2,3

ni podatkov

PS dec. 2006

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (13)

(v % BDP)

PS dec. 2007

– 3,2

– 2,8

– 2,0

– 1,2

– 0,5

COM nov. 2007

– 3,5

– 3,1

– 2,4

– 2,3

ni podatkov

PS dec. 2006

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2007

95,3

93,4

91,0

87,3

82,9

COM nov. 2007

95,3

93,7

91,1

88,8

ni podatkov

PS dec. 2006

104,1

100,1

95,9

91,3

ni podatkov

PS dec. 2006 pril.

95,0

91,3

87,5

83,3

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Posodobljena različica je bila predložena tri tedne po roku, določenem v kodeksu ravnanja, tj. 1. decembru.

(3)  Grški predsednik vlade je 15. februarja 2008 generalni skupščini parlamenta predstavil glavne stebre predvidene reforme pokojninskega sistema.

(4)  Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije iz jeseni 2007 in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(5)  Zaradi nedavnega popravka navzgor serij BDP v Grčiji, in sicer za 9,6 % od leta 2000 naprej, ciljne vrednosti iz posodobljene različice programa niso neposredno primerljive z vrednostmi iz predhodne posodobljene različice programa. Da bi bila mogoča smiselna primerjava, so bile navedene številke iz predhodne posodobljene različice preračunane tako, da bi bil upoštevan učinek imenovalca, ki je nastal s popravkom BDP.

(6)  Ta neto učinek enkratnih ukrepov je kombinacija enkratnih ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj za 0,7 odstotne točke (predvsem zaostala plačila v proračun EU po popravku BDP, poleg tega pa tudi odhodki v zvezi s poletnimi gozdnimi požari), in ukrepov, ki zmanjšujejo primanjkljaj za 0,4 odstotne točke BDP (odložena plačila bank v pokojninske sklade).

(7)  UL C 70, 27.3.2007, str. 11.

(8)  Manjkajo zlasti podatki o javnofinančnih odhodkih glede na namen, o dolgoročni vzdržnosti javnih financ in razvoju dolga (razlike med gotovino in kratkoročnimi obveznostmi, neto akumulacija finančnih sredstev, učinki ocenjevanja in drugo, likvidna finančna sredstva, neto finančni dolg).

(9)  Zlasti v delu 6 („Dolgoročna vzdržnost javnih financ“), ki se nanaša na napovedi, vključene v posodobitev programa za stabilnost iz decembra 2002, so omejeni podatki o pokojninah.

(10)  V posodobitvi programa iz decembra 2007 so uporabljeni podatki o popravljenem uradnem BDP (popravek navzgor za 9,6 %) v skladu s sporočilom za javnost Eurostata z dne 22. oktobra 2007 in zato niso neposredno primerljivi s številkami iz posodobitve programa iz decembra 2006. Da bi bila mogoča smiselna primerjava, vrstici „PS dec. 2006 pril.“ kažeta ciljne vrednosti iz posodobitve programa iz decembra 2006, kakor so bile preračunane, da bi bil upoštevan učinek imenovalca popravljenega BDP. Napoved služb Komisije iz jeseni 2007 temelji na oceni elementov popravljenega BDP, ker uradni statistični podatki o nacionalnih računih do roka, določenega v napovedi, niso bili na voljo.

(11)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(12)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,9 %, 3,8 %, oziroma 3,7 % v obdobju 2007–2009.

(13)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo v skladu z najnovejšim programom 0,4 % BDP leta 2006, 0,3 % leta 2007 in 0,1 % leta 2008 (zmanjšujejo primanjkljaj v letih 2006 in 2008 in povečujejo primanjkljaj leta 2007) ter v skladu z jesensko napovedjo služb Komisije 0,4 % BDP leta 2006 in 0,3 % leta 2007 (zmanjšujejo primanjkljaj leta 2006 in povečujejo primanjkljaj leta 2007).

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/38

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4687 – SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 74/09)

Dne 21. februarja 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v francoščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M4687. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M4687. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/38

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5034 – Montagu/GIP/Biffa)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 74/10)

Dne 11. marca 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5034. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5034. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/39

---

Menjalni tečaji eura (1)

19. marca 2008

(2008/C 74/11)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,5692 |
| JPY | japonski jen | 156,16 |
| DKK | danska krona | 7,4593 |
| GBP | funt šterling | 0,7859 |
| SEK | švedska krona | 9,4241 |
| CHF | švicarski frank | 1,5662 |
| ISK | islandska krona | 125,06 |
| NOK | norveška krona | 8,0448 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,463 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 256,86 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6965 |
| PLN | poljski zlot | 3,5305 |
| RON | romunski leu | 3,725 |
| SKK | slovaška krona | 32,524 |
| TRY | turška lira | 1,9274 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6841 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5635 |
| HKD | hongkonški dolar | 12,1986 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9268 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1646 |
| KRW | južnokorejski won | 1 585,83 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,576 |
| CNY | kitajski juan | 11,0833 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2565 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 413,1 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9869 |
| PHP | filipinski peso | 65,122 |
| RUB | ruski rubelj | 36,989 |
| THB | tajski bat | 48,881 |
| BRL | brazilski real | 2,6414 |
| MXN | mehiški peso | 16,7379 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,5692

JPY

japonski jen

156,16

DKK

danska krona

7,4593

GBP

funt šterling

0,7859

SEK

švedska krona

9,4241

CHF

švicarski frank

1,5662

ISK

islandska krona

125,06

NOK

norveška krona

8,0448

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,463

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

256,86

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6965

PLN

poljski zlot

3,5305

RON

romunski leu

3,725

SKK

slovaška krona

32,524

TRY

turška lira

1,9274

AUD

avstralski dolar

1,6841

CAD

kanadski dolar

1,5635

HKD

hongkonški dolar

12,1986

NZD

novozelandski dolar

1,9268

SGD

singapurski dolar

2,1646

KRW

južnokorejski won

1 585,83

ZAR

južnoafriški rand

12,576

CNY

kitajski juan

11,0833

HRK

hrvaška kuna

7,2565

IDR

indonezijska rupija

14 413,1

MYR

malezijski ringit

4,9869

PHP

filipinski peso

65,122

RUB

ruski rubelj

36,989

THB

tajski bat

48,881

BRL

brazilski real

2,6414

MXN

mehiški peso

16,7379

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/40

---

Informacije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (1)

(2008/C 74/12)

Ta objava temelji na informacijah, ki so jih države članice sporočile Komisiji v skladu s členom 5 Uredbe na dan 5. februarja 2008
   (2)

Poleg informacij, objavljenih v Uradnem listu, je na voljo redna posodobitev na spletni strani Generalnega direktorata za pravosodje, svobodo in varnost
   (3).

1.   Izvzetje iz vizumske obveznosti v skladu s členom 4(1)

1.1   Vizumska obveznost se opusti za naslednje kategorije oseb iz držav, navedenih v stolpcu na levi:

| D | = | imetniki diplomatskih potnih listov (4) |
| --- | --- | --- |
| S | = | imetniki službenih potnih listov/uradnih potnih listov |
| SP | = | imetniki posebnih potnih listov |

D

=

imetniki diplomatskih potnih listov (4)

S

=

imetniki službenih potnih listov/uradnih potnih listov

SP

=

imetniki posebnih potnih listov

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AFGANISTAN

ALBANIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

ALŽIRIJA

D

DS

D

DS

D

DS

D

DS

ANGOLA

D

DS

ANTIGVA IN BARBUDA

DS

ARMENIJA

D

DS

DS

D

DS

D

DS

DS

AZERBAJDŽAN

DS

DS

D

DS

DS

BAHAMI

DS

BAHRAJN

BANGLADEŠ

BARBADOS

DS

DS

BELIZE

D

D

BELORUSIJA

DS

D

D (6)

DS (6)

DS

BENIN

DS

DS

BOCVANA

DS

BOLIVIJA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

BOSNA IN HERCEGOVINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S (6)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

BURKINA FASO

DS

BURUNDI

BUTAN

ČAD

D

DS

ČRNA GORA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

DOMINIKA

DS

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

DŽIBUTI

EGIPT

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

EKVADOR

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS+SP

DS+SP

D

EKVATORIALNA GVINEJA

ERITREJA

ETIOPIJA

FIDŽI

FILIPINI

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

GABON

D

GAMBIJA

DS

D

GANA

DS

D

DS

GRENADA

GRUZIJA

D

D

DS

D

DS

DS

GVAJANA

DS

D

GVINEJA

D

DS

GVINEJA BISSAU

HAITI

INDIJA

DS

D

DS

D

D

INDONEZIJA

DS

D

IRAK

IRAN

DS (7)

DS

D

D

D (6)

D

JAMAJKA

DS

D

D

DS

D

JEMEN

DS

D

D

DS+SP

JORDANIJA

D

D

DS

JUŽNA AFRIKA

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

KAMBODŽA

DS

DS+SP

KAMERUN

KATAR

D

KAZAHSTAN

DS

D

D

DS

KENIJA

D

D

KIRIBATI

KITAJSKA (LR)

DS (6)

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

KOLUMBIJA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

KOMORI

KONGO

DS

KONGO (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA)

KOREJA (SEVERNA)

DS

KUBA

DS

DS

D

DS

KUVAJT

DS

D

KYRGYZSTAN

DS

D

DS

LAOS

DS

DS

DS

DS+SP

LESOTO

DS

D

LIBANON

D

LIBERIJA

LIBIJA

DS

MADAGASKAR

MALAVI

DS

D

MALDIVI

D

DS

D

MALI

D

MAROKO

DS

DS

DS

DS

D

DS

D

D

DS

D

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

D

D

DS+SP

MARSHALLOVI OTOKI

D

MAURITIUS

MAVRETANIJA

DS

D

DS

MIKRONEZIJA

MJANMAR

MOLDAVIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

MONGOLIJA

DS (6)

DS

DS

D

DS

DS

MOZAMBIK

DS

NAMIBIJA

D

D

NAURU

NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

DS

NEPAL

D

NIGER

DS

NIGERIJA

D

OMAN

D

PAKISTAN

D

DS

DS

D

D

D

DS

DS (6)

DS

DS

DS

DS

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

PERU

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

D+SP

DS

D

DS

DS

D+SP

DS

DS+SP

DS

RUANDA

RUSIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

SAINT KITTS IN NEVIS

SAINT VINCENT IN GRENADINE

SALOMONOVI OTOKI

SAMOA

D

SAO TOME IN PRINCIPE

DS

DS

SAVDSKA ARABIJA

D

SEJŠELI

DS

DS

D

D

SENEGAL

D

D

D

DS

SEVERNI MARIANSKI OTOKI

SIERRA LEONE

D

DS

SIRIJA

D

SLONOKOŠČENA OBALA

DS

SOMALIJA

SRBIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

DS

SUDAN

D

SURINAM

SVAZI

DS

D

D

SVETA LUCIJA

ŠRILANKA

D

TADŽIKISTAN

DS

DS

TAJSKA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

TANZANIJA

DS

TIMOR-LESTE

D

TOGO

DS

TONGA

TRINIDAD IN TOBAGO

DS

TUNIZIJA

DS

DS

D

D

DS

D

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

D

D

D

TURČIJA

DS

DS (6)

DS

DS+SP

DS+SP

D

DS

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS

D

DS

DS

D

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

TURKMENISTAN

DS

D

DS

DS

TUVALU

UGANDA

DS

D

UKRAJINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

UZBEKISTAN

D

D

D

DS

VANUATU

D

VIETNAM

DS

D

D

DS

D

D

ZAMBIJA

D

DS

ZDRUŽENI ARABSKI EMIRATI

D+SP

D+SP

DS

D+SP

D

ZELENORTSKI OTOKI

DS

ZIMBABVE

DS

ENTITETE IN OZEMLJA, KI JIH NAJMANJ ENA DRŽAVA ČLANICA NE PRIZNAVA KOT DRŽAVE

BNL (2)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

PALESTINSKA UPRAVA

D

TAJVAN

1.2   Izvzetje iz vizumske obveznosti za druge kategorije, navedene v členu 4(1)

| — | Člani civilnega letalskega osebja:


  Člani civilnega letalskega osebja so načeloma izvzeti iz vizumske obveznosti s strani držav članic, če imajo dovoljenja in potrdila v smislu prilog 1 do 9 Čikaške konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu.
  Vendar je vizumska obveznost ohranjena v naslednjih primerih:






  — | s strani Francije za člane letalskega osebja, ki so državljani držav, ki niso podpisnice Čikaške konvencije. |
| --- | --- | --- |

—

Člani civilnega letalskega osebja:

Člani civilnega letalskega osebja so načeloma izvzeti iz vizumske obveznosti s strani držav članic, če imajo dovoljenja in potrdila v smislu prilog 1 do 9 Čikaške konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu.

Vendar je vizumska obveznost ohranjena v naslednjih primerih:

—

s strani Francije za člane letalskega osebja, ki so državljani držav, ki niso podpisnice Čikaške konvencije.

| — | Člani civilnega ladijskega osebja:


  Člani civilno ladijskega osebja so lahko izvzeti iz vizumske obveznosti s strani držav članic, če imajo pomorski osebni dokument, izdan v skladu s konvencijama mednarodne organizacije dela (št. 108 iz leta 1958 in št. 185 iz leta 2003) ali Londonsko konvencijo IMO z dne 9. aprila 1965 (Konvencija FAL) o olajšanju mednarodnega pomorskega prometa.
  V praksi:






  — | v primeru dopusta na obali: izvzetje velja za ladijsko osebje z izjemo Švedske in Nemčije; |
| --- | --- | --- |

—

Člani civilnega ladijskega osebja:

Člani civilno ladijskega osebja so lahko izvzeti iz vizumske obveznosti s strani držav članic, če imajo pomorski osebni dokument, izdan v skladu s konvencijama mednarodne organizacije dela (št. 108 iz leta 1958 in št. 185 iz leta 2003) ali Londonsko konvencijo IMO z dne 9. aprila 1965 (Konvencija FAL) o olajšanju mednarodnega pomorskega prometa.

V praksi:

—

v primeru dopusta na obali: izvzetje velja za ladijsko osebje z izjemo Švedske in Nemčije;

| — | v primeru tranzita: vizumska obveznost je za člane ladijskega osebja ohranjena s strani vseh držav razen Norveške. |
| --- | --- |

—

v primeru tranzita: vizumska obveznost je za člane ladijskega osebja ohranjena s strani vseh držav razen Norveške.

Pripombe Norveške: Imetniki filipinskega osebnega dokumenta pomorščaka in pomorske knjižice in/ali filipinskega nacionalnega potnega lista so izvzeti iz vizumske obveznosti (glej ladijski sporazum iz oktobra 1999 med Filipini in Norveško). Imetnik mora predložiti pisno potrdilo lastnika ladje ali predstavnika lastnika ladje, da bo imetnik nastopil delovno mesto na ladji v norveškem pristanišču.

| — | Člani civilnega ladijskega osebja na mednarodnih celinskih plovnih poteh:








  — | Ren:
  Belgija, Nemčija, Francija, Luksemburg in Nizozemska iz vizumske obveznosti izvzemajo člane civilnega ladijskega osebja na Renu, če imajo potovalni dokument, ki vsebuje trijezičen žig ali opombo, v kateri so opredeljeni kot čolnarji na Renu v skladu z resolucijami Centralne komisije za plovbo po Renu. |
| --- | --- | --- |

—

Člani civilnega ladijskega osebja na mednarodnih celinskih plovnih poteh:

—

Ren:

Belgija, Nemčija, Francija, Luksemburg in Nizozemska iz vizumske obveznosti izvzemajo člane civilnega ladijskega osebja na Renu, če imajo potovalni dokument, ki vsebuje trijezičen žig ali opombo, v kateri so opredeljeni kot čolnarji na Renu v skladu z resolucijami Centralne komisije za plovbo po Renu.

| — | Donava:
  Nemčija in Avstrija iz vizumske obveznosti izvzemata člane civilnega ladijskega osebja na Donavi, če imajo dokument, ki jih opredeljuje kot čolnarje na Donavi in so na seznamu ladijskega osebja.
  V primeru Avstrije velja izvzetje iz vizumske obveznosti samo za čas trajanja tranzita, če ima družba, ki je lastnica ladje, sedež v tujini in ladijsko osebje ne zapusti ladje ali pristanišča. |
| --- | --- |

—

Donava:

Nemčija in Avstrija iz vizumske obveznosti izvzemata člane civilnega ladijskega osebja na Donavi, če imajo dokument, ki jih opredeljuje kot čolnarje na Donavi in so na seznamu ladijskega osebja.

V primeru Avstrije velja izvzetje iz vizumske obveznosti samo za čas trajanja tranzita, če ima družba, ki je lastnica ladje, sedež v tujini in ladijsko osebje ne zapusti ladje ali pristanišča.

| — | Letalsko in spremno osebje na poletih, ki so namenjeni pomoči ali reševanju, ter druge reševalce ob nesrečah ali nezgodah:


  Madžarska iz vizumske obveznosti izvzema osebe iz spodaj navedene kategorije. |
| --- | --- |

—

Letalsko in spremno osebje na poletih, ki so namenjeni pomoči ali reševanju, ter druge reševalce ob nesrečah ali nezgodah:

Madžarska iz vizumske obveznosti izvzema osebe iz spodaj navedene kategorije.

| — | Prepustnica, ki jo svojim uradnikom izdajo mednarodne organizacije:



  Splošne pripombe:

  Portugalska: za imetnike takšnih prepustnic v nobenem primeru ne velja izvzetje iz vizumske obveznosti.
  Avstrija: upravičenci do privilegijev in imunitet, ki jim je bil izdan poseben osebni dokument, so izvzeti iz vizumske obveznosti.

  Pripombe glede posebnih organizacij:







  — | Izvzetje iz vizumske obveznosti za uradnike posebnih organizacij:





































  D | = | da |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | = | ne |

—

Prepustnica, ki jo svojim uradnikom izdajo mednarodne organizacije:

Splošne pripombe:

Portugalska: za imetnike takšnih prepustnic v nobenem primeru ne velja izvzetje iz vizumske obveznosti.

Avstrija: upravičenci do privilegijev in imunitet, ki jim je bil izdan poseben osebni dokument, so izvzeti iz vizumske obveznosti.

Pripombe glede posebnih organizacij:

—

Izvzetje iz vizumske obveznosti za uradnike posebnih organizacij:

D

=

da

N

=

ne

BNL).

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO  (9)

Severnoatlantska zveza

D

D

D

D

D

D

D

D

D

D

N

N

D

D

D

D

N

D

D

Svet Evrope

D (12)

D

D

D

D

D

N

N

Svet za carinsko sodelovanje

D

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Združeni narodi

D

D

D

D

D

N

N

N

D

D (11)

D

D

D

D

D

D

N

D

D

D

D (10)

D

Da

2.   Izvzetje iz vizumske obveznosti v skladu s členom 4(2)

2.1   Izvzetje iz vizumske obveznosti za šolarje, ki so državljani tretje države iz stolpca na levi in prebivajo v tretji državi, našteti v Prilogi II k Uredbi, ali v Švici ali Lihtenštajnu ter potujejo v okviru šolske ekskurzije kot člani skupine šolarjev, ki jih spremlja učitelj te šole:

| S | = | šolarji |
| --- | --- | --- |

S

=

šolarji

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY (13)

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE (14)

IS

NO

CH

LI

AFGANISTAN

S

S

S

S

ALBANIJA

S

S

S

S

ALŽIRIJA

S

S

S

S

ANGOLA

S

S

S

S

ANTIGVA IN BARBUDA

S

S

S

S

ARMENIJA

S

S

S

S

AZERBAJDŽAN

S

S

S

S

BAHAMI

S

S

S

S

BAHRAJN

S

S

S

S

BANGLADEŠ

S

S

S

S

BARBADOS

S

S

S

S

BELIZE

S

S

S

S

BELORUSIJA

S

S

S

S

BENIN

S

S

S

S

BOCVANA

S

S

S

S

BOLIVIJA

S

S

S

S

BOSNA IN HERCEGOVINA

S

S

S

S

BURKINA FASO

S

S

S

S

BURUNDI

S

S

S

S

BUTAN

S

S

S

S

ČAD

S

S

S

S

ČRNA GORA

S

S

S

S

DOMINIKA

S

S

S

S

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

S

S

S

S

DŽIBUTI

S

S

S

S

EGIPT

S

S

S

S

EKVADOR

S

S

S

S

EKVATORIALNA GVINEJA

S

S

S

S

ERITREJA

S

S

S

S

ETIOPIJA

S

S

S

S

FIDŽI

S

S

S

S

FILIPINI

S

S

S

S

GABON

S

S

S

S

GAMBIJA

S

S

S

S

GANA

S

S

S

S

GRENADA

S

S

S

S

GRUZIJA

S

S

S

S

GVAJANA

S

S

S

S

GVINEJA

S

S

S

S

GVINEJA BISSAU

S

S

S

S

HAITI

S

S

S

S

INDIJA

S

S

S

S

INDONEZIJA

S

S

S

S

IRAK

S

S

S

S

IRAN

S

S

S

S

JAMAJKA

S

S

S

S

JEMEN

S

S

S

S

JORDANIJA

S

S

S

S

JUŽNA AFRIKA

S

S

S

S

KAMBODŽA

S

S

S

S

KAMERUN

S

S

S

S

KATAR

S

S

S

S

KAZAHSTAN

S

S

S

S

KENIJA

S

S

S

S

KIRIBATI

S

S

S

S

KITAJSKA (LR)

S

S

S

S

KOLUMBIJA

S

S

S

S

KOMORI

S

S

S

S

KONGO

S

S

S

S

KONGO (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA)

S

S

S

S

KOREJA (SEVERNA)

S

S

S

S

KUBA

S

S

S

S

KUVAJT

S

S

S

S

KYRGYZSTAN

S

S

S

S

LAOS

S

S

S

S

LESOTO

S

S

S

S

LIBANON

S

S

S

S

LIBERIJA

S

S

S

S

LIBIJA

S

S

S

S

MADAGASKAR

S

S

S

S

MALAVI

S

S

S

S

MALDIVI

S

S

S

S

MALI

S

S

S

S

MAROKO

S

S

S

S

MARSHALLOVI OTOKI

S

S

S

S

MAURITIUS

S

S

S

S

MAVRETANIJA

S

S

S

S

MIKRONEZIJA

S

S

S

S

MJANMAR

S

S

S

S

MOLDAVIJA

S

S

S

S

MONGOLIJA

S

S

S

S

MOZAMBIK

S

S

S

S

NAMIBIJA

S

S

S

S

NAURU

S

S

S

S

NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA

S

S

S

S

NEPAL

S

S

S

S

NIGER

S

S

S

S

NIGERIJA

S

S

S

S

OMAN

S

S

S

S

PAKISTAN

S

S

S

S

PALAU

S

S

S

S

PAPUA NOVA GVINEJA

S

S

S

S

PERU

S

S

S

S

RUANDA

S

S

S

S

RUSIJA

S

S

S

S

SAINT VINCENT IN GRENADINE

S

S

S

S

SALOMONOVI OTOKI

S

S

S

S

SAMOA

S

S

S

S

SAO TOME IN PRINCIPE

S

S

S

S

SAVDSKA ARABIJA

S

S

S

S

SEJŠELI

S

S

S

S

SENEGAL

S

S

S

S

SEVERNI MARIANSKI OTOKI

S

S

S

S

SIERRA LEONE

S

S

S

S

SIRIJA

S

S

S

S

SLONOKOŠČENA OBALA

S

S

S

S

SOMALIJA

S

S

S

S

SRBIJA

S

S

S

S

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

S

S

S

S

ST. KITTS IN NEVIS

S

S

S

S

SUDAN

S

S

S

S

SURINAM

S

S

S

S

SVAZI

S

S

S

S

SVETA LUCIJA

S

S

S

S

ŠRILANKA

S

S

S

S

TADŽIKISTAN

S

S

S

S

TAJSKA

S

S

S

S

TANZANIJA

S

S

S

S

TIMOR-LESTE

S

S

S

S

TOGO

S

S

S

S

TONGA

S

S

S

S

TRINIDAD IN TOBAGO

S

S

S

S

TUNIZIJA

S

S

S

S

TURČIJA

S

S

S

S

TURKMENISTAN

S

S

S

S

TUVALU

S

S

S

S

UGANDA

S

S

S

S

UKRAJINA

S

S

S

S

UZBEKISTAN

S

S

S

S

VANUATU

S

S

S

S

VIETNAM

S

S

S

S

ZAMBIJA

S

S

S

S

ZDRUŽENI ARABSKI EMIRATI

S

S

S

S

ZELENORTSKI OTOKI

S

S

S

S

ZIMBABVE

S

S

S

S

2.2   Izvzetje iz vizumske obveznosti za begunce in osebe brez državljanstva, ki zakonito prebivajo v eni od držav, navedenih v stolpcu na levi, in imajo potovalni dokument, ki so ga izdali pristojni organi te države:

| R | = | begunci, izvzeti iz vizumske obveznosti |
| --- | --- | --- |
| A | = | osebe brez državljanstva, izvzete iz vizumske obveznosti |

R

=

begunci, izvzeti iz vizumske obveznosti

A

=

osebe brez državljanstva, izvzete iz vizumske obveznosti

BNL

BG

CZ

DK

D (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

ANDORA

R (16)A (16)

RA

RA

R

ARGENTINA

RA

RA

R

AVSTRALIJA

RA

RA

R

BRAZILIJA

RA

RA

R

BRUNEI DARUSSALAM

R (16)A (16)

RA

R

ČILE

RA (16)

RA

R

GVATEMALA

RA

RA

R

HONDURAS

RA (16)

RA

R

HRVAŠKA

RA

RA

R

IZRAEL

RA

RA

R

JAPONSKA

RA (16)

RA

R

KANADA

RA (16)

RA

R

KNEŽEVINA MONAKO

RA (16)

RA

RA

R

KOREJA (JUŽNA)

RA

RA

R

KOSTARIKA

RA

RA

R

MALEZIJA

R (16)A (16)

RA

R

MEHIKA

RA

RA

R

NIKARAGVA

RA (16)

RA

R

NOVA ZELANDIJA

RA (16)

RA

R

PANAMA

RA (16)

RA

R

PARAGVAJ

RA (16)

RA

R

SALVADOR

RA (16)

RA

R

SAN MARINO

R (16)A (16)

RA

R

SINGAPUR

R (16)A (16)

RA

R

SVETI SEDEŽ

-

-

RA (16)

-

-

-

-

RA

-

-

R

-

-

-

-

URUGVAJ

RA (16)

RA

R

VENEZUELA

R (16)A (16)

RA

R

ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE (ZDA)

RA (16)

RA

R

POSEBNE UPRAVNE REGIJE LJUDSKE REPUBLIKE KITAJSKE

BNL

BG

CZ

DK

DE  (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

HONG KONG S.A.R.

R (16)A

RA

MACAO S. A.R.

R (16)A

RA

2.3   Odobreno izvzetje iz vizumske obveznosti s strani držav članic za oborožene sile, ki potujejo v imenu NATA ali Partnerstva za mir, in imetnike osebnih dokumentov in ukazov za premik, zagotovljeno s Sporazumom z dne 19. junija 1951 med pogodbenicami Organizacije severnoatlantske pogodbe glede na status njihovih sil:

| X | = | izvzetje iz vizumske obveznosti |
| --- | --- | --- |

X

=

izvzetje iz vizumske obveznosti

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

Pripadniki oboroženih sil, ki se premikajo v okviru NATA ali Partnerstva za mir in so imetniki osebnih dokumentov in ukazov za premik, določenih v Sporazumu z dne 19. junija 1951

X (17)

X

X

X

X

X

X

X (18)

3.   Izjeme od izvzetja iz vizumske obveznosti v skladu s členom 4(1)

Vizumska obveznost velja za naslednje kategorije oseb iz držav, navedenih v stolpcu na levi:

| D | = | imetniki diplomatskih potnih listov |
| --- | --- | --- |
| A | = | civilno letalsko osebje |
| S | = | imetniki službenih potnih listov/uradnih potnih listov |
| C | = | civilno ladijsko osebje |

D

=

imetniki diplomatskih potnih listov

A

=

civilno letalsko osebje

S

=

imetniki službenih potnih listov/uradnih potnih listov

C

=

civilno ladijsko osebje

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AVSTRALIJA

DS

DSAC

DS (24)

IZRAEL

S A (19) C (20)
   (23)

DSAC

MEHIKA

DSAC

DS

ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE (ZDA)

DS

DS

DS (21)
   (23)

D S (22) A (19) C (20)
   (23)

DSAC

DS (25)

DS (22)

4.   Izjeme od izvzetja iz vizumske obveznosti v skladu s členom 4(3)

Za osebe iz držav, navedenih v stolpcu na levi, vizumska obveznost velja, ko med njihovim prebivanjem opravljajo plačano dejavnost.

| E | = | plačana dejavnost |
| --- | --- | --- |

E

=

plačana dejavnost

BNL

BG  (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

ANDORA

E

E

E

E

E (26)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ARGENTINA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

AVSTRALIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRAZILIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRUNEI DARUSSALAM

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ČILE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

GVATEMALA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HONDURAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HRVAŠKA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

IZRAEL

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

JAPONSKA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KANADA

E

E

E

E

E (27)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KNEŽEVINA MONAKO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KOREJA (JUŽNA)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KOSTARIKA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MALEZIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MEHIKA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NIKARAGVA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NOVA ZELANDIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PANAMA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PARAGVAJ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SALVADOR

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SAN MARINO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SINGAPUR

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SVETI SEDEŽ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

URUGVAJ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

VENEZUELA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE (ZDA)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

POSEBNE UPRAVNE REGIJE LJUDSKE REPUBLIKE KITAJSKE

BNL

BG  (30))

CZ

DK

DE  (29)

EE  (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

HONG KONG S.A.R.

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MACAO S. A.R.

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

---

(1)  UL L 81, 21.3.2001, str. 1.

(2)  V skladu s členom 1 protokola o položaju Irske in Združenega kraljestva, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o Evropski skupnosti ter brez poseganja v člen 4 tega protokola, se določbe Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 za Irsko in Združeno kraljestvo ne uporabljajo.

(3)  http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/freetravel/visa/doc_freetravel_visa_en.htm.

(4)  Izvzetje iz vizumske obveznosti za imetnike diplomatskih potnih listov, navedeno v razpredelnici, se nanaša na diplomate na službenem potovanju za kratek čas brez poseganja v pravila, ki veljajo za diplomate, ki potujejo v države članice, v katerih so ali bodo akreditirani.

(5)  Beneluks: pri uporabi Konvencije z dne 11. aprila 1960 in zlasti člena 3 te konvencije so države Beneluksa uskladile politiko o vizumih za kratkoročno prebivanje za tretje države.

(6)  Prebivanje do 30 dni.

(7)  V skladu s sporazumi med Evropsko skupnostjo in spodaj navedenimi državami o poenostavitvi izdajanja vizumov:

| — | Ruska federacija (UL L 129, 17.5.2007, str. 27). Sporazum je začel veljati 1. junija 2007, |
| --- | --- |

—

Ruska federacija (UL L 129, 17.5.2007, str. 27). Sporazum je začel veljati 1. junija 2007,

| — | Republika Albanija (UL L 334, 19.12.2007, str. 85). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008, |
| --- | --- |

—

Republika Albanija (UL L 334, 19.12.2007, str. 85). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008,

| — | Bosna in Hercegovina (UL L 334, 19.12.2007, str. 97). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008, |
| --- | --- |

—

Bosna in Hercegovina (UL L 334, 19.12.2007, str. 97). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008,

| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (UL L 334, 19.12.2007, str. 125). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008, |
| --- | --- |

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (UL L 334, 19.12.2007, str. 125). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008,

| — | Republika Črna gora (UL L 334, 19.12.2007, str. 109). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008, |
| --- | --- |

—

Republika Črna gora (UL L 334, 19.12.2007, str. 109). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008,

| — | Republika Srbija (UL L 334, 19.12.2007, str. 137). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008, |
| --- | --- |

—

Republika Srbija (UL L 334, 19.12.2007, str. 137). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008,

| — | Republika Moldavija (UL L 334, 19.12.2007, str. 169). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008, |
| --- | --- |

—

Republika Moldavija (UL L 334, 19.12.2007, str. 169). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008,

| — | Ukrajina (UL L 332, 18.12.2007, str. 68). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008. |
| --- | --- |

—

Ukrajina (UL L 332, 18.12.2007, str. 68). Sporazum je začel veljati 1. januarja 2008.

(8)  Akreditirani ambasador in njegova družina so izvzeti iz vizumske obveznosti.

| — | Sveti sedež (Vatikan)
  Imetniki vatikanskih potnih listov so ne glede na njihovo državljanstvo izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Nemčije, Švedske, Češke, Latvije, Danske, Slovaške, Poljske, Francije, Bolgarije, Slovenije in Finske.
  Imetniki veljavnih osebnih izkaznic, ki jih izdajo organi Vatikana, so izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Danske in Slovaške.
  Imetniki veljavnih navadnih, diplomatskih ali službenih potnih listov, ki jih izdajo pristojni organi Vatikana, lahko v države Beneluksa vstopijo brez vizuma.
  Imetniki diplomatskih in službenih potnih listov Vatikana so izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Avstrije. |
| --- | --- |

—

Sveti sedež (Vatikan)

Imetniki vatikanskih potnih listov so ne glede na njihovo državljanstvo izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Nemčije, Švedske, Češke, Latvije, Danske, Slovaške, Poljske, Francije, Bolgarije, Slovenije in Finske.

Imetniki veljavnih osebnih izkaznic, ki jih izdajo organi Vatikana, so izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Danske in Slovaške.

Imetniki veljavnih navadnih, diplomatskih ali službenih potnih listov, ki jih izdajo pristojni organi Vatikana, lahko v države Beneluksa vstopijo brez vizuma.

Imetniki diplomatskih in službenih potnih listov Vatikana so izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Avstrije.

| — | Suveren malteški viteški red
  Imetniki diplomatskih in službenih potnih listov Suverenega malteškega viteškega reda so izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Poljske.
  Imetniki diplomatskih potnih listov Suverenega malteškega viteškega reda so izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Avstrije.
  Imetniki potnih listov Suverenega malteškega viteškega reda so izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Slovenije. |
| --- | --- |

—

Suveren malteški viteški red

Imetniki diplomatskih in službenih potnih listov Suverenega malteškega viteškega reda so izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Poljske.

Imetniki diplomatskih potnih listov Suverenega malteškega viteškega reda so izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Avstrije.

Imetniki potnih listov Suverenega malteškega viteškega reda so izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Slovenije.

(9)  Norveška: Norveška opušča vizumsko obveznost za naslednje osebe in njihove zakonce/zunajzakonske partnerje ter odvisne otroke:

| (a) | predstavnike ZN; |
| --- | --- |

(a)

predstavnike ZN;

| (b) | javne uslužbence, ki imajo stalno delovno mesto v ZN ali v posebni organizaciji ZN; |
| --- | --- |

(b)

javne uslužbence, ki imajo stalno delovno mesto v ZN ali v posebni organizaciji ZN;

| (c) | sodnike na Meddržavnem sodišču ali javne uslužbence v tajništvu Sodišča; |
| --- | --- |

(c)

sodnike na Meddržavnem sodišču ali javne uslužbence v tajništvu Sodišča;

| (d) | druge osebe, ki delajo za posebno organizacijo ZN ali Sodišča; |
| --- | --- |

(d)

druge osebe, ki delajo za posebno organizacijo ZN ali Sodišča;

| (e) | tujce s prepustnico ZN (izdano v skladu s posebnim sporazumom z ZN). |
| --- | --- |

(e)

tujce s prepustnico ZN (izdano v skladu s posebnim sporazumom z ZN).

Združeni narodi: Izvzetje iz vizumske obveznosti, navedeno v razpredelnici po državah članicah, velja za imetnike prepustnic ZN.

(10)  Švedska: Izvzetje iz vizumske obveznosti za Združene narode velja za uslužbence ZN, ki so na dolžnosti in imajo potrdilo, izdano s strani ZN, ki to potrjuje.

Republika Ciper ne zahteva vizuma za imetnike nebesno modrih in rdečih prepustnic ZN. Za imetnike belih prepustnic (begunci) se zahteva vizum.

Poleg tega so imetniki osebnega dokumenta „SHIRBRIG“ (Planning Element Official), ki jo izda načelnik generalštaba na Danskem, izvzeti iz vizumske obveznosti s strani Danske.

(11)  Svet za carinsko sodelovanje: Izvzetje iz vizumske obveznosti s strani Beneluksa, navedeno v razpredelnici, velja za imetnike prepustnice, ki jo izda generalni sekretar Sveta za carinsko sodelovanje.

(12)  Svet Evrope: Izvzetje iz vizumske obveznosti s strani Beneluksa, navedeno v razpredelnici, velja za imetnike prepustnice, ki jo izda generalni sekretar Sveta Evrope.

(13)  Ciper: zahteva se nacionalni skupinski vizum.

(14)  Švedska: šolarji, mlajši od 18 let.

(15)  Splošna zahteva je, da mora imeti oseba veljaven potovalni dokument, izdan v skladu s pravili Sporazuma z dne 15. oktobra 1946 glede izdajanja potovalnih dokumentov za begunce, Konvencije glede statusa beguncev z dne 28. julija 1951 ali Konvencije glede statusa oseb brez državljanstva z dne 28. septembra 1954. Potovalni dokument mora vsebovati dovoljenje za vrnitev, ki ima dovolj dolgo obdobje veljavnosti.

(16)  za Nemčijo: se uporablja v vsakem primeru od datuma začetka veljavnosti sporazumov in konvencij, navedenih v opombi (1) o izdaji potovalnih dokumentov beguncem in osebam brez državljanstva.

(17)  Pripombe Bolgarije: izvzetje iz vizumske obveznosti za Organizacijo severnoatlantske pogodbe velja za imetnike veljavnega potovalnega dokumenta ali potovalnega naloga, ki ga izda glavno poveljstvo NATA, ko so na obiskih po službeni dolžnosti za največ devetdeset (90) dni v kateri koli polovici leta.

(18)  Pripombe Norveške: Norveška opušča vizumsko obveznost za vojaško osebje iz države članice NATA in za vojaško osebje zavezniških generalštabov, ki so na uradni misiji s potovalnim nalogom, ki ga izda pristojni organ v državi pošiljateljici ali v NATU. Treba je upoštevati, da Norveška za te kategorije izvzema tudi njihove družinske člane (zakonca/zunajzakonskega partnerja in odvisne otroke).

Norveška opušča vizumsko obveznost tudi za člane vojaških enot ZDA, Kanade ali Združenega kraljestva, nastanjene v Evropi, in za vojaško osebje, ki bo nastanjeno ali sodelovalo pri vajah na norveškem ozemlju v skladu s Pogodbo za partnerstvo in mir. Izvzetje iz vizumske obveznosti v teh kategorijah ne vključuje zakoncev in otrok.

(19)  Francija: čeprav so Združene države Amerike in Izrael podpisnice Čikaške konvencije, je vizumska obveznost kljub temu ohranjena za člane osebja, ki so državljani teh dveh držav.

(20)  Francija: čeprav so Združene države Amerike in Izrael podpisnice Londonske konvencije iz leta 1965, je vizumska obveznost kljub temu ohranjena za člane osebja, ki so državljani teh dveh držav.

(21)  Španija: za Združene države Amerike velja vizumska obveznost za imetnike diplomatskih ali službenih/uradnih potnih listov na uradnih misijah ali uradnih obiskih. Vizum ni potreben, ko vstopijo v okviru določb hispansko-severnoameriške konvencije z dne 1. maja 1988.

(22)  Francija in Portugalska: samo, ko so imetniki diplomatskih ali uradnih potnih listov na misiji.

(23)  Če so na službenem potovanju.

(24)  Poljska: za imetnike diplomatskih/službenih potnih listov na misiji.

(25)  Poljska: za imetnike diplomatskih/službenih potnih listov na misiji (vizumi veljavni največ 4 leta).

(26)  Pripombe Španije: državljani Andore so izvzeti iz vizumske obveznosti pri opravljanju gospodarske dejavnosti med prebivanjem, razen če opravljajo neodvisen poklic.

(27)  Pripombe Francije: v zvezi s Kanado velja vizumska obveznost samo za mlade Kanadčane, ki pridejo v Francijo v skladu s Sporazumom z dne 3. oktobra 2003 med vlado Kanade in vlado Francoske republike o izmenjavi mladih.

(28)  Pripombe Estonije: da bi lahko delali v Estoniji, morajo imeti tujci delovno dovoljenje/dovoljenje za prebivanje za zaposlitev. Registracija zaposlovanja za kratek čas je potrebna za tujce, ki pridejo/prebivajo na podlagi vizuma (tipa D) ali brez vizuma (razen če kateri koli mednarodni sporazum določa drugače), to pa ne sme biti daljše od šestih mesecev na leto.

(29)  Pripombe Nemčije: za naslednje skupine zaposlenih ne šteje, da opravljajo plačano dejavnost in so zato izvzeti iz vizumske obveznosti pod spodaj navedenimi pogoji:

| — | mornarji, ki imajo nemško pomorsko knjižico („Seefahrtbuch“ ) in nacionalen potni list, ki sta ju izdali organi, našteti v Prilogi II, samo če so člani ladijskega osebja na ladji, ki lahko pluje pod nemško zastavo ali se lahko zadržuje na nemškem ozemlju, |
| --- | --- |

—

mornarji, ki imajo nemško pomorsko knjižico („Seefahrtbuch“ ) in nacionalen potni list, ki sta ju izdali organi, našteti v Prilogi II, samo če so člani ladijskega osebja na ladji, ki lahko pluje pod nemško zastavo ali se lahko zadržuje na nemškem ozemlju,

| — | piloti za morsko in obalno plovno pri izvajanju svoje dejavnosti, |
| --- | --- |

—

piloti za morsko in obalno plovno pri izvajanju svoje dejavnosti,

| — | pri plovbi na Renu in Donavi, vključno s kanalom Majna-Donava, za vstop zaradi prevoza oseb ali blaga: državljani tretjih držav, ki delajo na ladji, registrirani v tuji državi, za podjetje s sedežem v tuji državi, ki imajo priznan potni list ali namesto tega potni list, ki potrjuje njihov status, da opravljajo plovbo na Renu, ali imetniki posebnega potnega lista, priznanega na primer namesto „Donauschifferausweis“ ali pomorske knjižice („Seefahrtbuch“) in ki so na seznamu ladijskega osebja. Prebivanje mora biti neposredno povezano s cilji poklica pomorščaka. |
| --- | --- |

—

pri plovbi na Renu in Donavi, vključno s kanalom Majna-Donava, za vstop zaradi prevoza oseb ali blaga: državljani tretjih držav, ki delajo na ladji, registrirani v tuji državi, za podjetje s sedežem v tuji državi, ki imajo priznan potni list ali namesto tega potni list, ki potrjuje njihov status, da opravljajo plovbo na Renu, ali imetniki posebnega potnega lista, priznanega na primer namesto „Donauschifferausweis“ ali pomorske knjižice („Seefahrtbuch“) in ki so na seznamu ladijskega osebja. Prebivanje mora biti neposredno povezano s cilji poklica pomorščaka.

Samozaposleni poklici se tudi štejejo za plačano dejavnost. Nekatere posebne dejavnosti ne štejejo za plačano dejavnost (člen 17.2 odloka o prebivanju v povezavi s členom 16 odloka o zaposlovanju; na primer posebni šoferji). Te osebe lahko vstopijo brez vizuma pod posebej določenimi pogoji.

(30)  Pripombe Bolgarije: za delo v Bolgariji morajo tujci imeti delovno dovoljenje in vizum za daljše bivanje za prvi vstop. Po vstopu v Bolgarijo pristojni organi za priseljevanje izdajo dovoljenje za prebivanje, s katerim lahko tujci prebivajo, zapustijo ali ponovno vstopijo na ozemlje Bolgarije brez novega vizuma.

(31)  Pripombe Litve: za delo v Litvi morajo imeti tujci delovno dovoljenje (z izjemo, navedeno v odredbi št. A1-179 ministra za socialno varnost in delo z dne 16. julija 2004) in dovoljenje za prebivanje, ki ga je mogoče pridobiti na ozemlju Litve.

(32)  Pripombe Finske: za delo se zahteva dovoljenje za prebivanje za zaposleno osebo.

(33)  Pripombe Cipra: za delo na Cipru morajo imeti tujci delovno dovoljenje in dovoljenje za prebivanje v skladu z zakonom o tujcih in priseljevanju (poglavje 105) in zadevno Uredbo (EGS) št. 242/72.

(34)  Pripombe Malte: za delo na Malti morajo imeti tujci delovno dovoljenje/dovoljenje za prebivanje za zaposlitev.

(35)  Pripombe Avstrije: v Avstriji veljajo za izdajanje vizumov za pridobitne dejavnosti naslednje posebne določbe:

Sezonski delavci in obiralci, ki ne potrebujejo vizuma, lahko vstopijo v Avstrijo brez vizuma „D+C“ in pridobijo delovno dovoljenje, po tem ko je pristojen policijski organ za tujce izdal dovoljenje za vstop.

V drugih primerih za zgolj začasno, neodvisno ali odvisno zaposlitev, lahko tujci, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, opravljajo svoje dejavnosti samo, če jim je bil izdan potovalni vizum za prebivanje („D+C“).

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/62

---

Razpis za zbiranje predlogov za posredne dejavnosti v okviru večletnega programa Skupnosti za boljšo dostopnost, uporabnost in izkoriščenost digitalnih vsebin v Evropi (Program eVsebineplus)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 74/13)

1.   Cilji in opis

Za izvajanje programa „eVsebineplus“ (1) je Evropska komisija za leto 2008 sprejela delovni program in razpis za zbiranje predlogov.

Ta razpis je odprt za predloge za posredne dejavnosti, ki obravnavajo naslednja področja in ukrepe:

| — | Geografski podatki







  3.1 | Mreže dobrih praks za geografske podatke |
| --- | --- | --- |

—

Geografski podatki

3.1

Mreže dobrih praks za geografske podatke

| — | Izobraževalne vsebine







  4.1 | Mreže dobrih praks za izobraževalne vsebine |
| --- | --- | --- |

—

Izobraževalne vsebine

4.1

Mreže dobrih praks za izobraževalne vsebine

| 4.2 | Ciljni projekti za izobraževalne vsebine |
| --- | --- |

4.2

Ciljni projekti za izobraževalne vsebine

| — | Digitalne knjižnice







  5.1 | Mreže dobrih praks za interoperabilnost digitalnih knjižnic |
| --- | --- | --- |

—

Digitalne knjižnice

5.1

Mreže dobrih praks za interoperabilnost digitalnih knjižnic

| 5.2 | Mreže dobrih praks za uporabo in storitve Evropske digitalne knjižnice |
| --- | --- |

5.2

Mreže dobrih praks za uporabo in storitve Evropske digitalne knjižnice

| 5.3 | Ciljni projekti za kulturne vsebine |
| --- | --- |

5.3

Ciljni projekti za kulturne vsebine

| 5.4 | Ciljni projekti za znanstvene/akademske vsebine |
| --- | --- |

5.4

Ciljni projekti za znanstvene/akademske vsebine

| 5.5 | Tematske mreže za usklajevanje in podporo Evropski digitalni knjižnici |
| --- | --- |

5.5

Tematske mreže za usklajevanje in podporo Evropski digitalni knjižnici

2.   Upravičeni prosilci

Sodelovanje v programu „eVsebineplus“ je odprto za pravne osebe s sedežem v državah članicah EU.

Odprto je tudi za pravne osebe s sedežem v državah EFTE, ki so države pogodbenice Sporazuma EGP (Islandija, Lihtenštajn, Norveška), v skladu z določbami navedenega sporazuma (2).

Pravne osebe s sedežem na Hrvaškem, v Turčiji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, lahko sodelujejo pri katerem od predlogov, vendar bodo finančna sredstva prejele le v primeru, če je bil v ta namen sklenjen dvostranski sporazum z zadevno državo.

Pravne osebe s sedežem v tretjih državah ali mednarodne organizacije lahko v programu sodelujejo, vendar ne bodo prejele finančne pomoči Skupnosti.

3.   Proračun

Skupni proračun, namenjen sofinanciranju posrednih dejavnosti, znaša 42,5 milijona EUR.

4.   Rok za oddajo predlogov

Rok za oddajo predlogov Komisiji je 12. junij 2008 ob 17.00 uri (po luksemburškem času). Komisija ne bo upoštevala predlogov, ki bodo prispeli po navedenem roku.

5.   Druge informacije

Celotno besedilo razpisa za zbiranje predlogov in obrazci vlog so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/econtentplus

Vse vloge morajo izpolnjevati zahteve in pogoje, navedene v celotnem besedilu razpisa za zbiranje predlogov, delovnem programu in priročniku za predlagatelje, ki so na voljo v angleškem jeziku na zgoraj navedeni spletni strani Komisije. Ta dokumentacija vsebuje navodila za pripravo in oddajo predlogov.

Ocenjevanje predlogov bo potekalo po načelu preglednosti in enake obravnave. Ocenjevanje bo izvedla Komisija s pomočjo zunanjih strokovnjakov. Vsi predlogi bodo ocenjeni na podlagi meril za ocenjevanje, določenih v delovnem programu „eVsebineplus“.

Komisija bo vse prejete predloge obravnavala strogo zaupno.

---

(1)  Sklep št. 456/2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2005 o vzpostavitvi večletnega programa Skupnosti za boljšo dostopnost, uporabnost in izkoriščenost digitalnih vsebin v Evropi (UL L 79, 24.3.2005, str. 1).

(2)  Najnovejši podatki o tem, katere države so del programa, so objavljeni v Uradnem listu Evropske unije. Posodobljeni seznam je na voljo tudi na spletni strani programa: http://ec.europa.eu/econtentplus.

---

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/64

---

Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnih programov Sedmega okvirnega programa ES za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

(2008/C 74/14)

Objavi se razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnih programov Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013).

Predlogi se predložijo za naslednje razpise. Roki za oddajo in razpisana sredstva so navedeni v razpisih, ki so objavljeni na spletni strani CORDIS.

Poseben program „Ljudje“:

| Identifikacijska oznaka razpisa: | FP7-PEOPLE-IEF-2008 | „Intra-European Fellowships“ (štipendije znotraj Evrope) |
| --- | --- | --- |
| FP7-PEOPLE-IOF-2008 | „International Outgoing Fellowships“ (mednarodne štipendije za raziskave zunaj Evrope) |
| FP7-PEOPLE-IIF-2008 | „International Incoming Fellowships“ (mednarodne štipendije za raziskovalce, ki prihajajo v Evropo iz držav nečlanic) |

Identifikacijska oznaka razpisa:

FP7-PEOPLE-IEF-2008

„Intra-European Fellowships“ (štipendije znotraj Evrope)

FP7-PEOPLE-IOF-2008

„International Outgoing Fellowships“ (mednarodne štipendije za raziskave zunaj Evrope)

FP7-PEOPLE-IIF-2008

„International Incoming Fellowships“ (mednarodne štipendije za raziskovalce, ki prihajajo v Evropo iz držav nečlanic)

Ti razpisi za zbiranje predlogov se nanašajo na delovne programe, sprejete s Sklepom Komisije C(2007) 5740 z dne 28. novembra 2007.

Podrobnejše informacije o razpisih in delovnih programih ter navodila za vlagatelje glede oddaje predlogov so na voljo na spletni strani CORDIS: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

SODNI POSTOPKI

Evropski gospodarski prostor Sodišče Efte

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/65

---

Zahteva za svetovalno mnenje Sodišča Efte, predložena s strani Oslo tingrett, z dne 26. novembra 2007 v zadevi L'Oréal Norge AS proti Smart Club Norge AS

(Zadeva E-10/07)

(2008/C 74/15)

Na sodišče Efte je bila z dopisom z dne 26. novembra 2007, ki ga je poslalo Oslo tingrett (okrožno sodišče Oslo) in ga je tajništvo sodišča prejelo 29. novembra 2007, vložena zahteva za svetovalno mnenje v zadevi L'Oréal Norge AS proti Smart Club Norge AS glede naslednjih vprašanj:

| 1. | Ali je člen 7(1) Direktive Sveta 89/104/EGS mogoče razumeti v smislu, da ima imetnik blagovne znamke pravico preprečiti uvoze iz tretjih držav zunaj območja EGP, kadar pride do takih uvozov brez njegovega soglasja? |
| --- | --- |

1.

Ali je člen 7(1) Direktive Sveta 89/104/EGS mogoče razumeti v smislu, da ima imetnik blagovne znamke pravico preprečiti uvoze iz tretjih držav zunaj območja EGP, kadar pride do takih uvozov brez njegovega soglasja?

| 2. | Ali je člen 7(1) Direktive 89/104/EGS mogoče razumeti v smislu, da je dovoljeno mednarodno izčrpanje? |
| --- | --- |

2.

Ali je člen 7(1) Direktive 89/104/EGS mogoče razumeti v smislu, da je dovoljeno mednarodno izčrpanje?

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/66

---

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih ulitkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(2008/C 74/16)

Komisija je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“). Pregled je omejen na preučitev obsega izdelka, kar zadeva pojasnilo, ali nekatere vrste izdelka spadajo v obseg ukrepov za nekatere ulitke.

Zahtevek je vložil Eurofonte („vložnik“).

1.   Izdelek

Izdelek, ki se pregleduje, so ulitki iz netempranega litega železa, ki se uporabljajo za pokritje in/ali dostop do površinskih ali podpovršinskih sistemov in njihovih delov, strojno ali ročno obdelani, premazani ali prevlečeni ali drugače obdelani z drugimi materiali, razen požarnih hidrantov, s poreklom iz LRK („zadevni izdelek“), navadno uvrščeni pod oznake KN 7325 10 50, 7325 10 92 in ex 7325 10 99. Te oznake KN so zgolj informativne.

2.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavni ukrep je dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih ulitkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1212/2005 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 268/2006 (3). Zaveza je bila sprejeta z Odločbo Komisije 2006/109/ES (4).

3.   Razlogi za pregled

Izdelek, za katerega se uporabljajo ukrepi iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1212/2005, oso ulitki iz netempranega železa. Opisni del iste uredbe (uvodne izjave 18–23) se sklicuje na ulitke iz sive ali nodularne litine. Vložnik trdi, da je obseg ukrepa iz omenjene uredbe nejasen. V teh okoliščinah vložnik trdi, da bi treba pojasniti obseg izdelka, kar zadeva ulitke iz nodularne litine in zlasti, ali te vrste ulitkov spadajo v opredelitev zadevnega izdelka.

Zato je primerno, da se primer preuči, kar zadeva obseg izdelka. Kakršna koli uredba, ki bi bila sprejeta na podlagi tega pregleda, bi lahko imela retroaktivni učinek od datuma uvedbe ustreznih ukrepov ali morda od poznejšega datuma, na primer od datuma po objavi tega obvestila. Vsi gospodarski subjekti, zlasti pa uvozniki, so pozvani, da izrazijo svoja stališča v zvezi s to zadevo in jih utemeljijo s kakršnimi koli dokazili.

4.   Postopek

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki opravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato začenja pregled v skladu s členom 11(3) osnovne Uredbe, ki je omejen na preučitev obsega izdelka.

(a)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, bo poslala vprašalnike industriji Skupnosti, drugim znanim proizvajalcem v Skupnosti, znanim uvoznikom, znanim uporabnikom, znanim proizvajalcem izvoznikom v Ljudski republiki Kitajski in organom navedene države. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku, določenem v točki 5(a).

(b)   Zbiranje informacij in izvedba zaslišanj

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku, določenem v točki 5(a).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku, določenem v točki 5(b).

5.   Roki

(a)   Rok, v katerem se stranke lahko javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 40 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni drugače določeno. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

(b)   Zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40-dnevnem roku.

6.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefonska številka ter številka telefaksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno“ (5) ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V PREGLED ZAINTERESIRANIM STRANKAM“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Bruselj |
| Telefaks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Bruselj

Telefaks: (32-2) 295 65 05

7.   Nesodelovanje

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

8.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

9.   Drugi vmesni pregledi v skladu s členom 11(3) osnovne Uredbe

Obseg sedanjega pregleda je določen v točki 4. Vsaka stranka, ki želi zahtevati pregled iz drugih razlogov, lahko to stori v skladu z določbami iz člena 11(3) osnovne Uredbe.

10.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (6).

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Opozoriti je treba tudi, da lahko v primeru, ko zainteresirane stranke menijo, da imajo težave pri uveljavljanju pravic do obrambe, zahtevajo posredovanje pooblaščenca GD Trade za zaslišanje. Pooblaščenec deluje kot posrednik med zainteresiranimi strankami in službami Komisije, tako da, kadar je to potrebno, deluje kot mediator pri proceduralnih zadevah, ki vplivajo na zaščito njihovih interesov v določenem postopku, zlasti glede zadev v zvezi z dostopom do dokumentacije, zaupnostjo podatkov, podaljšanjem rokov in predložitvijo pisnih in/ali ustnih stališč. Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim strankam na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD Trade (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

(2)  UL L 199, 29.7.2005, str. 1.

(3)  UL L 47, 17.2.2006, str. 3.

(4)  UL L 47, 17.2.2006, str. 59.

(5)  To pomeni, da je dokument samo za interno uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 384/96 in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

(6)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/68

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5032 – Roxel/Protac)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 74/17)

| 1. | Komisija je 12. marca 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji MBDA SAS („MBDA“, Francija) in SNPE Matériaux Energétiques S.A. („SME“, Francija), hčerinska družba skupine SNPE, ki je v lasti francoske države, prek njunega obstoječega skupnega podjetja z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Protac (Francija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. marca 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji MBDA SAS („MBDA“, Francija) in SNPE Matériaux Energétiques S.A. („SME“, Francija), hčerinska družba skupine SNPE, ki je v lasti francoske države, prek njunega obstoječega skupnega podjetja z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Protac (Francija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za MBDA: proizvodnja in prodaja vodenega orožja in vodenih oborožitvenih sistemov, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za MBDA: proizvodnja in prodaja vodenega orožja in vodenih oborožitvenih sistemov,

| — | za SME: proizvodnja pogonskih sredstev in energetske opreme, predvsem za letalsko in vesoljsko, obrambno in avtomobilsko industrijo ter pogonskih goriv in eksplozivov za vojaško uporabo, |
| --- | --- |

—

za SME: proizvodnja pogonskih sredstev in energetske opreme, predvsem za letalsko in vesoljsko, obrambno in avtomobilsko industrijo ter pogonskih goriv in eksplozivov za vojaško uporabo,

| — | za Protac: oblikovanje, proizvodnja in prodaja pogonskih sistemov za taktično vodeno orožje. |
| --- | --- |

—

za Protac: oblikovanje, proizvodnja in prodaja pogonskih sistemov za taktično vodeno orožje.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar dokončna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar dokončna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5032 – Roxel/Protac na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5032 – Roxel/Protac na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/69

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4919 – Statoil/Conoco Phillips (Jet))

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 74/18)

| 1. | Komisija je 14. marca 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje StatoilHydro ASA („StatoilHydro“, Norveška) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotno skupino („Jet Scandinavia“), ki jo sestavljajo tri podjetja: ConocoPhillips Danmark ApS (Danska), ConocoPhillips Nordic AB (Švedska) in ConocoPhillips JET AS (Norveška), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 14. marca 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje StatoilHydro ASA („StatoilHydro“, Norveška) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotno skupino („Jet Scandinavia“), ki jo sestavljajo tri podjetja: ConocoPhillips Danmark ApS (Danska), ConocoPhillips Nordic AB (Švedska) in ConocoPhillips JET AS (Norveška), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za StatoilHydro: celovito naftno in plinsko podjetje, dejavno na področjih izkoriščanja, razvoja, proizvodnje ter prodaje nafte in plina ter na področju upravljanja bencinskih črpalk na Danskem, Norveškem in Švedskem, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za StatoilHydro: celovito naftno in plinsko podjetje, dejavno na področjih izkoriščanja, razvoja, proizvodnje ter prodaje nafte in plina ter na področju upravljanja bencinskih črpalk na Danskem, Norveškem in Švedskem,

| — | za Jet Scandinavia: upravljanje bencinskih črpalk blagovne znamke „Jet“ na Danskem, Norveškem in Švedskem ter terminalov za skladiščenje na Švedskem. |
| --- | --- |

—

za Jet Scandinavia: upravljanje bencinskih črpalk blagovne znamke „Jet“ na Danskem, Norveškem in Švedskem ter terminalov za skladiščenje na Švedskem.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar dokončna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar dokončna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4919 – Statoil/Conoco Phillips (Jet) na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4919 – Statoil/Conoco Phillips (Jet) na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/70

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 74/19)

| 1. | Komisija je 14. marca 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero sklad Altor Fund II („Altor“, Švedska) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Papyrus AB in z njim povezanimi podjetji (skupaj „Papyrus“, Švedska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 14. marca 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero sklad Altor Fund II („Altor“, Švedska) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Papyrus AB in z njim povezanimi podjetji (skupaj „Papyrus“, Švedska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Altor: zasebni kapital, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Altor: zasebni kapital,

| — | za Papyrus: distribucija finega papirja, materiala za embalažo ter potrošnega in pisarniškega materiala. |
| --- | --- |

—

za Papyrus: distribucija finega papirja, materiala za embalažo ter potrošnega in pisarniškega materiala.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/71

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 74/20)

| 1. | Komisija je 14. marca 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Colony Investors VII, L.P. in Colyzeo Investors, L.P. (obe s sedežem v Združenem kraljestvu), ki sta pod nadzorom skupine Colony Capital („Colony Capital“, ZDA), ter podjetje Morgan Stanley & Co. International PLC, ki spada v skupino Morgan Stanley („Morgan Stanley“, ZDA), z nakupom delnic pridobijo skupni nadzor nad podjetjem Colfilm SAS („Colfilm“, Francija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 14. marca 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Colony Investors VII, L.P. in Colyzeo Investors, L.P. (obe s sedežem v Združenem kraljestvu), ki sta pod nadzorom skupine Colony Capital („Colony Capital“, ZDA), ter podjetje Morgan Stanley & Co. International PLC, ki spada v skupino Morgan Stanley („Morgan Stanley“, ZDA), z nakupom delnic pridobijo skupni nadzor nad podjetjem Colfilm SAS („Colfilm“, Francija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Colony Capital: zasebno kapitalsko podjetje, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Colony Capital: zasebno kapitalsko podjetje,

| — | za Morgan Stanley: globalne finančne storitve, |
| --- | --- |

—

za Morgan Stanley: globalne finančne storitve,

| — | za Colfilm: holding podjetja Paris Saint-Germain Football SA ter opravljanje povezanih (športnih) dejavnosti. |
| --- | --- |

—

za Colfilm: holding podjetja Paris Saint-Germain Football SA ter opravljanje povezanih (športnih) dejavnosti.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar dokončna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar dokončna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

DRUGI AKTI

Komisija

| 20.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 74/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 74/72

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2008/C 74/21)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„KAINUUN RÖNTTÖNEN“

ES št: FI/PGI/005/0099/23.06.1999

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Maa- ja metsätalousministeriö |
| --- | --- |
| Naslov: | PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon: | (358-9) 1605 42 78 |
| Telefaks: | (358-9) 1605 34 00 |
| E-naslov: | maija.heinonen@mmm.fi |

Naziv:

Maa- ja metsätalousministeriö

Naslov:

PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto

Telefon:

(358-9) 1605 42 78

Telefaks:

(358-9) 1605 34 00

E-naslov:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry |
| --- | --- |
| Naslov: | Kainuuntie 126 |
| FI-88900 Kuhmo |

Naziv:

Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry

Naslov:

Kainuuntie 126

FI-88900 Kuhmo

Telefon:

(358-020) 833 53 35

Telefaks:

(358-8) 655 12 74

E-naslov:

kaesa@kaesankotileipomo.fi

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

Razred 2.4. – Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Naziv: „Kainuun rönttönen“

4.2   Opis: Kainuun rönttönen je majhna, okrogla, odprta pita z rženo skorjo, ki je polnjena s pire krompirjem, rženo moko in brusnicami. Nadev je sladka rdečkasto rjava zmes pire krompirja in brusnic, prelita s topljenim maslom. Kainuun rönttönen se pripravi v treh stopnjah: najprej se naredi nadev, nato se pripravi skorja in nazadnje se oboje združi.

4.3   Geografsko območje: Regija Kainuu, ki je v provinci Oulu, zajema osem občin in dve mesti. Kainuu ima 86 000 prebivalcev, gostota prebivalstva pa je 4 osebe na kvadratni kilometer. Celotna površina območja Kainuu je 24 451 km2; od tega zajema 12 % površine voda. Več kot 2 milijona hektarjev pokriva gozd, pokrajina pa je na splošno gričevnata, gozdnata, veliko je vode in močvirja.

4.4   Dokazilo o poreklu: Proizvodi so izdelani v skladu s trenutno zakonodajo, v postopku predelave se uporablja sistem nadzora kakovosti HACCP. Skladnost s specifikacijo proizvoda spremlja finski organ za varnost hrane.

Sledljivost proizvoda je zagotovljena z navedbo imena proizvajalca na embalaži ali na oznaki proizvoda, ki mora biti na embalaži. Proizvodnja mora potekati na geografskem območju, ki je bilo opredeljeno za proizvodnjo Kainuun rönttönen.

4.5   Metoda pridobivanja: Pita Kainuun rönttönen se pripravi v treh stopnjah: najprej se naredi nadev, nato se pripravi skorja in nazadnje se oboje združi. Pita Kainuun rönttönen je stoodstotno ročno izdelana, priprava pa se začne z odmerjanjem sestavin. Stroji se uporabljajo le za pomoč pri mesenju in razvaljanju testa ter pri lupljenju krompirja.

Sestavine:

Skorja:

| — | 0,500 kg mrzle vode, |
| --- | --- |

—

0,500 kg mrzle vode,

| — | 0,007 kg soli, |
| --- | --- |

—

0,007 kg soli,

| — | 0,300 kg pšenične moke, |
| --- | --- |

—

0,300 kg pšenične moke,

| — | 0,800 kg ržene moke, |
| --- | --- |

—

0,800 kg ržene moke,

| — | 0,050 kg repičnega olja. |
| --- | --- |

—

0,050 kg repičnega olja.

Nadev:

| — | 2,000 kg krompirja, |
| --- | --- |

—

2,000 kg krompirja,

| — | 0,300 kg ržene moke, |
| --- | --- |

—

0,300 kg ržene moke,

| — | 0,400 kg pretlačenih brusnic, |
| --- | --- |

—

0,400 kg pretlačenih brusnic,

| — | 0,100 kg sladkorja, |
| --- | --- |

—

0,100 kg sladkorja,

| — | 0,007 kg soli. |
| --- | --- |

—

0,007 kg soli.

Priprava nadeva:

Olupimo krompir in ga kuhamo v vodi, dokler ni mehak. Precedimo in pretlačimo krompir.

Pustimo pire krompir, da se nekoliko ohladi, nato dodamo rženo moko in premešamo.

Mešanico pustimo na sobni temperaturi za 2 ali 3 ure, da razvije sladkobo. Občasno premešamo.

Ko se mešanica ohladi in razvije sladkobo, vmešamo sladkane pretlačene brusnice in sol.

Priprava skorje:

V mrzli vodi raztopimo sol. Postopno vmešamo rženo moko, nato pšenično moko in nekoliko kislega kruha. Zgnetemo v testo. Nazadnje vmešamo repično olje.

Testo razvaljamo na debelino 2 mm. Iz testa z rezilom izrežemo kroge (s premerom 50–130 mm). Skorjo nadevamo z debelo plastjo nadeva, ki ga porazdelimo do 1 cm od roba. Pravilno razmerje med nadevom in skorjo je 1:1.

Gubanje, oblikovanje in pečenje pite Kainuun rönttönen:

Robove skorje obrnemo nad nadev, pri tem pustimo središče pite nepokrito, in robove enakomerno oblikujemo v mehke, okrogle gube. Pite položimo na pekač.

Pite pečemo v vroči pečici, dokler niso hrustljave in robovi zlatorjavi. Vzamemo jih iz pečice in robove premažemo s topljenim maslom.

Shranjevanje pit Kainuun rönttönen:

Hrustljave pite Kainuun rönttönen so najbolj okusne, kadar se postrežejo nekoliko ohlajene.

Na sobni temperaturi se lahko hranijo dan ali dva, pokrite s tkanino ali v papirnati vrečki. V hladilniku se lahko hranijo en teden. Pred serviranjem jih enostavno pogrejemo.

Pite se lahko zamrznejo pred ali po peki, da se podaljša njihov rok uporabe. Pite, ki se zamrznejo surove, se nato po potrebi pečejo v želenih količinah.

4.6   Povezava: Kruh in pecivo imata v regiji Kainuu pomembno vlogo. Götha in Reima Rannikko pišeta v svoji knjigi Kainuun leipä (Kruh v Kainuuju): „Povsod v Kainuuju se pečejo enake osnovne vrste kruha, poleg tega pa v različnih delih regije lahko najdemo vrsto lokalnih specialitet. V petletni raziskavi nama je v Kainuuju uspelo opredeliti približno sto različnih vrst kruha in peciva. Ta številka naraste, če se upoštevajo vse variante in nianse. Raznolikost kulture kruha in peciva je vsaj deloma posledica geografske lege regije Kainuu na križišču kulturnih vplivov iz območij Pohjoispohjala, Savo in Vienankarjala“.

Zgodba pripoveduje, da so v davnih časih, ko je na koncu zime primanjkovalo hrane in so možje morali iti na delo v gozd, ženske izpraskale zadnje brusnice z dna soda, pobrale zadnji krompir iz zaboja in na rženi skorji spekle mešanico iz obojega. Rezultat je rönttönen, ki je velika, bogata pita. Dandanes pečejo tudi manjše, koktejlske pite rönttönen.

Ljudje lahko razlikujemo štiri osnovne vrste okusa: slano, sladko, kislo in grenko. V starih časih, ko je sladkorja primanjkovalo ali ga ni bilo, so ljudje s pito Kainuun rönttönen zadovoljili želje po sladkem. Sladkost so pridobili tako, da so krompir pustili stati, da je razvil sladkobo. Med vzhajanjem nastaneta lahka skorja in sočni okus. V pečici se rönttönen speče v edinstveno, hrustljavo pecivo.

Pita rönttönen velja za proizvod, ki izvira izključno in posebno iz regije Kainuu. Je lokalna specialiteta v Kuhmo. V učbenikih in kuharskih knjigah se pite rönttönen avtomatično povezujejo s Kainuujem. Recept za rönttönen, ki je bil objavljen v knjigi z naslovom Baker's à la carte (Manne Stenros), je na primer zagotovil neki proizvajalec iz Kainuuja, ki je sodeloval tudi pri tej vlogi.

Na območju Kainuuja se proizvajajo različne vrste pit, vendar se rönttönen imenuje le posebna odprta pita, pečena po tem receptu. Povezava z regijo Kainuu je dokumentirana, na primer v knjigi z recepti: „Suomalaisia leipäerikoisuuksia“ („Finske pekovske specialitete“) (Leipätoimikunta 1988). Zgodovina regije in proizvoda je najbolje opisana v knjigi avtorjev Götha in Reima Rannikko „Kainuun leipä“ („Kruh iz regije Kainuu“) (Otava 1978). Kainuun rönttönen se v knjigi kuharja Jaakko Kolmonen „Suomen maakuntaleivät“ („Kruh v finskih regijah“), ki vsebuje recepte za skoraj 80 različnih vrst finskega kruha, navaja kot primer peciva iz regije Kainuu. Literarna dela, ki opisujejo življenje na območju Kainuu, kot npr. „Muina miehinä“ avtorja Veikko Huovinen, opisujejo Kainuun rönttönen kot tipični lokalni proizvod. Pite Kainuun rönttönen so bistveni del kulturnih prireditev, kot je tradicionalni festival komorne glasbe Kuhmo, ki združuje ljudi z vseh koncev sveta in omogoča pokušino lokalnih specialitet. Pita Kainuun rönttönen je bila leta 1998 predstavljena na festivalu finske kulture hrane v Helsinkih, leta 1994 na sejmu kmetijskih trgov v Helsinkih in leta 1996 na sejmu slaščic in peciva v Stuttgartu. Na letnem turističnem sejmu v Helsinkih pa je vidno zaznamovala predstavitev regije Kinuu.

Pita Kainuun rönttönen se je v preteklosti ponudila z juho in ta tradicija še vedno živi. Je slasten, hranljiv prigrizek za otroke in odrasle ter se ponudi sama ali z dodatkom masla. Je slasten prigrizek h kavi in idealna popotnica za izlete.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Naslov: | PL 28, FI-00581 Helsinki |
| Telefon: | (358-020) 772 003 |
| Telefaks: | (358-020) 772 43 50 |
| E-naslov: | kirjaamo@evira.fi |

Naziv:

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Naslov:

PL 28, FI-00581 Helsinki

Telefon:

(358-020) 772 003

Telefaks:

(358-020) 772 43 50

E-naslov:

kirjaamo@evira.fi

4.8   Označevanje: –

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---