# Euroopa Liidu C 111/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 111 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide6. mai 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 111

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide6. mai 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa ParlamentNõukogu |
| 2008/C 111/01 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, 23. aprill 2008, Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa ParlamentNõukogu

2008/C 111/01

Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, 23. aprill 2008, Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (
  1
  )

1

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 111/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4999 — Heineken/Scottish & Newcastle assets) (
  1
  ) | 8 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 111/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4999 — Heineken/Scottish & Newcastle assets) (
  1
  )

1

8

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 111/03 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 4,26 % 1. mai 2008 — Euro vahetuskurss | 9 |
| 2008/C 111/04 | Euro vahetuskurss | 10 |
| 2008/C 111/05 | Euroopa Ühenduste võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon — Valuutavahetuskursid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 574/72 | 11 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 111/06 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 13 |
| 2008/C 111/07 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes | 18 |
| 2008/C 111/08 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes | 22 |
| 2008/C 111/09 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 25 |
| 2008/C 111/10 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 97/23/EÜ (surveseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 26 |
| 2008/C 111/11 | Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel järgmiste sihtkohtade vahel: Ostrava (OSR) ja Brüssel (BRU) (
  1
  ) | 42 |
| 2008/C 111/12 | Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel järgmiste sihtkohtade vahel: Ostrava (OSR) ja Amsterdam (AMS) (
  1
  ) | 43 |
| 2008/C 111/13 | Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel järgmiste sihtkohtade vahel: Ostrava (OSR) ja London (LTN) (
  1
  ) | 44 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 111/03

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 4,26 % 1. mai 2008 — Euro vahetuskurss

9

2008/C 111/04

Euro vahetuskurss

10

2008/C 111/05

Euroopa Ühenduste võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon — Valuutavahetuskursid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 574/72

11

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 111/06

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

13

2008/C 111/07

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

18

2008/C 111/08

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

22

2008/C 111/09

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

25

2008/C 111/10

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 97/23/EÜ (surveseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

26

2008/C 111/11

Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel järgmiste sihtkohtade vahel: Ostrava (OSR) ja Brüssel (BRU) (
  1
  )

1

42

2008/C 111/12

Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel järgmiste sihtkohtade vahel: Ostrava (OSR) ja Amsterdam (AMS) (
  1
  )

1

43

2008/C 111/13

Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel järgmiste sihtkohtade vahel: Ostrava (OSR) ja London (LTN) (
  1
  )

1

44

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 111/14 | Konkursikutse seoses Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammiga Võimekus | 45 |
| | Euroopa Keskkonnaagentuur |
| 2008/C 111/15 | Euroopa Keskkonnaagentuuri teaduskomitee liikme kohale kandideerimise kutse ekspertidele (2008) | 46 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 111/16 | Teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise teade | 50 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2008/C 111/17 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 51 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2008/C 111/14

Konkursikutse seoses Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammiga Võimekus

45

Euroopa Keskkonnaagentuur

2008/C 111/15

Euroopa Keskkonnaagentuuri teaduskomitee liikme kohale kandideerimise kutse ekspertidele (2008)

46

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 111/16

Teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise teade

50

MUUD AKTID

Komisjon

2008/C 111/17

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

51

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2008/C 111/18 | Parandusprotokoll Lissaboni lepingus, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, alla kirjutatud Lissabonis 13. detsembril 2007(ELT C 306, 17.12.2007) | 56 |

Parandused

2008/C 111/18

Parandusprotokoll Lissaboni lepingus, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, alla kirjutatud Lissabonis 13. detsembril 2007(ELT C 306, 17.12.2007)

(ELT C 306, 17.12.2007)

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Parlament Nõukogu

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU SOOVITUS,

23. aprill 2008,

Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 111/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 149 lõiget 4 ja artikli 150 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kodanike teadmiste, oskuste ja pädevuste arendamine ja tunnustamine on ühenduses hädavajalik isikute arengu, konkurentsivõime, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohalt. Arendamine ja tunnustamine peaksid hõlbustama töötajate ja õppurite riikidevahelist liikumist ning aitama vastata Euroopa tööturu pakkumisele ja nõudlusele. Seetõttu tuleb soodustada ja parandada elukestva õppe kättesaadavust kõigile, kaasa arvatud ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, ning kvalifikatsioonide kasutamist riiklikul ja ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(1)

Kodanike teadmiste, oskuste ja pädevuste arendamine ja tunnustamine on ühenduses hädavajalik isikute arengu, konkurentsivõime, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohalt. Arendamine ja tunnustamine peaksid hõlbustama töötajate ja õppurite riikidevahelist liikumist ning aitama vastata Euroopa tööturu pakkumisele ja nõudlusele. Seetõttu tuleb soodustada ja parandada elukestva õppe kättesaadavust kõigile, kaasa arvatud ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, ning kvalifikatsioonide kasutamist riiklikul ja ühenduse tasandil.

| (2) | 2000. aastal Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel järeldati, et kvalifikatsioonide läbipaistvuse suurendamine peaks olema üks põhieesmärk, et kohandada ühenduse haridus- ja koolitussüsteeme teadmisteühiskonna nõuetele. Lisaks sellele kutsuti Barcelonas 2002. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel üles tegema tihedamat koostööd ülikoolisektoris ning parandama läbipaistvuse tagamise ja tunnustamise meetodeid kutseõppe ja -koolituse valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

2000. aastal Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel järeldati, et kvalifikatsioonide läbipaistvuse suurendamine peaks olema üks põhieesmärk, et kohandada ühenduse haridus- ja koolitussüsteeme teadmisteühiskonna nõuetele. Lisaks sellele kutsuti Barcelonas 2002. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel üles tegema tihedamat koostööd ülikoolisektoris ning parandama läbipaistvuse tagamise ja tunnustamise meetodeid kutseõppe ja -koolituse valdkonnas.

| (3) | Nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis elukestva õppe kohta (4) kutsuti komisjoni üles, tihedas koostöös nõukogu ja liikmesriikidega ning tuginedes Bologna protsessi saavutustele, välja töötama nii hariduse kui koolituse kvalifikatsioonide tunnustamise raamistik ning edendama samu meetmeid ka kutsehariduse valdkonnas. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis elukestva õppe kohta (4) kutsuti komisjoni üles, tihedas koostöös nõukogu ja liikmesriikidega ning tuginedes Bologna protsessi saavutustele, välja töötama nii hariduse kui koolituse kvalifikatsioonide tunnustamise raamistik ning edendama samu meetmeid ka kutsehariduse valdkonnas.

| (4) | 2004. ja 2006. aastal nõukogu ja komisjoni poolt vastuvõetud ühistes vahearuannetes tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta rõhutatakse Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku väljatöötamise vajadust. |
| --- | --- |

(4)

2004. ja 2006. aastal nõukogu ja komisjoni poolt vastuvõetud ühistes vahearuannetes tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta rõhutatakse Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku väljatöötamise vajadust.

| (5) | Kopenhaageni protsessi raames 15. novembril 2004. aastal nõukogus kokku tulnud nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate lõppjäreldustes Euroopa täiustatud koostöö edasiste prioriteetide kohta kutseõppe ja -koolituse valdkonnas seatakse prioriteediks avatud ja paindliku Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku väljatöötamine; see raamistik peab rajanema läbipaistvusel ja vastastikusel usaldusel, mis peaks toimima ühise võrdlusalusena, hõlmates nii haridust kui koolitust. |
| --- | --- |

(5)

Kopenhaageni protsessi raames 15. novembril 2004. aastal nõukogus kokku tulnud nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate lõppjäreldustes Euroopa täiustatud koostöö edasiste prioriteetide kohta kutseõppe ja -koolituse valdkonnas seatakse prioriteediks avatud ja paindliku Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku väljatöötamine; see raamistik peab rajanema läbipaistvusel ja vastastikusel usaldusel, mis peaks toimima ühise võrdlusalusena, hõlmates nii haridust kui koolitust.

| (6) | Mitteformaalse ja informaalse õppe tulemuste valideerimist tuleks edendada kooskõlas nõukogu 28. mai 2004. aasta järeldustega mitteformaalse ja informaalse õppe määratlemise ja valideerimise Euroopa ühiste põhimõtete kohta. |
| --- | --- |

(6)

Mitteformaalse ja informaalse õppe tulemuste valideerimist tuleks edendada kooskõlas nõukogu 28. mai 2004. aasta järeldustega mitteformaalse ja informaalse õppe määratlemise ja valideerimise Euroopa ühiste põhimõtete kohta.

| (7) | 2005. ja 2006. aasta märtsis toimunud Brüsseli Euroopa Ülemkogul rõhutati Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise tähtsust. |
| --- | --- |

(7)

2005. ja 2006. aasta märtsis toimunud Brüsseli Euroopa Ülemkogul rõhutati Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise tähtsust.

| (8) | Käesolevas soovituses võetakse arvesse 15. detsembri 2004. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 2241/2004/EÜ (kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass)) (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ (võtmepädevuste kohta elukestvas õppes) (6). |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas soovituses võetakse arvesse 15. detsembri 2004. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 2241/2004/EÜ (kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass)) (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ (võtmepädevuste kohta elukestvas õppes) (6).

| (9) | Käesolev soovitus on kooskõlas Euroopa kõrgharidusruumi raamistikuga ning tasemete kirjeldustega, mille 45 Euroopa riigi kõrghariduse eest vastutavad ministrid Bergenis 19. ja 20. mail 2005 Bologna protsessi raames heaks kiitsid. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev soovitus on kooskõlas Euroopa kõrgharidusruumi raamistikuga ning tasemete kirjeldustega, mille 45 Euroopa riigi kõrghariduse eest vastutavad ministrid Bergenis 19. ja 20. mail 2005 Bologna protsessi raames heaks kiitsid.

| (10) | Nõukogu 23. ja 24. mai 2004. aasta järeldused kvaliteedi tagamise kohta kutseõppes ja -koolituses, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta soovitus 2006/143/EÜ (edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel) (7) ning kõrghariduse eest vastutavate ministrite poolt Bergenis kokkulepitud kvaliteeditagamise normid ja suunised Euroopa kõrgharidusruumis sisaldavad kvaliteedi tagamise ühiseid põhimõtteid, mis peaksid toetama Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamist. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu 23. ja 24. mai 2004. aasta järeldused kvaliteedi tagamise kohta kutseõppes ja -koolituses, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta soovitus 2006/143/EÜ (edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel) (7) ning kõrghariduse eest vastutavate ministrite poolt Bergenis kokkulepitud kvaliteeditagamise normid ja suunised Euroopa kõrgharidusruumis sisaldavad kvaliteedi tagamise ühiseid põhimõtteid, mis peaksid toetama Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamist.

| (11) | Käesolev soovitus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) (8), mis annab õigusi ja seab kohustusi nii asjaomasele riiklikule asutusele kui ka migrandile. Kvalifikatsioonide sidumine Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemetega ei tohiks mõjutada pääsu tööturule, kui kutsekvalifikatsioone on tunnustatud kooskõlas direktiiviga 2005/36/EÜ. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev soovitus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) (8), mis annab õigusi ja seab kohustusi nii asjaomasele riiklikule asutusele kui ka migrandile. Kvalifikatsioonide sidumine Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemetega ei tohiks mõjutada pääsu tööturule, kui kutsekvalifikatsioone on tunnustatud kooskõlas direktiiviga 2005/36/EÜ.

| (12) | Käesoleva soovituse eesmärk on luua ühine võrdlusraamistik, mis oleks üld- ja kõrghariduses või kutseõppes ja -koolituses kasutatavate erinevate kvalifikatsioonisüsteemide ja nende tasemete tõlgendamise vahendiks. See parandab eri liikmesriikide tavade kohaselt antud kodanike kvalifikatsioonide läbipaistvust, võrreldavust ja ülekandevõimalusi. Iga kvalifikatsioonitase peaks põhimõtteliselt olema saavutatav erinevate haridus- ja karjääriteede kaudu. Peale selle peaks Euroopa kvalifikatsiooniraamistik võimaldama rahvusvahelistel valdkondlikel organisatsioonidel siduda oma kvalifikatsioonisüsteeme ühiste Euroopa võrdlusalustega ja seega näitama rahvusvaheliste valdkondlike kvalifikatsioonide suhet riiklikesse kvalifikatsioonisüsteemidesse. Käesolev soovitus aitab seega saavutada laiemaid eesmärke, nagu elukestva õppe edendamine ning töötajate ja õppurite tööalase konkurentsivõime, liikuvuse ja sotsiaalse integratsiooni suurendamine. Läbipaistvad kvaliteedi tagamise põhimõtted ja teabevahetus toetavad käesoleva soovituse rakendamist, aidates luua vastastikust usaldust. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva soovituse eesmärk on luua ühine võrdlusraamistik, mis oleks üld- ja kõrghariduses või kutseõppes ja -koolituses kasutatavate erinevate kvalifikatsioonisüsteemide ja nende tasemete tõlgendamise vahendiks. See parandab eri liikmesriikide tavade kohaselt antud kodanike kvalifikatsioonide läbipaistvust, võrreldavust ja ülekandevõimalusi. Iga kvalifikatsioonitase peaks põhimõtteliselt olema saavutatav erinevate haridus- ja karjääriteede kaudu. Peale selle peaks Euroopa kvalifikatsiooniraamistik võimaldama rahvusvahelistel valdkondlikel organisatsioonidel siduda oma kvalifikatsioonisüsteeme ühiste Euroopa võrdlusalustega ja seega näitama rahvusvaheliste valdkondlike kvalifikatsioonide suhet riiklikesse kvalifikatsioonisüsteemidesse. Käesolev soovitus aitab seega saavutada laiemaid eesmärke, nagu elukestva õppe edendamine ning töötajate ja õppurite tööalase konkurentsivõime, liikuvuse ja sotsiaalse integratsiooni suurendamine. Läbipaistvad kvaliteedi tagamise põhimõtted ja teabevahetus toetavad käesoleva soovituse rakendamist, aidates luua vastastikust usaldust.

| (13) | Käesolev soovitus peaks aitama kaasajastada haridus- ja koolitussüsteeme, hariduse, koolituse ja tööhõive seotust ning lähendada formaalset, mitteformaalset ja informaalset õpet, tuues kaasa ka kogemuse teel saadud õpitulemuste valideerimise. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev soovitus peaks aitama kaasajastada haridus- ja koolitussüsteeme, hariduse, koolituse ja tööhõive seotust ning lähendada formaalset, mitteformaalset ja informaalset õpet, tuues kaasa ka kogemuse teel saadud õpitulemuste valideerimise.

| (14) | Käesolev soovitus ei asenda ega määratle riiklikke kvalifikatsioonisüsteeme ega kvalifikatsioone. Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus ei kirjeldata konkreetseid kvalifikatsioone või üksikisiku pädevusi ning konkreetsed kvalifikatsioonid tuleks siduda sobiva Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemega vastavate riiklike kvalifikatsioonisüsteemide abil. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev soovitus ei asenda ega määratle riiklikke kvalifikatsioonisüsteeme ega kvalifikatsioone. Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus ei kirjeldata konkreetseid kvalifikatsioone või üksikisiku pädevusi ning konkreetsed kvalifikatsioonid tuleks siduda sobiva Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemega vastavate riiklike kvalifikatsioonisüsteemide abil.

| (15) | Võttes arvesse käesoleva soovituse mittekohustuslikku iseloomu, on see vastavuses subsidiaarsuse põhimõttega, kuna see toetab ja täiendab liikmesriikide tegevusi hõlbustades nendevahelist koostööd läbipaistvuse suurendamise ning liikuvuse ja elukestva õppe edendamisel. Seda tuleks rakendada vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse käesoleva soovituse mittekohustuslikku iseloomu, on see vastavuses subsidiaarsuse põhimõttega, kuna see toetab ja täiendab liikmesriikide tegevusi hõlbustades nendevahelist koostööd läbipaistvuse suurendamise ning liikuvuse ja elukestva õppe edendamisel. Seda tuleks rakendada vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele.

| (16) | Kuna käesoleva soovituse eesmärki, nimelt ühise võrdlusraamistiku loomine, mis oleks erinevate kvalifikatsioonisüsteemide ja nende tasemete tõlgendamise vahendiks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seoses kavandatava meetme ulatuse ja toimega on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev soovitus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesoleva soovituse eesmärki, nimelt ühise võrdlusraamistiku loomine, mis oleks erinevate kvalifikatsioonisüsteemide ja nende tasemete tõlgendamise vahendiks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seoses kavandatava meetme ulatuse ja toimega on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev soovitus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

SOOVITAVAD KÄESOLEVAGA LIIKMESRIIKIDEL:

| 1. | kasutada Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku eri kvalifikatsioonisüsteemide võrdlemise vahendina ja edendada nii elukestvat õpet kui ka võrdseid võimalusi teadmistepõhises ühiskonnas, samuti Euroopa tööturu edasist integreerimist, austades samal ajal riiklike haridussüsteemide suurt mitmekesisust; |
| --- | --- |

1.

kasutada Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku eri kvalifikatsioonisüsteemide võrdlemise vahendina ja edendada nii elukestvat õpet kui ka võrdseid võimalusi teadmistepõhises ühiskonnas, samuti Euroopa tööturu edasist integreerimist, austades samal ajal riiklike haridussüsteemide suurt mitmekesisust;

| 2. | siduda oma riiklikud kvalifikatsioonisüsteemid Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga 2010. aastaks, eelkõige ühtlustades kvalifikatsioonitasemed selgelt II lisas kirjeldatud tasemetega ning töötades vajaduse korral välja riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega; |
| --- | --- |

2.

siduda oma riiklikud kvalifikatsioonisüsteemid Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga 2010. aastaks, eelkõige ühtlustades kvalifikatsioonitasemed selgelt II lisas kirjeldatud tasemetega ning töötades vajaduse korral välja riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega;

| 3. | võtta vajaduse korral meetmeid nii, et 2012. aastaks sisaldaksid kõik pädevate asutuste väljaantud uued kvalifikatsioonide tunnistused, diplomid ja Europassi dokumendid riiklike kvalifikatsioonisüsteemide kaudu selget viidet vastavale Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemele; |
| --- | --- |

3.

võtta vajaduse korral meetmeid nii, et 2012. aastaks sisaldaksid kõik pädevate asutuste väljaantud uued kvalifikatsioonide tunnistused, diplomid ja Europassi dokumendid riiklike kvalifikatsioonisüsteemide kaudu selget viidet vastavale Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemele;

| 4. | kasutada kvalifikatsioonide määratlemisel ja kirjeldamisel õpitulemustel põhinevat käsitlusviisi ning edendada mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist kooskõlas Euroopa ühiste põhimõtetega, milles lepiti kokku nõukogu 28. mai 2004. aasta järeldustes, pöörates erilist tähelepanu nendele kodanikele, keda kõige tõenäolisemalt ohustab töötus või ebakindlad tööhõivevormid ning kelle puhul selline lähenemisviis võiks aidata suurendada osalemist elukestvas õppes ja parandada juurdepääsu tööturule; |
| --- | --- |

4.

kasutada kvalifikatsioonide määratlemisel ja kirjeldamisel õpitulemustel põhinevat käsitlusviisi ning edendada mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist kooskõlas Euroopa ühiste põhimõtetega, milles lepiti kokku nõukogu 28. mai 2004. aasta järeldustes, pöörates erilist tähelepanu nendele kodanikele, keda kõige tõenäolisemalt ohustab töötus või ebakindlad tööhõivevormid ning kelle puhul selline lähenemisviis võiks aidata suurendada osalemist elukestvas õppes ja parandada juurdepääsu tööturule;

| 5. | edendada ja rakendada III lisas esitatud hariduse ja koolituse kvaliteedi tagamise põhimõtteid riiklikesse kvalifikatsioonisüsteemidesse kuuluvate kõrghariduse ning kutsehariduse ja -koolituse kvalifikatsioonide sidumisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga; |
| --- | --- |

5.

edendada ja rakendada III lisas esitatud hariduse ja koolituse kvaliteedi tagamise põhimõtteid riiklikesse kvalifikatsioonisüsteemidesse kuuluvate kõrghariduse ning kutsehariduse ja -koolituse kvalifikatsioonide sidumisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga;

| 6. | määrata konkreetsete liikmesriikide ülesehitusest ja nõuetest sõltuvalt riiklikud koordineerimisasutused, et toetada ja koos teiste asjaomaste riiklike asutustega suunata riiklike kvalifikatsioonisüsteemide ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku vahelist suhet, et edendada selle suhte kvaliteeti ja läbipaistvust.
  Riiklike koordineerimisasutuste ülesanded peksid hõlmama järgmist:






  a) | siduda riiklike kvalifikatsioonisüsteemide tasemed II lisas kirjeldatud Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemetega; |
| --- | --- | --- |

6.

määrata konkreetsete liikmesriikide ülesehitusest ja nõuetest sõltuvalt riiklikud koordineerimisasutused, et toetada ja koos teiste asjaomaste riiklike asutustega suunata riiklike kvalifikatsioonisüsteemide ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku vahelist suhet, et edendada selle suhte kvaliteeti ja läbipaistvust.

Riiklike koordineerimisasutuste ülesanded peksid hõlmama järgmist:

a)

siduda riiklike kvalifikatsioonisüsteemide tasemed II lisas kirjeldatud Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemetega;

| b) | tagada ühelt poolt, et riiklike kvalifikatsioonitasemete sidumisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga kasutatud meetodid on selged, et hõlbustada nende võrdlemist, ning tagada teiselt poolt, et avaldataks protsessi käigus tehtavad otsused; |
| --- | --- |

b)

tagada ühelt poolt, et riiklike kvalifikatsioonitasemete sidumisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga kasutatud meetodid on selged, et hõlbustada nende võrdlemist, ning tagada teiselt poolt, et avaldataks protsessi käigus tehtavad otsused;

| c) | anda juurdepääs teabele ja juhiseid sidusrühmadele selle kohta, kuidas riiklikud kvalifikatsioonid on seotud Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga riiklike kvalifikatsioonisüsteemide kaudu; |
| --- | --- |

c)

anda juurdepääs teabele ja juhiseid sidusrühmadele selle kohta, kuidas riiklikud kvalifikatsioonid on seotud Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga riiklike kvalifikatsioonisüsteemide kaudu;

| d) | julgustada, et kvalifikatsioone võrdleksid ja kasutaksid Euroopa tasandil kõik asjaomased sidusrühmad, kaasa arvatud (kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega) kõrgharidusasutused ning kutseharidus- ja kutsekoolitusasutused, tööturu osapooled, valdkondade esindajad ja eksperdid. |
| --- | --- |

d)

julgustada, et kvalifikatsioone võrdleksid ja kasutaksid Euroopa tasandil kõik asjaomased sidusrühmad, kaasa arvatud (kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega) kõrgharidusasutused ning kutseharidus- ja kutsekoolitusasutused, tööturu osapooled, valdkondade esindajad ja eksperdid.

KIIDAVAD HEAKS KOMISJONI KAVATSUSED:

| 1. | toetada liikmesriike eelnimetatud eesmärkide saavutamisel ning rahvusvahelisi valdkondlikke organisatsioone Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku võrdlustasemete ja -põhimõtete rakendamisel, nagu on sätestatud käesolevas soovituses, eelkõige hõlbustades koostööd, vahetades häid tavasid ja testimist (muu hulgas vabatahtlike vastastikuste eksperthindamiste ja ühenduse programmide raames pilootprojektide kaudu, käivitades teavitamis- ja konsulteerimistegevuse sotsiaaldialoogi komiteedega) ning koostades abimaterjale ja juhendeid; |
| --- | --- |

1.

toetada liikmesriike eelnimetatud eesmärkide saavutamisel ning rahvusvahelisi valdkondlikke organisatsioone Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku võrdlustasemete ja -põhimõtete rakendamisel, nagu on sätestatud käesolevas soovituses, eelkõige hõlbustades koostööd, vahetades häid tavasid ja testimist (muu hulgas vabatahtlike vastastikuste eksperthindamiste ja ühenduse programmide raames pilootprojektide kaudu, käivitades teavitamis- ja konsulteerimistegevuse sotsiaaldialoogi komiteedega) ning koostades abimaterjale ja juhendeid;

| 2. | asutada 23. aprill 2009 Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku nõuanderühm, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ning kuhu on kaasatud Euroopa tööturu osapooled ja vajaduse korral muud sidusrühmad, et tagada kvalifikatsioonisüsteemide Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga sidumise protsessi üldist sidusust ja edendada selle läbipaistvust; |
| --- | --- |

2.

asutada 23. aprill 2009 Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku nõuanderühm, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ning kuhu on kaasatud Euroopa tööturu osapooled ja vajaduse korral muud sidusrühmad, et tagada kvalifikatsioonisüsteemide Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga sidumise protsessi üldist sidusust ja edendada selle läbipaistvust;

| 3. | koostöös liikmesriikidega ja pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega hinnata käesoleva soovituse järel võetud meetmeid, sealhulgas nõuanderühma töövaldkonda ja mandaadi kestust, ning esitada 23. aprill 2013 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne saadud kogemuste ja tulevaste mõjude kohta ning vajaduse korral vaadata soovitus uuesti läbi ja parandada seda; |
| --- | --- |

3.

koostöös liikmesriikidega ja pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega hinnata käesoleva soovituse järel võetud meetmeid, sealhulgas nõuanderühma töövaldkonda ja mandaadi kestust, ning esitada 23. aprill 2013 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne saadud kogemuste ja tulevaste mõjude kohta ning vajaduse korral vaadata soovitus uuesti läbi ja parandada seda;

| 4. | edendada tihedaid seoseid Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ning Euroopa ainepunktide ülekandmise ja kogumise praeguste või tulevaste süsteemide vahel kõrghariduse ning kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et parandada kodanike liikuvust ja hõlbustada õpitulemuste tunnustamist. |
| --- | --- |

4.

edendada tihedaid seoseid Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ning Euroopa ainepunktide ülekandmise ja kogumise praeguste või tulevaste süsteemide vahel kõrghariduse ning kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et parandada kodanike liikuvust ja hõlbustada õpitulemuste tunnustamist.

Strasbourg, 23. aprill 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J. LANARČIČ

---

(1)  ELT C 175, 27.7.2007, lk 74.

1

(2)  ELT C 146, 30.6.2007, lk 77.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 14. veebruari 2008. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT C 163, 9.7.2002, lk 1.

4

(5)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 6.

5

(6)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

6

(7)  ELT L 64, 4.3.2006, lk 60.

7

(8)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22. Direktiivi on muudetud nõukogu direktiiviga 2006/100/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141).

8

---

I LISA

Mõisted

Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „kvalifikatsioon” — hindamis- ja valideerimisprotsessi ametlik tulemus, mis saadakse, kui pädev asutus otsustab, et isik on saavutanud vastava normi kohased õpitulemused; |
| --- | --- |

a)

„kvalifikatsioon” — hindamis- ja valideerimisprotsessi ametlik tulemus, mis saadakse, kui pädev asutus otsustab, et isik on saavutanud vastava normi kohased õpitulemused;

| b) | „riiklik kvalifikatsioonisüsteem” — liikmesriigi tegevus, mis on seotud õppimise tunnustamisega, ning muud mehhanismid, mis seovad hariduse ja koolituse tööturu ja kodanikuühiskonnaga. See hõlmab kvaliteedi tagamise, hindamise ja kvalifikatsioonide andmisega seotud institutsioonilist korda ning protsesside arendamist ja rakendamist. Riiklik kvalifikatsioonisüsteem võib koosneda mitmest allsüsteemist ning hõlmata riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku; |
| --- | --- |

b)

„riiklik kvalifikatsioonisüsteem” — liikmesriigi tegevus, mis on seotud õppimise tunnustamisega, ning muud mehhanismid, mis seovad hariduse ja koolituse tööturu ja kodanikuühiskonnaga. See hõlmab kvaliteedi tagamise, hindamise ja kvalifikatsioonide andmisega seotud institutsioonilist korda ning protsesside arendamist ja rakendamist. Riiklik kvalifikatsioonisüsteem võib koosneda mitmest allsüsteemist ning hõlmata riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku;

| c) | „riiklik kvalifikatsiooniraamistik” — kvalifikatsioonide liigitamise vahend omandatud teadmiste tasemetele seatud kriteeriumide alusel, mille eesmärk on integreerida ja koordineerida riiklikke kvalifikatsioonide allsüsteeme ning parandada kvalifikatsioonide läbipaistvust, kättesaadavust, arengut ja kvaliteeti tööturu ning kodanikuühiskonna tarvis; |
| --- | --- |

c)

„riiklik kvalifikatsiooniraamistik” — kvalifikatsioonide liigitamise vahend omandatud teadmiste tasemetele seatud kriteeriumide alusel, mille eesmärk on integreerida ja koordineerida riiklikke kvalifikatsioonide allsüsteeme ning parandada kvalifikatsioonide läbipaistvust, kättesaadavust, arengut ja kvaliteeti tööturu ning kodanikuühiskonna tarvis;

| d) | „valdkond” — majandusliku funktsiooni, toote, teenuse või tehnoloogia põhjal seotud kutsetegevuste hulk; |
| --- | --- |

d)

„valdkond” — majandusliku funktsiooni, toote, teenuse või tehnoloogia põhjal seotud kutsetegevuste hulk;

| e) | „rahvusvaheline valdkondlik organisatsioon” — riiklike organisatsioonide ühendus, kuhu kuuluvad näiteks tööandjad ja kutseorganid, mis esindavad riigi valdkondade huve; |
| --- | --- |

e)

„rahvusvaheline valdkondlik organisatsioon” — riiklike organisatsioonide ühendus, kuhu kuuluvad näiteks tööandjad ja kutseorganid, mis esindavad riigi valdkondade huve;

| f) | „õpitulemused” — tõendid selle kohta, mida õppur teab, millest ta aru saab ja mida ta on võimeline tegema pärast õppeprotsessi lõppu, mille määratlemisel kasutatakse teadmiste, oskuste ja pädevuste mõisteid; |
| --- | --- |

f)

„õpitulemused” — tõendid selle kohta, mida õppur teab, millest ta aru saab ja mida ta on võimeline tegema pärast õppeprotsessi lõppu, mille määratlemisel kasutatakse teadmiste, oskuste ja pädevuste mõisteid;

| g) | „teadmised” — õppeprotsessi käigus omandatud teave. Teadmised on faktide, põhimõtete, teooriate ja tavade kogum, mis on seotud teatud töö- või õppesuunaalaga. Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kontekstis eristatakse teoreetilisi ja faktilisi teadmisi; |
| --- | --- |

g)

„teadmised” — õppeprotsessi käigus omandatud teave. Teadmised on faktide, põhimõtete, teooriate ja tavade kogum, mis on seotud teatud töö- või õppesuunaalaga. Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kontekstis eristatakse teoreetilisi ja faktilisi teadmisi;

| h) | „oskused” — võime rakendada teadmisi ja kasutada neid ülesannete täitmisel ja probleemide lahendamisel. Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kontekstis eristatakse kognitiivseid oskusi (mis hõlmavad loogilise, intuitiivse ja loova mõtlemise kasutamist) või praktilisi oskusi (mis hõlmavad käelisi oskusi ning meetodite, materjalide, tööriistade ja vahendite kasutamist); |
| --- | --- |

h)

„oskused” — võime rakendada teadmisi ja kasutada neid ülesannete täitmisel ja probleemide lahendamisel. Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kontekstis eristatakse kognitiivseid oskusi (mis hõlmavad loogilise, intuitiivse ja loova mõtlemise kasutamist) või praktilisi oskusi (mis hõlmavad käelisi oskusi ning meetodite, materjalide, tööriistade ja vahendite kasutamist);

| i) | „pädevus” — tõendatud suutlikkus kasutada teadmisi, oskusi ja isiklikke, sotsiaalseid ja/või metoodilisi võimeid töö- või õppeolukordades ning erialases ja isiklikus arengus. Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kontekstis kasutatakse pädevuse kirjeldamiseks vastutuse ja iseseisvuse mõisteid. |
| --- | --- |

i)

„pädevus” — tõendatud suutlikkus kasutada teadmisi, oskusi ja isiklikke, sotsiaalseid ja/või metoodilisi võimeid töö- või õppeolukordades ning erialases ja isiklikus arengus. Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kontekstis kasutatakse pädevuse kirjeldamiseks vastutuse ja iseseisvuse mõisteid.

---

II LISA

Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemete kirjeldused

| Iga tase (kokku on kaheksa taset) määratletakse teatud kirjelduste järgi, mis märgivad mistahes kvalifikatsioonisüsteemi kvalifikatsioonitasemele vastavaid õpitulemusi. |
| --- |
| | Teadmised | Oskused | Pädevus |
| | Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus eristatakse teoreetilisi ja faktilisi teadmisi | Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus eristatakse kognitiivseid (loogilise, intuitiivse ja loova mõtlemise kasutamine) ja praktilisi oskusi (käelised oskused ning meetodite, materjalide, tööriistade ja vahendite kasutamine) | Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus kasutatakse pädevuse määratlemisel vastutuse ja iseseisvuse mõisteid |
| 1. tase
  1. taseme õpitulemused | üldteadmised | põhioskused lihtsamate (töö)ülesannete täitmiseks | töötab või õpib otsesel juhendusel piiritletud situatsioonis |
| 2. tase
  2. taseme õpitulemused | põhilised töö- või õppesuunaalased faktilised teadmised | põhilised kognitiivsed ja praktilised oskused asjakohase teabe kasutamiseks, et täita (töö)ülesandeid ja lahendada tavalisi probleeme, kasutades lihtsaid reegleid ja töövahendeid | töötab või õpib juhendusel, kuid mõningase iseseisvusega |
| 3. tase
  3. taseme õpitulemused | teadmised töö- või õppesuunaalaste faktide, põhimõtete, protsesside ja üldiste mõistete kohta | kognitiivsed ja praktilised oskused (töö)ülesannete täitmiseks ja probleemide lahendamiseks, valides ja rakendades põhimeetodeid, töövahendeid, materjale ja teavet | vastutab töö- või õppeülesannete täitmise eest;
  kohandab probleemide lahendamisel enda käitumist vastavalt olukorrale |
| 4. tase
  4. taseme õpitulemused | töö- või õppesuunaalased laiaulatuslikud faktilised ja teoreetilised teadmised | töö- või õppesuunaalased kognitiivsed ja praktilised oskused konkreetsetele probleemidele lahenduse leidmiseks | juhib ise oma tööd või õppimist vastavalt juhtnööridele olukordades, mida saab tavaliselt ette näha, kuid mis võivad muutuda;
  juhendab kaaslaste tavatööd, võtab mõningase vastutuse töö või õppimise hindamise ja edendamise eest |
| 5. tase (1)

  5. taseme õpitulemused | laialdased ja spetsialiseeritud töö- või õppesuunaalased faktilised ja teoreetilised teadmised ning teadlikkus oma teadmiste piiridest | laialdased kognitiivsed ja praktilised oskused abstraktsetele küsimustele loovate lahenduste leidmiseks | juhib ja juhendab töö- või õppesituatsioone, kus võivad juhtuda ettearvamatud muutused;
  kontrollib ja arendab enda ja teiste tegevust |
| 6. tase (2)

  6. taseme õpitulemused | töö- või õppesuunaalased süvateadmised, sh põhiline arusaam teooriatest ja põhimõtetest | meisterlikkust ja novaatorlikkust demonstreerivad arenenud oskused konkreetsete töö- või õppesuunaalaste keeruliste ja ettearvamatute probleemide lahendamiseks | juhib keerulisi tehnilisi või kutsealaseid tegevusi või projekte, võtab vastutuse otsuste langetamise eest ettearvamatutes töö- või õppesituatsioonides;
  vastutab üksikisikute ja rühmade kutsealase arendamise juhtimise eest |
| 7. tase (3)

  7. taseme õpitulemused | väga spetsialiseeritud, osaliselt töö- või õppesuunaalaste teadmiste esirinnas olevad teadmised, millel rajaneb originaalne mõtlemine ja/või teadustöö;
  põhiline teadlikkus töö- või õppesuunaalastest ja eri valdkondade vahelistest probleemidest | spetsialiseeritud probleemilahendamise oskused, mis on vajalikud teadus- ja/või innovatsioonitegevuses, selleks et luua uusi teadmisi ja protseduure ning siduda eri valdkondade teadmisi | juhib ja muudab töö- või õppesituatsioone, mis on keerukad, ettearvamatud ja nõuavad uut strateegilist käsitlust;
  võtab vastutuse kutseteadmistesse ja -tegevusse panuse andmise eest ja/või kontrollib meeskondade strateegilist tegutsemist |
| 8. tase (4)

  8. taseme õpitulemused | teadmised, mis on töö- või õppesuunaalaste ja valdkondadevaheliste teadmiste esirinnas | eriti arenenud ja spetsialiseeritud oskused ja tehnikad, kaasa arvatud süntees ja hindamine, mis on vajalikud kriitiliste küsimuste lahendamiseks teadus- ja/või innovatsioonitegevuses ja olemasolevate teadmiste või kutseoskuste täiendamiseks ning uuesti määratlemiseks | omab autoriteeti ja demonstreerib oma uuenduslikkust, iseseisvust, teadus- ja kutsealast meisterlikkust ning pidevat pühendumust uute ideede või protsesside arendamisel töö- või õppesituatsioonide, sh teadustöö esirinnas |
| Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistik sisaldab tsüklite kirjeldusi.
  Iga tsükli kirjelduses esitatakse üldised nõuded kõnealuse tsükli lõpetamiseks vajalike tüüpiliste saavutuste ja oskuste kohta. |

Iga tase (kokku on kaheksa taset) määratletakse teatud kirjelduste järgi, mis märgivad mistahes kvalifikatsioonisüsteemi kvalifikatsioonitasemele vastavaid õpitulemusi.

Teadmised

Oskused

Pädevus

Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus eristatakse teoreetilisi ja faktilisi teadmisi

Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus eristatakse kognitiivseid (loogilise, intuitiivse ja loova mõtlemise kasutamine) ja praktilisi oskusi (käelised oskused ning meetodite, materjalide, tööriistade ja vahendite kasutamine)

Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus kasutatakse pädevuse määratlemisel vastutuse ja iseseisvuse mõisteid

1. tase

1. taseme õpitulemused

üldteadmised

põhioskused lihtsamate (töö)ülesannete täitmiseks

töötab või õpib otsesel juhendusel piiritletud situatsioonis

2. tase

2. taseme õpitulemused

põhilised töö- või õppesuunaalased faktilised teadmised

põhilised kognitiivsed ja praktilised oskused asjakohase teabe kasutamiseks, et täita (töö)ülesandeid ja lahendada tavalisi probleeme, kasutades lihtsaid reegleid ja töövahendeid

töötab või õpib juhendusel, kuid mõningase iseseisvusega

3. tase

3. taseme õpitulemused

teadmised töö- või õppesuunaalaste faktide, põhimõtete, protsesside ja üldiste mõistete kohta

kognitiivsed ja praktilised oskused (töö)ülesannete täitmiseks ja probleemide lahendamiseks, valides ja rakendades põhimeetodeid, töövahendeid, materjale ja teavet

vastutab töö- või õppeülesannete täitmise eest;

kohandab probleemide lahendamisel enda käitumist vastavalt olukorrale

4. tase

4. taseme õpitulemused

töö- või õppesuunaalased laiaulatuslikud faktilised ja teoreetilised teadmised

töö- või õppesuunaalased kognitiivsed ja praktilised oskused konkreetsetele probleemidele lahenduse leidmiseks

juhib ise oma tööd või õppimist vastavalt juhtnööridele olukordades, mida saab tavaliselt ette näha, kuid mis võivad muutuda;

juhendab kaaslaste tavatööd, võtab mõningase vastutuse töö või õppimise hindamise ja edendamise eest

5. tase (1)

5. taseme õpitulemused

laialdased ja spetsialiseeritud töö- või õppesuunaalased faktilised ja teoreetilised teadmised ning teadlikkus oma teadmiste piiridest

laialdased kognitiivsed ja praktilised oskused abstraktsetele küsimustele loovate lahenduste leidmiseks

juhib ja juhendab töö- või õppesituatsioone, kus võivad juhtuda ettearvamatud muutused;

kontrollib ja arendab enda ja teiste tegevust

6. tase (2)

6. taseme õpitulemused

töö- või õppesuunaalased süvateadmised, sh põhiline arusaam teooriatest ja põhimõtetest

meisterlikkust ja novaatorlikkust demonstreerivad arenenud oskused konkreetsete töö- või õppesuunaalaste keeruliste ja ettearvamatute probleemide lahendamiseks

juhib keerulisi tehnilisi või kutsealaseid tegevusi või projekte, võtab vastutuse otsuste langetamise eest ettearvamatutes töö- või õppesituatsioonides;

vastutab üksikisikute ja rühmade kutsealase arendamise juhtimise eest

7. tase (3)

7. taseme õpitulemused

väga spetsialiseeritud, osaliselt töö- või õppesuunaalaste teadmiste esirinnas olevad teadmised, millel rajaneb originaalne mõtlemine ja/või teadustöö;

põhiline teadlikkus töö- või õppesuunaalastest ja eri valdkondade vahelistest probleemidest

spetsialiseeritud probleemilahendamise oskused, mis on vajalikud teadus- ja/või innovatsioonitegevuses, selleks et luua uusi teadmisi ja protseduure ning siduda eri valdkondade teadmisi

juhib ja muudab töö- või õppesituatsioone, mis on keerukad, ettearvamatud ja nõuavad uut strateegilist käsitlust;

võtab vastutuse kutseteadmistesse ja -tegevusse panuse andmise eest ja/või kontrollib meeskondade strateegilist tegutsemist

8. tase (4)

8. taseme õpitulemused

teadmised, mis on töö- või õppesuunaalaste ja valdkondadevaheliste teadmiste esirinnas

eriti arenenud ja spetsialiseeritud oskused ja tehnikad, kaasa arvatud süntees ja hindamine, mis on vajalikud kriitiliste küsimuste lahendamiseks teadus- ja/või innovatsioonitegevuses ja olemasolevate teadmiste või kutseoskuste täiendamiseks ning uuesti määratlemiseks

omab autoriteeti ja demonstreerib oma uuenduslikkust, iseseisvust, teadus- ja kutsealast meisterlikkust ning pidevat pühendumust uute ideede või protsesside arendamisel töö- või õppesituatsioonide, sh teadustöö esirinnas

Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistik sisaldab tsüklite kirjeldusi.

Iga tsükli kirjelduses esitatakse üldised nõuded kõnealuse tsükli lõpetamiseks vajalike tüüpiliste saavutuste ja oskuste kohta.

---

(1)  Kõrghariduse lühitsükli kirjeldus (esimese tsükli raames või sellega seotud), mis töötati välja Bologna protsessi raames kvaliteedi ühisalgatuse poolt, vastab Euroopa kutsekvalifikatsiooniraamistiku 5. taseme õpitulemustele.

(2)  Kõrghariduse eest vastutavate ministrite poolt Bergenis 2005. aasta mais Bologna protsessi raames heaks kiidetud Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistiku esimese tsükli kirjeldus vastab Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku 6. taseme õpitulemustele.

(3)  Kõrghariduse eest vastutavate ministrite poolt Bergenis 2005. aasta mais Bologna protsessi raames heaks kiidetud Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistiku teise tsükli kirjeldus vastab Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku 7. taseme õpitulemustele.

(4)  Kõrghariduse eest vastutavate ministrite poolt Bergenis 2005. aasta mais Bologna protsessi raames heaks kiidetud Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistiku kolmanda tsükli kirjeldus vastab Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku 8. taseme õpitulemustele.

---

III LISA

Ühised põhimõtted kvaliteedi tagamiseks kõrghariduses ning kutseõppes ja -koolituses Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kontekstis

Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamisel on kõrghariduse ning kutseõppe ja -koolituse usaldusväärsuse ja täiustamise kindlustamiseks vaja tagada kvaliteet ning seda tuleks teha kooskõlas järgmiste põhimõtetega:

| — | kvaliteedi tagamise poliitikad ja menetlused peaksid toetama Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamist selle kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

—

kvaliteedi tagamise poliitikad ja menetlused peaksid toetama Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamist selle kõikidel tasanditel;

| — | kvaliteedi tagamine peaks olema haridus- ja koolitusasutuste sisese juhtimise lahutamatu osa; |
| --- | --- |

—

kvaliteedi tagamine peaks olema haridus- ja koolitusasutuste sisese juhtimise lahutamatu osa;

| — | kvaliteedi tagamine peaks hõlmama asutuste, nende programmide või kvaliteedi tagamise süsteemide korrapärast hindamist asutuseväliste järelevalveorganite poolt; |
| --- | --- |

—

kvaliteedi tagamine peaks hõlmama asutuste, nende programmide või kvaliteedi tagamise süsteemide korrapärast hindamist asutuseväliste järelevalveorganite poolt;

| — | kvaliteedi tagamist kontrollivad asutusevälised järelevalveorganid peaksid alluma korrapärasele kontrollile; |
| --- | --- |

—

kvaliteedi tagamist kontrollivad asutusevälised järelevalveorganid peaksid alluma korrapärasele kontrollile;

| — | kvaliteedi tagamine peaks hõlmama konteksti, sisu, protsessi ja tulemuse mõõdet ning samas tuleks tähelepanu pöörata (õpi)tulemustele; |
| --- | --- |

—

kvaliteedi tagamine peaks hõlmama konteksti, sisu, protsessi ja tulemuse mõõdet ning samas tuleks tähelepanu pöörata (õpi)tulemustele;

| — | kvaliteedi tagamise süsteemid peaksid hõlmama järgmisi elemente:






  — | selged ja mõõdetavad eesmärgid ja normid; |
| --- | --- | --- |

—

kvaliteedi tagamise süsteemid peaksid hõlmama järgmisi elemente:

—

selged ja mõõdetavad eesmärgid ja normid;

| — | rakendamissuunised, kaasa arvatud sidusrühmade kaasatus; |
| --- | --- |

—

rakendamissuunised, kaasa arvatud sidusrühmade kaasatus;

| — | sobivad vahendid; |
| --- | --- |

—

sobivad vahendid;

| — | järjekindlad hindamismeetodid, enesehindamine ja välishindamine; |
| --- | --- |

—

järjekindlad hindamismeetodid, enesehindamine ja välishindamine;

| — | tagasisidemehhanismid ja täiustamise viisid; |
| --- | --- |

—

tagasisidemehhanismid ja täiustamise viisid;

| — | kõigile kättesaadavad hindamise tulemused; |
| --- | --- |

—

kõigile kättesaadavad hindamise tulemused;

| — | rahvusvahelisi, riiklikke ja kohalikke kvaliteedi tagamise algatusi tuleks kooskõlastada, et tagada ülevaade, sidusus, koostoime ja kogu süsteemi hõlmav analüüs; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelisi, riiklikke ja kohalikke kvaliteedi tagamise algatusi tuleks kooskõlastada, et tagada ülevaade, sidusus, koostoime ja kogu süsteemi hõlmav analüüs;

| — | kvaliteedi tagamine eeldab koostööd, mis peaks hõlmama kõiki haridus- ja koolitustasemeid ja -süsteeme, kaasates kõiki liikmesriikide ja ühenduse asjaomaseid sidusrühmi; |
| --- | --- |

—

kvaliteedi tagamine eeldab koostööd, mis peaks hõlmama kõiki haridus- ja koolitustasemeid ja -süsteeme, kaasates kõiki liikmesriikide ja ühenduse asjaomaseid sidusrühmi;

| — | ühenduse kvaliteedi tagamise suundumusi võib kasutada hindamise ja vastastikuse õppe võrdlusalusena. |
| --- | --- |

—

ühenduse kvaliteedi tagamise suundumusi võib kasutada hindamise ja vastastikuse õppe võrdlusalusena.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/8

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4999 — Heineken/Scottish & Newcastle assets)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 111/02)

3. aprillil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M4999 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M4999 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/9

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: (1)

4,26 % 1. mai 2008

Euro vahetuskurss (2)

5. mai 2008

(2008/C 111/03)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5460 |
| JPY | Jaapani jeen | 162,73 |
| DKK | Taani kroon | 7,4624 |
| GBP | Inglise nael | 0,78520 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3485 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6305 |
| ISK | Islandi kroon | 118,32 |
| NOK | Norra kroon | 7,9150 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,227 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 252,14 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6985 |
| PLN | Poola zlott | 3,4423 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6350 |
| SKK | Slovakkia kroon | 32,243 |
| TRY | Türgi liir | 1,9538 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6424 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5717 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 12,0510 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9738 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1041 |
| KRW | Korea won | 1 557,98 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,7728 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,8033 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2569 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 243,30 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8807 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,218 |
| RUB | Vene rubla | 36,7400 |
| THB | Tai baht | 48,993 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5596 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,1858 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5460

JPY

Jaapani jeen

162,73

DKK

Taani kroon

7,4624

GBP

Inglise nael

0,78520

SEK

Rootsi kroon

9,3485

CHF

Šveitsi frank

1,6305

ISK

Islandi kroon

118,32

NOK

Norra kroon

7,9150

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,227

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

252,14

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6985

PLN

Poola zlott

3,4423

RON

Rumeenia leu

3,6350

SKK

Slovakkia kroon

32,243

TRY

Türgi liir

1,9538

AUD

Austraalia dollar

1,6424

CAD

Kanada dollar

1,5717

HKD

Hong Kongi dollar

12,0510

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9738

SGD

Singapuri dollar

2,1041

KRW

Korea won

1 557,98

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,7728

CNY

Hiina jüaan

10,8033

HRK

Horvaatia kuna

7,2569

IDR

Indoneesia ruupia

14 243,30

MYR

Malaisia ringit

4,8807

PHP

Filipiini peeso

65,218

RUB

Vene rubla

36,7400

THB

Tai baht

48,993

BRL

Brasiilia reaal

2,5596

MXN

Mehhiko peeso

16,1858

---

(1)

Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/10

---

Euro vahetuskurss (1)

2. mai 2008

(2008/C 111/04)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5458 |
| JPY | Jaapani jeen | 161,94 |
| DKK | Taani kroon | 7,4618 |
| GBP | Inglise nael | 0,77900 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3555 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6238 |
| ISK | Islandi kroon | 116,22 |
| NOK | Norra kroon | 7,9260 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,265 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 251,93 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6985 |
| PLN | Poola zlott | 3,4518 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6395 |
| SKK | Slovakkia kroon | 32,237 |
| TRY | Türgi liir | 1,9532 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6554 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5715 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 12,0498 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9772 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1058 |
| KRW | Korea won | 1 563,19 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,7563 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,8013 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2600 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 260,01 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8909 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,233 |
| RUB | Vene rubla | 36,7635 |
| THB | Tai baht | 49,025 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5588 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,2085 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5458

JPY

Jaapani jeen

161,94

DKK

Taani kroon

7,4618

GBP

Inglise nael

0,77900

SEK

Rootsi kroon

9,3555

CHF

Šveitsi frank

1,6238

ISK

Islandi kroon

116,22

NOK

Norra kroon

7,9260

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,265

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

251,93

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6985

PLN

Poola zlott

3,4518

RON

Rumeenia leu

3,6395

SKK

Slovakkia kroon

32,237

TRY

Türgi liir

1,9532

AUD

Austraalia dollar

1,6554

CAD

Kanada dollar

1,5715

HKD

Hong Kongi dollar

12,0498

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9772

SGD

Singapuri dollar

2,1058

KRW

Korea won

1 563,19

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,7563

CNY

Hiina jüaan

10,8013

HRK

Horvaatia kuna

7,2600

IDR

Indoneesia ruupia

14 260,01

MYR

Malaisia ringit

4,8909

PHP

Filipiini peeso

65,233

RUB

Vene rubla

36,7635

THB

Tai baht

49,025

BRL

Brasiilia reaal

2,5588

MXN

Mehhiko peeso

16,2085

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/11

---

EUROOPA ÜHENDUSTE VÕÕRTÖÖTAJATE SOTSIAALKINDLUSTUSE HALDUSKOMISJON

Valuutavahetuskursid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 574/72

(2008/C 111/05)

Määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 107 lõiked 1, 2 ja 4

Võrdlusperiood: aprill 2008

Kohaldamisperiood: juuli, august, september 2008

| 04-2008 | EUR | BGN | CZK | DKK | EEK | LVL | LTL | HUF | PLN | RON | SKK | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 25,0638 | 7,46034 | 15,6466 | 0,697409 | 3,45280 | 253,752 | 3,44213 | 3,64281 | 32,3741 | 9,36989 | 0,794866 | 7,96286 | 116,652 | 1,59639 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 12,8151 | 3,81447 | 8,00010 | 0,356585 | 1,76542 | 129,743 | 1,75996 | 1,86257 | 16,5529 | 4,79082 | 0,406415 | 4,07141 | 59,6443 | 0,816232 |
| 1 CZK = | 0,0398982 | 0,0780328 | 1 | 0,297654 | 0,624270 | 0,0278253 | 0,137760 | 10,1242 | 0,137335 | 0,145341 | 1,29167 | 0,373841 | 0,0317137 | 0,317704 | 4,65421 | 0,0636929 |
| 1 DKK = | 0,134042 | 0,262160 | 3,35961 | 1 | 2,09730 | 0,0934822 | 0,462821 | 34,0134 | 0,461390 | 0,488290 | 4,33950 | 1,25596 | 0,106546 | 1,06736 | 15,6363 | 0,213983 |
| 1 EEK = | 0,0639116 | 0,124998 | 1,60187 | 0,476803 | 1 | 0,0445726 | 0,220674 | 16,2177 | 0,219992 | 0,232818 | 2,06908 | 0,598845 | 0,0508012 | 0,50892 | 7,45544 | 0,102028 |
| 1 LVL = | 1,43388 | 2,80438 | 35,9385 | 10,6972 | 22,4353 | 1 | 4,95090 | 363,849 | 4,93559 | 5,22335 | 46,4206 | 13,4353 | 1,13974 | 11,4178 | 167,265 | 2,28902 |
| 1 LTL = | 0,289620 | 0,566439 | 7,25898 | 2,16066 | 4,53157 | 0,201984 | 1 | 73,4916 | 0,996909 | 1,05503 | 9,37620 | 2,71371 | 0,230209 | 2,30620 | 33,7848 | 0,462345 |
| 1 HUF = | 0,00394086 | 0,00770753 | 0,0987730 | 0,0294001 | 0,0616610 | 0,00274839 | 0,0136070 | 1 | 0,0135649 | 0,0143558 | 0,127582 | 0,0369254 | 0,00313245 | 0,0313805 | 0,459710 | 0,00629113 |
| 1 PLN = | 0,290518 | 0,568195 | 7,28149 | 2,16736 | 4,54562 | 0,202610 | 1,003100 | 73,7195 | 1 | 1,05830 | 9,40527 | 2,72212 | 0,230923 | 2,31336 | 33,8896 | 0,463779 |
| 1 RON = | 0,274513 | 0,536893 | 6,88035 | 2,04796 | 4,29520 | 0,191448 | 0,947840 | 69,6583 | 0,944910 | 1 | 8,88714 | 2,57216 | 0,218201 | 2,18591 | 32,0226 | 0,438229 |
| 1 SKK = | 0,0308889 | 0,0604124 | 0,774193 | 0,230441 | 0,483306 | 0,0215422 | 0,106653 | 7,83810 | 0,106323 | 0,112522 | 1 | 0,289425 | 0,0245525 | 0,245964 | 3,60326 | 0,0493105 |
| 1 SEK = | 0,106725 | 0,208732 | 2,67493 | 0,796204 | 1,66988 | 0,0744309 | 0,368499 | 27,0816 | 0,367360 | 0,388778 | 3,45512 | 1 | 0,0848319 | 0,849835 | 12,4497 | 0,170374 |
| 1 GBP = | 1,25807 | 2,46054 | 31,5321 | 9,38566 | 19,6846 | 0,877392 | 4,34388 | 319,239 | 4,33045 | 4,58292 | 40,7291 | 11,7880 | 1 | 10,0179 | 146,757 | 2,00837 |
| 1 NOK = | 0,125583 | 0,245615 | 3,14759 | 0,936892 | 1,96495 | 0,0875827 | 0,433613 | 31,8669 | 0,432273 | 0,457475 | 4,06564 | 1,17670 | 0,0998216 | 1 | 14,6495 | 0,200479 |
| 1 ISK = | 0,0085725 | 0,0167661 | 0,214859 | 0,0639537 | 0,134130 | 0,00597853 | 0,0295991 | 2,17528 | 0,0295076 | 0,0312279 | 0,277527 | 0,0803233 | 0,00681398 | 0,0682615 | 1 | 0,0136850 |
| 1 CHF = | 0,626415 | 1,22514 | 15,7003 | 4,67327 | 9,80126 | 0,436867 | 2,16288 | 158,954 | 2,15620 | 2,28191 | 20,2796 | 5,86944 | 0,497916 | 4,98806 | 73,0727 | 1 |

04-2008

EUR

BGN

CZK

DKK

EEK

LVL

LTL

HUF

PLN

RON

SKK

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

1

1,95580

25,0638

7,46034

15,6466

0,697409

3,45280

253,752

3,44213

3,64281

32,3741

9,36989

0,794866

7,96286

116,652

1,59639

1 BGN =

0,511300

1

12,8151

3,81447

8,00010

0,356585

1,76542

129,743

1,75996

1,86257

16,5529

4,79082

0,406415

4,07141

59,6443

0,816232

1 CZK =

0,0398982

0,0780328

1

0,297654

0,624270

0,0278253

0,137760

10,1242

0,137335

0,145341

1,29167

0,373841

0,0317137

0,317704

4,65421

0,0636929

1 DKK =

0,134042

0,262160

3,35961

1

2,09730

0,0934822

0,462821

34,0134

0,461390

0,488290

4,33950

1,25596

0,106546

1,06736

15,6363

0,213983

1 EEK =

0,0639116

0,124998

1,60187

0,476803

1

0,0445726

0,220674

16,2177

0,219992

0,232818

2,06908

0,598845

0,0508012

0,50892

7,45544

0,102028

1 LVL =

1,43388

2,80438

35,9385

10,6972

22,4353

1

4,95090

363,849

4,93559

5,22335

46,4206

13,4353

1,13974

11,4178

167,265

2,28902

1 LTL =

0,289620

0,566439

7,25898

2,16066

4,53157

0,201984

1

73,4916

0,996909

1,05503

9,37620

2,71371

0,230209

2,30620

33,7848

0,462345

1 HUF =

0,00394086

0,00770753

0,0987730

0,0294001

0,0616610

0,00274839

0,0136070

1

0,0135649

0,0143558

0,127582

0,0369254

0,00313245

0,0313805

0,459710

0,00629113

1 PLN =

0,290518

0,568195

7,28149

2,16736

4,54562

0,202610

1,003100

73,7195

1

1,05830

9,40527

2,72212

0,230923

2,31336

33,8896

0,463779

1 RON =

0,274513

0,536893

6,88035

2,04796

4,29520

0,191448

0,947840

69,6583

0,944910

1

8,88714

2,57216

0,218201

2,18591

32,0226

0,438229

1 SKK =

0,0308889

0,0604124

0,774193

0,230441

0,483306

0,0215422

0,106653

7,83810

0,106323

0,112522

1

0,289425

0,0245525

0,245964

3,60326

0,0493105

1 SEK =

0,106725

0,208732

2,67493

0,796204

1,66988

0,0744309

0,368499

27,0816

0,367360

0,388778

3,45512

1

0,0848319

0,849835

12,4497

0,170374

1 GBP =

1,25807

2,46054

31,5321

9,38566

19,6846

0,877392

4,34388

319,239

4,33045

4,58292

40,7291

11,7880

1

10,0179

146,757

2,00837

1 NOK =

0,125583

0,245615

3,14759

0,936892

1,96495

0,0875827

0,433613

31,8669

0,432273

0,457475

4,06564

1,17670

0,0998216

1

14,6495

0,200479

1 ISK =

0,0085725

0,0167661

0,214859

0,0639537

0,134130

0,00597853

0,0295991

2,17528

0,0295076

0,0312279

0,277527

0,0803233

0,00681398

0,0682615

1

0,0136850

1 CHF =

0,626415

1,22514

15,7003

4,67327

9,80126

0,436867

2,16288

158,954

2,15620

2,28191

20,2796

5,86944

0,497916

4,98806

73,0727

1

| 1. | Määrusega (EMÜ) nr 574/72 sätestatakse, et ühes valuutas denomineeritud summad konverteeritakse teise valuutasse komisjoni arvutatud kursi alusel, mis põhineb Euroopa Keskpanga avaldatud valuutade võrdluskursside ühe kuu keskmisel väärtusel lõikes 2 kindlaksmääratud võrdlusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

1.

Määrusega (EMÜ) nr 574/72 sätestatakse, et ühes valuutas denomineeritud summad konverteeritakse teise valuutasse komisjoni arvutatud kursi alusel, mis põhineb Euroopa Keskpanga avaldatud valuutade võrdluskursside ühe kuu keskmisel väärtusel lõikes 2 kindlaksmääratud võrdlusperioodi jooksul.

| 2. | Võrdlusperioodid on:






  — | alates 1. aprillist kohaldatavate vahetuskursside puhul jaanuarikuu; |
| --- | --- | --- |

2.

Võrdlusperioodid on:

—

alates 1. aprillist kohaldatavate vahetuskursside puhul jaanuarikuu;

| — | alates 1. juulist kohaldatavate vahetuskursside puhul aprillikuu; |
| --- | --- |

—

alates 1. juulist kohaldatavate vahetuskursside puhul aprillikuu;

| — | alates 1. oktoobrist kohaldatavate vahetuskursside puhul juulikuu; |
| --- | --- |

—

alates 1. oktoobrist kohaldatavate vahetuskursside puhul juulikuu;

| — | alates 1. jaanuarist kohaldatavate vahetuskursside puhul oktoobrikuu. |
| --- | --- |

—

alates 1. jaanuarist kohaldatavate vahetuskursside puhul oktoobrikuu.

Vahetuskursid avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seeria veebruari-, mai-, augusti- ja novembrikuu teises numbris.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/13

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 111/06)

Abi number: XA 411/07

Liikmesriik: Sloveenia

Piirkond: Območje občine Brda

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Podpore programom razvoja podeželja v občini Brda 2007–2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Brda za programsko obdobje 2007–2013

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 35 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 35 000 EUR

| | 2008: 35 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 35 000 EUR

| | 2009: 35 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 35 000 EUR

| | 2010: 35 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 35 000 EUR

| | 2011: 35 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 35 000 EUR

| | 2012: 35 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 35 000 EUR

| | 2013: 35 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 35 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | põllumajandusettevõtete ajakohastamiseks, põllumajandusmaa ja juurdepääsuteede majandamiseks antava abi suurim osatähtsus ei tohi ületada 40 % abikõlblikest kuludest (ilma käibemaksuta). |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõtete ajakohastamiseks, põllumajandusmaa ja juurdepääsuteede majandamiseks antava abi suurim osatähtsus ei tohi ületada 40 % abikõlblikest kuludest (ilma käibemaksuta).

2.   Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:

| — | tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamiseks kuni 100 % abikõlblikest kuludest (ilma käibemaksuta); |
| --- | --- |

—

tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamiseks kuni 100 % abikõlblikest kuludest (ilma käibemaksuta);

| — | kohapealsete tootmisvahendite puhul kuni 60 % abikõlblikest kuludest (ilma käibemaksuta), tingimusel et investeeringu tulemusel ei suurene põllumajandusettevõtte tootmispotentsiaal; |
| --- | --- |

—

kohapealsete tootmisvahendite puhul kuni 60 % abikõlblikest kuludest (ilma käibemaksuta), tingimusel et investeeringu tulemusel ei suurene põllumajandusettevõtte tootmispotentsiaal;

| — | lisaabi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

lisaabi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

3.   Kindlustustoetus:

| — | omavalitsuse antav toetus on järgmiste summade vahe: riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summa ja kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega vilja ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu. |
| --- | --- |

—

omavalitsuse antav toetus on järgmiste summade vahe: riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summa ja kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega vilja ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu.

4.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 100 % õigus- ja haldusmenetluse abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % õigus- ja haldusmenetluse abikõlblikest kuludest.

5.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest (ilma käibemaksuta) subsideeritud teenuste vormis; abi ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest (ilma käibemaksuta) subsideeritud teenuste vormis; abi ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele.

6.   Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest (ilma käibemaksuta) subsideeritud teenuste vormis; abi ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest (ilma käibemaksuta) subsideeritud teenuste vormis; abi ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: Oktoober 2007 (abi ei anta enne, kui Euroopa Komisjoni veebisaidil on avaldatud kokkuvõte)

Kestus: Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Viide määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikele kuludele: Dokumendi „Eeskirjad riigiabi andmise kohta põllumajanduse ja maapiirkondade säilitamiseks ja arendamiseks Brda vallas ajavahemikul 2007–2013” III peatükk hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001) (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3) järgmistele artiklitele:

artikkel 4: Investeeringud esmatootmise arendamiseks põllumajandusettevõtetes;

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 12: Kindlustustoetus;

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Brda |
| --- |
| Trg 25. maja 2 |
| SLO-5212 Dobrovo |

Občina Brda

Trg 25. maja 2

SLO-5212 Dobrovo

Veebileht: http://www.lex-localis.info/UradnoGlasiloObcin/VsebinaDokumenta.aspx?SectionID=cad347f3-53f5-403e-ab1f-b987c82cd89a

Muu teave: Põllukultuuride ja saagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi ebasoodsaid ilmastikuolusid, mida võib käsitada loodusõnnetusena: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Haldusüksuse eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Andrej MARKOČIČ

Vallavalitsuse juhataja

Abi number: XA 412/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Območje občine Kobarid

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Kobarid za programsko obdobje 2007–2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Kobarid za programsko obdobje 2007–2013

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 35 662 EUR |
| --- | --- |

2007: 35 662 EUR

| | 2008: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 40 000 EUR

| | 2009: 45 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 45 000 EUR

| | 2010: 45 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 45 000 EUR

| | 2011: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 50 000 EUR

| | 2012: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 50 000 EUR

| | 2013: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 60 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeering põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | kuni 50 % abikõlblikest investeerimiskuludest vähemsoodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest investeerimiskuludest muudes piirkondades. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest investeerimiskuludest vähemsoodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest investeerimiskuludest muudes piirkondades.

2.   Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest tootmisega mitteseotud objektide puhul; |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest tootmisega mitteseotud objektide puhul;

| — | kuni 60 % (või kuni 75 % vähemsoodsates piirkondades) abikõlblikest kuludest tootmisega seotud objektide puhul, tingimusel, et investeeringud ei suurenda põllumajandusettevõtte tootmisvõimsust; |
| --- | --- |

—

kuni 60 % (või kuni 75 % vähemsoodsates piirkondades) abikõlblikest kuludest tootmisega seotud objektide puhul, tingimusel, et investeeringud ei suurenda põllumajandusettevõtte tootmisvõimsust;

| — | kuni 100 % on lubatud anda lisakulude katmiseks, mis tekivad kultuuripärandi säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % on lubatud anda lisakulude katmiseks, mis tekivad kultuuripärandi säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

3.   Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud hariduse, nõustamisteenustega, foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamisega, trükiste avaldamise, kataloogide ja veebilehtede koostamise ning teadusteabe levitamisega |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud hariduse, nõustamisteenustega, foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamisega, trükiste avaldamise, kataloogide ja veebilehtede koostamise ning teadusteabe levitamisega

Rakendamise kuupäev: Oktoober 2007 (abi ei anta enne, kui kokkuvõtlik teave on avaldatud Euroopa Komisjoni veebisaidil)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 asjaomased artiklid ning abikõlblikud kulud: Kavandatavas õigusaktis Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva podeželja v občini Kobarid za programsko obdobje 2007–2013 on riigiabi meetmed, mis vastavad komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001) (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3) järgmistele artiklitele:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Kobarid |
| --- |
| Trg svobode 2 |
| SLO-5222 Kobarid |

Občina Kobarid

Trg svobode 2

SLO-5222 Kobarid

Veebileht: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200791&dhid=91831

Lisateave: Kohalikud õigusaktid vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele kohalike asutuste poolt rakendatavate meetmete osas ja üldsätetele (abi andmise eelnev menetlus, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja järelevalve)

Robert KAVČIČ

Kobaridi vallavanem

Abi number: XA 413/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Območje občine Starše

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Dodeljevanje državnih pomoči za programe razvoja kmetijstva in podeželja v občini Starše

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči, pomoči de minimis in izvajanju drugih ukrepov razvoja kmetijstva in podeželja v občini Starše

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 111 332 EUR |
| --- | --- |

2007: 111 332 EUR

| | 2008: 80 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 80 000 EUR

| | 2009: 80 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 80 000 EUR

| | 2010: 80 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 80 000 EUR

| | 2011: 80 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 80 000 EUR

| | 2012: 80 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 80 000 EUR

| | 2013: 80 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 80 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Põllumajandusettevõtjate investeeringud esmatootmisse:

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest;

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul, mida teevad noored põllumajandustootjad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest; |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul, mida teevad noored põllumajandustootjad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest;

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades investeeringute puhul, mida teevad noored põllumajandustootjad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest. Kõnealused investeeringud peavad sisalduma äriplaanis ja noor põllumajandustootja peab vastama määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 22 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades investeeringute puhul, mida teevad noored põllumajandustootjad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest. Kõnealused investeeringud peavad sisalduma äriplaanis ja noor põllumajandustootja peab vastama määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 22 sätestatud kriteeriumidele.

Abi eesmärk on investeerida põllumajandusettevõtja maadel asuvate objektide taastamisse, osta põllumajandustootmises kasutatavaid seadmeid, hooldada karja- ja põllumaid ning investeerida püsikultuuridesse.

2.   Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:

| — | tootmisvahendite (põllumajandushoonete) kultuuriväärtuse säilitamisega seotud investeeringu(te) puhul kuni 60 % abikõlblikest kuludest või kuni 75 % vähem soodsates piirkondades, tingimusel et kõnesolevate investeeringutega ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemine; |
| --- | --- |

—

tootmisvahendite (põllumajandushoonete) kultuuriväärtuse säilitamisega seotud investeeringu(te) puhul kuni 60 % abikõlblikest kuludest või kuni 75 % vähem soodsates piirkondades, tingimusel et kõnesolevate investeeringutega ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemine;

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest investeeringu puhul, mis on seotud põllumajandusettevõtte territooriumil asuva, tootmisega mitteseotud kultuuripärandi (arheoloogiliste või ajalooliste objektide) säilitamisega; |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest investeeringu puhul, mis on seotud põllumajandusettevõtte territooriumil asuva, tootmisega mitteseotud kultuuripärandi (arheoloogiliste või ajalooliste objektide) säilitamisega;

| — | kuni 100 % täiendavast abist, mille eesmärk on katta ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisega kaasnevaid lisakulusid. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % täiendavast abist, mille eesmärk on katta ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisega kaasnevaid lisakulusid.

3.   Kindlustustoetus:

| — | haldusüksuse antav toetus täiendab kindlustusmaksete kaasfinantseerimist riigieelarvest kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud saagi ja puuviljade kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu. |
| --- | --- |

—

haldusüksuse antav toetus täiendab kindlustusmaksete kaasfinantseerimist riigieelarvest kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud saagi ja puuviljade kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu.

4.   Maa ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 70 % abikõlblikest õigus- ja halduskuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 70 % abikõlblikest õigus- ja halduskuludest.

5.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | kuni 100 % tegevusega tegelikult kaasnenud kuludest; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegevusega tegelikult kaasnenud kuludest; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

6.   Tehnilise abi osutamine:

| — | kuni 100 % kuludest, mis on seotud hariduse ja koolitusega, kolmandate isikute osutatud nõustamisteenustega, foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamisega, teabe avaldamisega trükistes ja veebilehtedel. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 100 % kuludest, mis on seotud hariduse ja koolitusega, kolmandate isikute osutatud nõustamisteenustega, foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamisega, teabe avaldamisega trükistes ja veebilehtedel. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: November 2007 (abi ei anta enne, kui kokkuvõte on avaldatud Euroopa Komisjoni veebilehel)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk: Toetada VKEsid

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Eeskirjade (mis käsitlevad riigiabi ja vähese tähtsusega abi andmist ning muude maaelu arendamise meetmete rakendamist Starše haldusüksuses) kavandi II peatükk sisaldab meetmeid, mille puhul on tegemist riigiabiga komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmiste artiklite alusel:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 12: Kindlustustoetus;

artikkel 13: Maa ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Starše |
| --- |
| Starše 93/I 5 |
| SLO-2205 Starše |

Občina Starše

Starše 93/I 5

SLO-2205 Starše

Veebileht: http://www.starse.si/Obrazci_Vloge/PRAVILNIK_kmetijstvo_2007.pdf

Muu teave: Meede, mis käsitleb kindlustusmaksete maksmist saagi ja puuviljade kindlustamiseks, hõlmab järgmisi loodusõnnetusega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, torm ja üleujutused.

Kõnealused haldusüksuse eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele seoses haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätetega (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja järelevalve)

Vili DUCMAN

Starše haldusüksuse juht

Abi number: XA 415/07

Liikmesriik: Iirimaa

Piirkond: Liikmesriik

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Breeding Information Campaign 2008

Õiguslik alus: National Development Plan 2007-2013

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antava üksiktoetuse üldsumma: 100 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: 50 %

Rakendamise kuupäev:

Abikava või üksiktoetuse kestus: 1.1.2008 kuni 31.12.2008

Abi eesmärk: Kampaania eesmärk on reklaamida põllumajandusettevõtjate seas Iiri kariloomade aretamise föderatsiooni tehtavate katsete ja geneetilise hindamise tulemusi, et soodustada moodsate teaduslike aretusväärtuste kasutuselevõtmist liha- ja piimatoodete tootmisega tegelevate põllumajandusettevõtjate poolt, mis aitaks kaasa nende pikaajalisele elujõulisusele.

Abi antakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõike 2 punktide d ja e alusel („Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris”).

Abikõlblikud kulutused on seotud järgmiste tegevustega:

töötubade korraldamine;

reklaam;

küsitluste läbiviimine

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Veisekasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street, Dublin 2 |
| Ireland |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street, Dublin 2

Ireland

Veebileht: http://www.agriculture.gov.ie/NDP_State_Aid/

(Abikava tingimused avaldatakse kõnealusel veebilehel, kui kava hakatakse rakendama)

Abi number: XA 416/07

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Provincies Utrecht, Overijssel, Gelderland, Limburg en Noord-Brabant

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Uitvoeringsbesluit inkomstenbelasting 2001

Õiguslik alus: Artikel 3.64 Wet inkomstenbelasting 2001 juncto artikel 12a, onderdeel b, Uitvoeringsbesluit inkomstenbelasting 2001. Kui seaduse eelnõu Overige fiscale maatregelen 2008 võetakse ülemkojas vastu, muutub õiguslikuks aluseks artikel 3.54 Wet inkomstenbelasting 2001 (1)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Aastas saamata jääv maksutulu, mis kaetakse kõnealuse abikavaga, ulatub kuni 8,7 miljoni EUR

Abi suurim osatähtsus: Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 6 lõike 2 alusel võidakse abi anda kuni 100 % ulatuses tegelikest kuludest, kui ümberpaigutamine tähendab olemasolevate rajatiste demonteerimist, teisaldamist ja taaspüstitamist. Abikavaga XA 62/05 on ette nähtud abi andmine selliste põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamiseks, mida kasutatakse intensiivseks loomakasvatuseks ning mis asuvad kohtades, mis on põllumajanduseks kasutatavate alade ümberkorraldamist käsitleva seaduse (Reconstructiewet concentratiegebieden) alusel kuulutatud ümberkorraldatavateks aladeks. Kõnealuse abikava alusel hüvitise arvutamisel ei võeta aga siiski arvesse põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamist teostavate põllumajandustootjate jaoks kaasnevaid maksumõjusid. Need põllumajandustootjad, kes lõpetavad oma põllumajandusettevõtte tegevuse maksudega seotud kaalutlustel, et paigutada see ümber, on kohustatud maksma makse oma (vana) põllumajandusettevõttega seotud varjatud reservide ja muude sarnaste varade pealt. Põllumajandustootja jaoks on need sellised kulud, mis on otseselt ja lahutamatult seotud tema põllumajandusettevõtte ümberpaigutamisega. Selleks et katta nii ümberpaigutamise kui ka maksude tasumisega seotud kulud, peavad põllumajandustootjad võtma laenu, millega omakorda kaasnevad laenukulud. Käesolev abikava täiendab seega abikava XA 62/05. Kahe kõnealuse abikavaga antakse abi kuni 100 % ulatuses tegelikest kuludest, mis on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 6 lõikega 2

Rakendamise kuupäev: Abikava hakatakse rakendama pärast seda, kui avaldatakse määrus, milles käsitletakse 3. septembri 2007. aasta määruse jõustumist, millega muudetakse määrust Uitvoeringsbesluit inkomstenbelasting 2001 (Stb. 2007, 328) (2001. aasta määrus tulumaksu rakendamise kohta). Kõnealune määrus valmistatakse ette pärast seda, kui abikava on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 18 lõikele 1

Abikava või üksikabi kestus: See sõltub sellest, millal Limburgi, Põhja-Brabanti, Utrechti, Gelderlandi ja Overijsseli provintsid avavad oma abikavad taotlejatele, kuid see ei kehti kauem kui 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Nagu on märgitud abikava XA 62/05 kohta esitatud teabes, on abi seotud intensiivseks loomakasvatuseks kasutatavate põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamisega üldistes huvides. Abi eesmärk on hõlbustada seaduse Reconstructiewet concentratiegebieden alusel toimuvat loomakasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete ümberpaigutamist. Limburgi, Põhja-Brabanti, Utrechti, Gelderlandi ja Overijsseli provintsides on selliste ümberpaigutamiste hõlbustamiseks kasutusel mitmed abikavad (vt abikava XA 62/05), kuid põllumajandustootjad, kes selliseid kavasid ära kasutavad ning lõpetavad oma tegevuse maksudega seotud kaalutustel, et oma põllumajandusettevõte ümber paigutada, kannavad lisakulusid. Kõnealused lisakulud koosnevad laenudest ja laenukuludest, et katta kohustuslikud maksud, mida makstakse varjatud reservide ja muude sarnaste varade pealt pärast põllumajandusettevõtte tegevuse lõpetamist. Sellest tulenevalt ei ole ümberpaigutamine sageli kõnealuste põllumajandustootjate jaoks taskukohane ning loomakasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted võivad näiteks jääda oma vanale kohale (nt tundlike looduslike paikade lähedusse). Käesoleva abikava eesmärk on selliste kulude tekkimise vältimine. Seda kohaldatakse üksnes nende põllumajandustootjate suhtes, kes on abisaajad abikavas XA 62/05 nimetatud kavade raames

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Loomakasvatussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| --- |
| Postbus 20501 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20501

2500 EK Den Haag

Nederland

Website: http://www.minfin.nl/nl/actueel/kamerstukken_en_besluiten,2007/09/DB07-352.html

Muu teave: —

---

(1)  Kamerstukken I 2007/08, 31 206, nr A, vt:

http://www.eerstekamer.nl/9324000/1/j9vvgh5ihkk7kof/vhq6dh3ycvh1/f=y.pdf

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/18

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(2008/C 111/07)

| Abi nr | XA 7051/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Piirkond | Região Autónoma dos Açores |
| Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi | Aumento do valor dos produtos florestais.
  Regime de auxílios integrado na Medida 1.7 — Aumento do valor dos produtos agrícolas e florestais, do Programa de Desenvolvimento Rural da Região Autónoma dos Açores |
| Õiguslik alus | Määrus (EÜ) nr 70/2001, muudetud määrustega (EÜ) nr 364/2004 ja(EÜ) nr 1857/2006.
  A Medida 1.7 do Programa de Desenvolvimento Rural da Região Autónoma dos Açores tem por base o artigo 28.o do Regulamento (CE) n.o 1698/2005, e será objecto de regulamentação nacional de aplicação após a aprovação do referido Programa pela Comissão |
| Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 85 000 EUR |
| Tagatud laenusumma | — |
| Üksikabi | Abi üldsumma | — |
| Tagatud laenusumma | — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 6 lõigetega 2–6 | Jah.
  Antava abi suurus ei tohi ületada 75 % abikõlblikest investeerimiskuludest |
| Rakendamise kuupäev | 2007 |
| Abikava või üksikabi kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Abi eesmärk | Aidata metsandussektori ettevõtjatel anda metsasaadustele lisandväärtust. Abi katab üksnes metsasaaduste töötlemis- ja turustamiskulud | Jah |
| Asjaomane sektor/asjaomased sektorid | Metsandussektor |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Autoridade de Gestão do Programa de Desenvolvimento Rural da Região Autónoma dos Açores |
| Direcção Regional dos Assuntos Comunitários da Agricultura |
| Vinha Brava |
| P-9700-240 Angra do Heroísmo — Açores |
| Tel. (351) 295 40 42 80 |
| Fax (351) 295 40 36 31 |
| E-mail: draca@azores.gov.pt |

Abi nr

XA 7051/07

Liikmesriik

Portugal

Piirkond

Região Autónoma dos Açores

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi

Aumento do valor dos produtos florestais.

Regime de auxílios integrado na Medida 1.7 — Aumento do valor dos produtos agrícolas e florestais, do Programa de Desenvolvimento Rural da Região Autónoma dos Açores

Õiguslik alus

Määrus (EÜ) nr 70/2001, muudetud määrustega (EÜ) nr 364/2004 ja(EÜ) nr 1857/2006.

A Medida 1.7 do Programa de Desenvolvimento Rural da Região Autónoma dos Açores tem por base o artigo 28.o do Regulamento (CE) n.o 1698/2005, e será objecto de regulamentação nacional de aplicação após a aprovação do referido Programa pela Comissão

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

85 000 EUR

Tagatud laenusumma

—

Üksikabi

Abi üldsumma

—

Tagatud laenusumma

—

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 6 lõigetega 2–6

Jah.

Antava abi suurus ei tohi ületada 75 % abikõlblikest investeerimiskuludest

Rakendamise kuupäev

2007

Abikava või üksikabi kestus

Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk

Aidata metsandussektori ettevõtjatel anda metsasaadustele lisandväärtust. Abi katab üksnes metsasaaduste töötlemis- ja turustamiskulud

Jah

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid

Metsandussektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Autoridade de Gestão do Programa de Desenvolvimento Rural da Região Autónoma dos Açores

Direcção Regional dos Assuntos Comunitários da Agricultura

Vinha Brava

P-9700-240 Angra do Heroísmo — Açores

Tel. (351) 295 40 42 80

Fax (351) 295 40 36 31

E-mail: draca@azores.gov.pt

Suurte üksikabide andmine

Ei

Korraldusasutus

(Fátima Amorim)

| Abi nr | XA 7052/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Piirkond | Região Autónoma dos Açores |
| Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi | Cooperação para a Promoção da Inovação.
  Regime de auxílios integrado na Medida 1.8 — Cooperação para a Promoção da Inovação, do Programa de Desenvolvimento Rural da Região Autónoma dos Açores |
| Õiguslik alus | Määrus (EÜ) nr 70/2001, muudetud määrustega (EÜ) nr 364/2004 ja (EÜ) nr 1857/2006.
  A Medida 1.8. do Programa de Desenvolvimento Rural da Região Autónoma dos Açores tem por base o artigo 29.o do Regulamento (CE) n.o 1698/2005, e será objecto de regulamentação nacional de aplicação após a aprovação do referido Programa pela Comissão |
| Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 672 269 EUR |
| Tagatud laenusumma | — |
| Üksikabi | Abi üldsumma | — |
| Tagatud laenusumma | — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 70/2001 artikliga 5 | Jah.
  Abi suurim osatähtsus on 45–100 % abikõlblikest kuludest. Abi suurust eristatakse vastavalt uurimis- ja arendustegevuse etappidele, millega kulud seonduvad. Juhul kui projekt hõlmab uurimis- ja arendustegevuse eri etappe, määratakse abi suurim osatähtsus kindlaks asjaomaste abikõlblike kulude põhjal arvutatud lubatavate abi suurimate osatähtsuste kaalutud keskmise alusel |
| Rakendamise kuupäev | 2007 |
| Abikava või üksikabi kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Abi eesmärk | Edendada koostööd asjaomaste sektorite ettevõtjate vahel ning avaliku ja erasektori partnerlust uute toodete, menetluste ja tehnoloogiate väljatöötamiseks, edastamiseks ja levitamiseks |
| Asjaomane sektor/asjaomased sektorid | Põllumajandus- ja toiduainesektor ning metsandussektor |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Autoridade de Gestão do Programa de Desenvolvimento Rural da Região Autónoma dos Açores |
| Direcção Regional dos Assuntos Comunitários da Agricultura |
| Vinha Brava |
| P-9700-240 Angra do Heroísmo — Açores |
| Tel. (351) 295 40 42 80 |
| Fax (351) 295 40 36 31 |
| E-mail: draca@azores.gov.pt |

Abi nr

XA 7052/07

Liikmesriik

Portugal

Piirkond

Região Autónoma dos Açores

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi

Cooperação para a Promoção da Inovação.

Regime de auxílios integrado na Medida 1.8 — Cooperação para a Promoção da Inovação, do Programa de Desenvolvimento Rural da Região Autónoma dos Açores

Õiguslik alus

Määrus (EÜ) nr 70/2001, muudetud määrustega (EÜ) nr 364/2004 ja (EÜ) nr 1857/2006.

A Medida 1.8. do Programa de Desenvolvimento Rural da Região Autónoma dos Açores tem por base o artigo 29.o do Regulamento (CE) n.o 1698/2005, e será objecto de regulamentação nacional de aplicação após a aprovação do referido Programa pela Comissão

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

672 269 EUR

Tagatud laenusumma

—

Üksikabi

Abi üldsumma

—

Tagatud laenusumma

—

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 70/2001 artikliga 5

Jah.

Abi suurim osatähtsus on 45–100 % abikõlblikest kuludest. Abi suurust eristatakse vastavalt uurimis- ja arendustegevuse etappidele, millega kulud seonduvad. Juhul kui projekt hõlmab uurimis- ja arendustegevuse eri etappe, määratakse abi suurim osatähtsus kindlaks asjaomaste abikõlblike kulude põhjal arvutatud lubatavate abi suurimate osatähtsuste kaalutud keskmise alusel

Rakendamise kuupäev

2007

Abikava või üksikabi kestus

Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk

Edendada koostööd asjaomaste sektorite ettevõtjate vahel ning avaliku ja erasektori partnerlust uute toodete, menetluste ja tehnoloogiate väljatöötamiseks, edastamiseks ja levitamiseks

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid

Põllumajandus- ja toiduainesektor ning metsandussektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Autoridade de Gestão do Programa de Desenvolvimento Rural da Região Autónoma dos Açores

Direcção Regional dos Assuntos Comunitários da Agricultura

Vinha Brava

P-9700-240 Angra do Heroísmo — Açores

Tel. (351) 295 40 42 80

Fax (351) 295 40 36 31

E-mail: draca@azores.gov.pt

Suurte üksikabide andmine

Ei

Korraldusasutus

(Fátima Amorim)

| Abi nr | XA 7057/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi | Ayudas para la promoción, modernización y dimensionamiento del asociacionismo agrario |
| Õiguslik alus | Orden de 17 de agosto de 2007 por la que se establecen las bases reguladoras de las ayudas para la promoción, modernización y dimensionamiento del asociacionismo agrario en Galicia y se convocan ayudas para el año 2007 (DOG no 164, del 24.8.2007, corrección errores DOG 29/11/07) |
| Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma
  Aasta 2007 | 0,2 miljonit EUR |
| Tagatud laenusumma | — |
| Üksikabi | Toetuse üldsumma | — |
| Tagatud laenusumma | — |
| Abi ülemmäär | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 24.8.2008 |
| Abikava või üksikabi kestus | Alates 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013 |
| Abi eesmärk | VKEdele antav abi | Jah |
| Asjaomane sektor | Kõik sektorid, mille puhul tohib anda abi VKEdele | Ei |
| Abi piirdub konkreetsete sektoritega | |
| — | Söe kaevandamine |

Abi nr

XA 7057/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi

Ayudas para la promoción, modernización y dimensionamiento del asociacionismo agrario

Õiguslik alus

Orden de 17 de agosto de 2007 por la que se establecen las bases reguladoras de las ayudas para la promoción, modernización y dimensionamiento del asociacionismo agrario en Galicia y se convocan ayudas para el año 2007 (DOG no 164, del 24.8.2007, corrección errores DOG 29/11/07)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

Aasta 2007

0,2 miljonit EUR

Tagatud laenusumma

—

Üksikabi

Toetuse üldsumma

—

Tagatud laenusumma

—

Abi ülemmäär

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

24.8.2008

Abikava või üksikabi kestus

Alates 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013

Abi eesmärk

VKEdele antav abi

Jah

Asjaomane sektor

Kõik sektorid, mille puhul tohib anda abi VKEdele

Ei

Abi piirdub konkreetsete sektoritega

—

Söe kaevandamine

| — | Igasugune töötlev tööstus |
| --- | --- |

—

Igasugune töötlev tööstus

või

Terasetootmine

Laevaehitus

Sünteeskiud

Mootorsõidukid

Muu töötlev tööstus

| — | Põllumajandustoodete töötlemine ja turustamine |
| --- | --- |

—

Põllumajandustoodete töötlemine ja turustamine

Jah

| — | Igasugused teenused |
| --- | --- |

—

Igasugused teenused

või

Transporditeenused

Finantsteenused

Muud teenused

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Xunta de Galicia

Consellería do Medio Rural

Dirección general de producción, industrias y calidad agroalimentaria

dxpica.mrural@xunta.es

| Edificio Administrativo San Caetano s/n |
| --- |
| E-15781 Santiago de Compostela |

Edificio Administrativo San Caetano s/n

E-15781 Santiago de Compostela

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XA 7060/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Cataluña |
| Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi | Ayudas para la incentivación de la eficiencia energética en invernaderos agrícolas y explotaciones de porcino |
| Õiguslik alus | Orden AAR/388/2007, de 23 de octubre, por la cual se aprueban las bases reguladoras de las ayudas para la incentivación de la mejora de la eficiencia energética en invernaderos agrícolas y en explotaciones de porcino, y se convocan las correspondientes al año 2007 (DOGC núm. 4997 de 29.10.2007) |
| Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 0,478 miljonit EUR |
| Tagatud laenud | — |
| Üksiktoetus | Abi kogusumma | — |
| Tagatud laenud | — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 30.10.2007 |
| Abikava või üksikabi kestus | Kuni 30.6.2008 |
| Abi eesmärk | VKEdele antav abi | Jah |
| Asjaomane sektor/asjaomased sektorid | Kõik majandusharud, kus võib VKEdele abi anda | |
| Teatav kitsas majandusharu | Jah |
| — | Söe kaevandamine |

Abi nr

XA 7060/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Cataluña

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi

Ayudas para la incentivación de la eficiencia energética en invernaderos agrícolas y explotaciones de porcino

Õiguslik alus

Orden AAR/388/2007, de 23 de octubre, por la cual se aprueban las bases reguladoras de las ayudas para la incentivación de la mejora de la eficiencia energética en invernaderos agrícolas y en explotaciones de porcino, y se convocan las correspondientes al año 2007 (DOGC núm. 4997 de 29.10.2007)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

0,478 miljonit EUR

Tagatud laenud

—

Üksiktoetus

Abi kogusumma

—

Tagatud laenud

—

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

30.10.2007

Abikava või üksikabi kestus

Kuni 30.6.2008

Abi eesmärk

VKEdele antav abi

Jah

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid

Kõik majandusharud, kus võib VKEdele abi anda

Teatav kitsas majandusharu

Jah

—

Söe kaevandamine

| — | Igasugune töötlev tööstus |
| --- | --- |

—

Igasugune töötlev tööstus

või

Teras

Laevaehitus

Sünteeskiud

Mootorsõidukid

Muu töötlev tööstus

| — | Põllumajandustoodete töötlemine ja turustamine (1) |
| --- | --- |

—

Põllumajandustoodete töötlemine ja turustamine (1)

Jah

| — | Igasugused teenused |
| --- | --- |

—

Igasugused teenused

või

Transporditeenused

Finantsteenused

Muud teenused

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Departamento de Agricultura, Alimentación y Acción Rural

| Gran Via de les Corts Catalanes, 612-614 |
| --- |
| E-08007 Barcelona |

Gran Via de les Corts Catalanes, 612-614

E-08007 Barcelona

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

---

(1)  Nagu on sätestatud määruse artikli 2 punktis k.

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/22

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(2008/C 111/08)

Abi nr: XA 7054/07

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Umbria

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Progetti integrati di filiera a favore delle PMI attive nel settore della produzione, trasformazione e commercializzazione dei prodotti di cui all'allegato I del trattato. Criteri per la concessione degli aiuti

Õiguslik alus: Deliberazione della Giunta regionale n. 1798 del 12 novembre 2007 avente per oggetto «Modifiche ed integrazioni alla DGR 1449/2007 concernente: progetti integrati di filiera a favore delle PMI attive nel settore della produzione, trasformazione e commercializzazione dei prodotti di cui all'allegato I del trattato, criteri per la concessione degli aiuti».

Kõnealust abikava tuleb käsitada sellise eelmise teatamiskohustusest vabastatud abi kohta koostatud kava muudatusena, mille komisjon on registreerinud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1/2004 numbri XA 02/05 all. Enne kava elluviimist avaldatakse toetusetaotluste esitamise kutse, millega nähakse ette taotluste esitamise tingimused. Kõnealune kutse avaldatakse üksnes pärast määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 9 kohast kõnealuse kokkuvõtliku teabe kättesaamise kinnitamist komisjoni poolt ja selle avaldamist komisjoni veebilehel.

Kõikide abiliikide puhul, mis on seotud asutamislepingu I lisas loetletud toodete tootmisega, tuleb märkida, et nende õiguslik alus, s.o eespool nimetatud teatamiskohustusest vabastatud abi käsitlev kava number XA 02/05, on läbivaatamisel, et võtta arvesse määrust (EÜ) nr 1857/2006. Seetõttu esitame komisjonile koos käesoleva kokkuvõtliku teabega eespool nimetatud määruse artikli 20 kohaselt kokkuvõtliku teabe, mis on teatamiskohustusest vabastatud abi käsitleva kava kõnealuses sektoris rakendamise õiguslik eeltingimus

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi kogusumma: 5 450 000 EUR, mis jaotatakse järgmiselt:

5 000 000 EUR peamiselt Perugia provintsi Trasimeno järve piirkonna ettevõtetele (Magione, Panicale, C.del Lago, Tuoro, Passignano, Città della Pieve, Piegaro, Paciano);

450 000 EUR esimese eraldisena vastavalt Umbria piirkonna kohta aastateks 2007–2013 koostatud maaelu arengukavas kehtestatud ajakavale, mida Euroopa Komisjon praegu kontrollib heakskiitmise eesmärgil, et toetada põllumajandusliku toidutööstuse integreeritud projekte kogu ülejäänud piirkonnas

Abi suurim osatähtsus:

| 1. | Esmatootmiseks antakse abi kapitali sissemaksetena järgmiste maksimumsummade ulatuses:






  — | 40 % kuludest järgmistele sekkumistele/tegevustele:






  a) | kinnisvara ehitamine või parandamine ja põllumajandusmaa ostmine, mille puhul kannab iga tegevuste elluviija kuni 10 % kogukuludest; kinnisvara võib ka osta, kui see on vajalik projekti eesmärkide saavutamiseks, sel juhul on abikõlblike kulude piirmäär 516 EUR kasuliku pinna ruutmeetri kohta; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Esmatootmiseks antakse abi kapitali sissemaksetena järgmiste maksimumsummade ulatuses:

—

40 % kuludest järgmistele sekkumistele/tegevustele:

a)

kinnisvara ehitamine või parandamine ja põllumajandusmaa ostmine, mille puhul kannab iga tegevuste elluviija kuni 10 % kogukuludest; kinnisvara võib ka osta, kui see on vajalik projekti eesmärkide saavutamiseks, sel juhul on abikõlblike kulude piirmäär 516 EUR kasuliku pinna ruutmeetri kohta;

| b) | ISO 9000 standardile vastavate äriühingu kvaliteedisüsteemide kasutuselevõtmise kulud; |
| --- | --- |

b)

ISO 9000 standardile vastavate äriühingu kvaliteedisüsteemide kasutuselevõtmise kulud;

| — | 20 % masinate ja seadmete, sh arvutiseadmete ostmisel kantud kuludest; |
| --- | --- |

—

20 % masinate ja seadmete, sh arvutiseadmete ostmisel kantud kuludest;

| — | 12 % üldkuludest, mis on seotud punktides a ja b kirjeldatud kuludega, sh patendiõiguste ja litsentside ostmisega. |
| --- | --- |

—

12 % üldkuludest, mis on seotud punktides a ja b kirjeldatud kuludega, sh patendiõiguste ja litsentside ostmisega.

Eespool esitatud määrasid suurendatakse 10 protsendipunkti võrra, kui sekkumist/tegevust rakendatakse mägistes või vähem soodsates piirkondades, nagu on määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklite 50 ja 94 kohaselt sätestatud Umbria piirkonna kohta aastateks 2007–2013 koostatud maaelu arengukavas, ning veel 10 protsendipunkti võrra, kui seda rakendavad noored põllumajandustootjad.

Üksikettevõttele antav abisumma ei tohi kolmel majandusaastal ületada 400 000 EUR või 500 000 EUR, kui ettevõte asub mägises või vähem soodsas piirkonnas, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklite 50 ja 94 kohaselt Umbria piirkonna kohta aastateks 2007–2013 koostatud maaelu arengukavas.

Esmatootmise sektor hõlmab põllumajandusettevõttesse tehtavaid investeeringuid, mis on vajalikud loomsete või taimsete toodete esmamüügiks ettevalmistamiseks. Termin „esmamüük” tähendab esmatootja toodete müüki jaemüüjatele või töötlejatele, sh mis tahes tegevust, mis on vajalik toote ettevalmistamiseks kõnealuseks tegevuseks, ning müüki lõpptarbijale tingimusel, et see toimub ruumides, mis ei ole eraldatud põhitegevuseks kasutatavatest ruumidest.

Järgmised kulud ei ole abikõlblikud:

| — | põllumajandusliku tootmise õiguste, loomade, üheaastaste taimede ostmine; |
| --- | --- |

—

põllumajandusliku tootmise õiguste, loomade, üheaastaste taimede ostmine;

| — | kuivendustööd, niisutusseadmete ostmine ja niisutustööd; |
| --- | --- |

—

kuivendustööd, niisutusseadmete ostmine ja niisutustööd;

| — | üheaastaste taimede istutamine; |
| --- | --- |

—

üheaastaste taimede istutamine;

| — | lihtsad asendusinvesteeringud; |
| --- | --- |

—

lihtsad asendusinvesteeringud;

| — | piima ja piimatooteid jäljendavate või asendavate toodete tootmiseks ja turustamiseks tehtavad investeeringud. |
| --- | --- |

—

piima ja piimatooteid jäljendavate või asendavate toodete tootmiseks ja turustamiseks tehtavad investeeringud.

| 2. | Töötlemiseks ja turustamiseks antakse abi kapitali sissemaksetena kuni 40 % ulatuses kuludest järgmistele sekkumistele/tegevustele:






  a) | kinnisvara ehitamine või parandamine, kinnisvara võib ka osta, kui see on vajalik projekti eesmärkide saavutamiseks, sel juhul on abikõlblike kulude piirmäär 516 EUR kasuliku pinna ruutmeetri kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

Töötlemiseks ja turustamiseks antakse abi kapitali sissemaksetena kuni 40 % ulatuses kuludest järgmistele sekkumistele/tegevustele:

a)

kinnisvara ehitamine või parandamine, kinnisvara võib ka osta, kui see on vajalik projekti eesmärkide saavutamiseks, sel juhul on abikõlblike kulude piirmäär 516 EUR kasuliku pinna ruutmeetri kohta;

| b) | ISO 9000 standardile vastavate äriühingu kvaliteedisüsteemide kasutuselevõtmise kulud; |
| --- | --- |

b)

ISO 9000 standardile vastavate äriühingu kvaliteedisüsteemide kasutuselevõtmise kulud;

| c) | masinate, seadmete, sh arvutiseadmete ning tehnika ostmine; |
| --- | --- |

c)

masinate, seadmete, sh arvutiseadmete ning tehnika ostmine;

| d) | kuni 12 % üldkuludest, mis on seotud punktides a, b ja c kirjeldatud kuludega, sh patendiõiguste ja litsentside ostmisega. |
| --- | --- |

d)

kuni 12 % üldkuludest, mis on seotud punktides a, b ja c kirjeldatud kuludega, sh patendiõiguste ja litsentside ostmisega.

Järgmised kulud ei ole abikõlblikud:

| — | investeeringud esmatöötlemisetapile järgnevatesse etappidesse, v.a juhul kui asutamislepingu I lisas loetletud toote esmatöötlus toimub ettevõttes; |
| --- | --- |

—

investeeringud esmatöötlemisetapile järgnevatesse etappidesse, v.a juhul kui asutamislepingu I lisas loetletud toote esmatöötlus toimub ettevõttes;

| — | investeeringud jaemüügi tasandil; |
| --- | --- |

—

investeeringud jaemüügi tasandil;

| — | investeeringud kolmandatest riikidest pärit toodete töötlemiseks või turustamiseks. |
| --- | --- |

—

investeeringud kolmandatest riikidest pärit toodete töötlemiseks või turustamiseks.

Suurima abikõlbliku kulu piirmäär on iga ettevõtte puhul 40 % taotluse esitamise kuupäeva seisuga viimase kinnitatud eelarve käibest või kümnekordne sama kuupäeva seisuga märgitud aktsiakapital.

Igal juhul on asutamislepingu I lisas loetletud toodete töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtete kulud abikõlblikud üksnes siis, kui nad vastavad määrusele (EÜ) nr 70/2001.

| 3. | Kvaliteedi, keskkonnakaitse, rahvatervise, looma- ja taimetervishoiu, loomade heaolu ja tööohutusega seotud ühtseks haldamiseks antakse abi kapitali sissemaksetena järgmiste summade ulatuses:






  — | kuni 100 % üksik- või ühendatud tootjate kantud kuludest ja kuni 30 000 EUR iga ettevõtte kohta järgmiste sekkumiste puhul:






  a) | kulud, mis on seotud kontrollidega, mida tehakse seoses ühenduse tasandil tunnustatud kvaliteettoodete (DOC (kontrollitud päritolunimetus), DOCG (kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetus), KPN (kaitstud päritolunimetus), TGT (tüüpiline geograafiline tähis), KGT (kaitstud geograafiline tähis), GTE (garanteeritud traditsiooniline eritunnus) ja mahetoodete) jaoks vajalike esmakordsete sertifikaatide väljastamisega; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Kvaliteedi, keskkonnakaitse, rahvatervise, looma- ja taimetervishoiu, loomade heaolu ja tööohutusega seotud ühtseks haldamiseks antakse abi kapitali sissemaksetena järgmiste summade ulatuses:

—

kuni 100 % üksik- või ühendatud tootjate kantud kuludest ja kuni 30 000 EUR iga ettevõtte kohta järgmiste sekkumiste puhul:

a)

kulud, mis on seotud kontrollidega, mida tehakse seoses ühenduse tasandil tunnustatud kvaliteettoodete (DOC (kontrollitud päritolunimetus), DOCG (kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetus), KPN (kaitstud päritolunimetus), TGT (tüüpiline geograafiline tähis), KGT (kaitstud geograafiline tähis), GTE (garanteeritud traditsiooniline eritunnus) ja mahetoodete) jaoks vajalike esmakordsete sertifikaatide väljastamisega;

| — | kuni 50 % kantud kuludest, kuni 100 000 EUR iga ettevõtte kohta järgmiste sekkumiste puhul:






  b) | ISO 14000 või EMASe standardile vastavate keskkonna kvaliteedikontrollisüsteemide kasutuselevõtmise kulud; |
| --- | --- | --- |

—

kuni 50 % kantud kuludest, kuni 100 000 EUR iga ettevõtte kohta järgmiste sekkumiste puhul:

b)

ISO 14000 või EMASe standardile vastavate keskkonna kvaliteedikontrollisüsteemide kasutuselevõtmise kulud;

| — | kuni 80 % kantud kuludest, kuni 100 000 EUR iga ettevõtte kohta järgmiste kulude puhul:






  c) | toiduahela sertifitseerimissüsteemide kasutuselevõtmise kulud; |
| --- | --- | --- |

—

kuni 80 % kantud kuludest, kuni 100 000 EUR iga ettevõtte kohta järgmiste kulude puhul:

c)

toiduahela sertifitseerimissüsteemide kasutuselevõtmise kulud;

| — | kuni 70 % üksik- või ühendatud tootjate kantud kuludest ja kuni 200 000 EUR turustamise tugiteenustega seotud sekkumiste puhul, s.o:






  d) | teabe avaldamine, sh kataloogid või veebilehed, milles on esitatud faktiline teave asjaomase sektori toodete kohta tingimusel, et teave on erapooletu ja et kõigil sektori ettevõtjatel on teabe avaldamiseks võrdsed võimalused; |
| --- | --- | --- |

—

kuni 70 % üksik- või ühendatud tootjate kantud kuludest ja kuni 200 000 EUR turustamise tugiteenustega seotud sekkumiste puhul, s.o:

d)

teabe avaldamine, sh kataloogid või veebilehed, milles on esitatud faktiline teave asjaomase sektori toodete kohta tingimusel, et teave on erapooletu ja et kõigil sektori ettevõtjatel on teabe avaldamiseks võrdsed võimalused;

| e) | ettevõtjatevaheliseks teabevahetuseks konkursside, messide, näituste ja nõupidamiste korraldamine ning nendel osalemine tingimusel, et toetust taotletakse järgmiste kulude katmiseks: osalemistasud, sõidukulud, teabe avaldamise kulud, näituste paviljonide rent, sümboolsed auhinnad väärtuses kuni 250 EUR auhinna ja osaleja kohta; |
| --- | --- |

e)

ettevõtjatevaheliseks teabevahetuseks konkursside, messide, näituste ja nõupidamiste korraldamine ning nendel osalemine tingimusel, et toetust taotletakse järgmiste kulude katmiseks: osalemistasud, sõidukulud, teabe avaldamise kulud, näituste paviljonide rent, sümboolsed auhinnad väärtuses kuni 250 EUR auhinna ja osaleja kohta;

| f) | ühenduse tasandil tunnustatud kvaliteettooted (DOC, DOCG, KPN, TGT, KGT, GTE ja mahetooted):






  i) | teaduslikult põhjendatud teadmiste levitamine; |
| --- | --- | --- |

f)

ühenduse tasandil tunnustatud kvaliteettooted (DOC, DOCG, KPN, TGT, KGT, GTE ja mahetooted):

i)

teaduslikult põhjendatud teadmiste levitamine;

| ii) | faktiline teave kvaliteedisüsteemide ja kõnealuste toodete toiteväärtuseliste eeliste ja kasutamise kohta tingimusel, et toodete päritoluviited vastavad täpselt ühenduses registreeritud viidetele. |
| --- | --- |

ii)

faktiline teave kvaliteedisüsteemide ja kõnealuste toodete toiteväärtuseliste eeliste ja kasutamise kohta tingimusel, et toodete päritoluviited vastavad täpselt ühenduses registreeritud viidetele.

Tehnilise toe teenuste osutamiseks antav abi ei hõlma põllumajandustootjate otsetoetusi, v.a määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõikega 5 ette nähtud juhtudel

Rakendamise kuupäev:

Abikava kestus: Kuni 31. detsembrini 2008

Abi eesmärk: Abi EÜ asutamislepingu I lisas loetletud toodete (v.a metsanduse, bioenergia ja kalandustooted) tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevate väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele eesmärgiga suurendada konkurentsi Umbria piirkonna peamistes põllumajandusliku toidutööstuse sektorites toodete ja tehnoloogia uuendamise ning kvaliteedi, ohutuse, keskkonnakaitse ja põllumajandustoodete (peamiselt kvaliteettoodete) turustamise tugiteenustega seotud ühtse haldamise rakendamise kaudu.

Tootmissektori puhul sisaldub kõnealuse abikava teatamiskohustusest vabastamise õiguslik alus määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklites 4, 14 ja 15.

Töötlemis- ja turustamissektori puhul sisaldub kõnealuse abikava teatamiskohustusest vabastamise õiguslik alus määruse (EÜ) nr 70/2001 artiklites 4 ja 5.

Abikavaga hõlmatud abikõlblikud kulud on märgitud eespool punktis „abi suurim osatähtsus”

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Abikavaga seotud sektorid on EÜ asutamislepingu I lisas loetletud toodete (v.a metsasaadused, bioenergeetika ja kalandustoodete) tootmine, töötlemine ja turustamine.

Kõigi kõnealuse abikava raames kavandatud algatuste puhul tuleb esitada tõendid tavapäraste turustamisvõimaluste olemasolu kohta. Tootmisvõimsuse suurendamiseks ettenähtud investeeringud sektorites, milles on ühise turukorraldusega kehtestatud eripiirangud, ei ole abikõlblikud, v.a siis, kui need on õigustatud asjaomaste tootmiskvootide ostuga

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Regione Umbria — Direzione regionale Agricoltura e foreste, aree protette, valorizzazione dei sistemi naturalistici e paesaggistici, beni ed attività culturali, sport e spettacolo |
| --- |
| Centro direzionale Fontivegge |
| I-06100 Perugia |

Regione Umbria — Direzione regionale Agricoltura e foreste, aree protette, valorizzazione dei sistemi naturalistici e paesaggistici, beni ed attività culturali, sport e spettacolo

Centro direzionale Fontivegge

I-06100 Perugia

Veebileht: www.regione.umbria.it

valige „aree tematiche”;

valige vasakult „agricoltura e foreste”;

„ultime notizie” all valige „D.G.R. del”;

valige „clicca qui”

E-post: fgarofalo@regione.umbria.it

Muu teave: Asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete tootmiseks antav abi vabastatakse teatamiskohustusest vastavalt määrusele (EÜ) nr 1857/2006. Seetõttu esitatakse komisjonile koos käesoleva kokkuvõtliku teabega kõnealuse määruse artikli 20 kohaselt kokkuvõtlik teave kõnealuses sektoris teatamiskohustusest vabastatud abi kohta

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/25

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 111/09)

| Abi number | XA 6/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | Bundesland Salzburg |
| Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi | Erhaltung regionaltypischer Steinmauern und Holzzäune; Almschindeldächer |
| Õiguslik alus | Allgemeine Richtlinie für die Gewährung von Förderungsmitteln des Landes Salzburg bzw. die Sonderrichtlinien des Bundes zu den sonstigen Maßnahmen der LE mit Ausnahmen hinsichtlich Förderbarkeit von Sachkosten und Mindestinvestitionssumme |
| Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma | Kavaga ettenähtud aastased kulud: ca85 000 EUR aastas
  Ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: maksimaalselt 10 000 EUR aastas |
| Abi suurim osatähtsus | Abi suurim osatähtsus: 50 %
  Abi suurim summa: 10 000 EUR ettevõtja kohta aastas |
| Rakendamise kuupäev | Alates abi heakskiitmisest |
| Abikava või üksikabi kestus | 31.12.2013 |
| Abi eesmärk | Kohaldatavad sätted: määruse (EÜ) nr 1857/2006 (Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine)
  Abi eesmärk: traditsiooniliste, eriti kultuurmaastikku kujundavate elementide paigaldamine
  Abikõlblikud kulud ettevõtja kohta aastas: maksimaalselt 20 000 EUR |
| Asjaomane sektor | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Amt der Salzburger Landesregierung |
| Abteilung Land- und Forstwirtschaft |
| Fanny von Lehnert Straße 1 |
| A-5020 Salzburg |
| www.salzburg.gv.at |

Abi number

XA 6/08

Liikmesriik

Austria

Piirkond

Bundesland Salzburg

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi

Erhaltung regionaltypischer Steinmauern und Holzzäune; Almschindeldächer

Õiguslik alus

Allgemeine Richtlinie für die Gewährung von Förderungsmitteln des Landes Salzburg bzw. die Sonderrichtlinien des Bundes zu den sonstigen Maßnahmen der LE mit Ausnahmen hinsichtlich Förderbarkeit von Sachkosten und Mindestinvestitionssumme

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma

Kavaga ettenähtud aastased kulud: ca85 000 EUR aastas

Ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: maksimaalselt 10 000 EUR aastas

Abi suurim osatähtsus

Abi suurim osatähtsus: 50 %

Abi suurim summa: 10 000 EUR ettevõtja kohta aastas

Rakendamise kuupäev

Alates abi heakskiitmisest

Abikava või üksikabi kestus

31.12.2013

Abi eesmärk

Kohaldatavad sätted: määruse (EÜ) nr 1857/2006 (Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine)

Abi eesmärk: traditsiooniliste, eriti kultuurmaastikku kujundavate elementide paigaldamine

Abikõlblikud kulud ettevõtja kohta aastas: maksimaalselt 20 000 EUR

Asjaomane sektor

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Amt der Salzburger Landesregierung

Abteilung Land- und Forstwirtschaft

Fanny von Lehnert Straße 1

A-5020 Salzburg

www.salzburg.gv.at

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/26

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiivi 97/23/EÜ (surveseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(2008/C 111/10)

Järgnev loetelu sisaldab viiteid surveseadmete ühtlustatud standarditele ja surveseadmete tootmisel kasutatavate materjalide ühtlustatud tugistandarditele. Surveseadmete tootmisel kasutatavate materjalide ühtlustatud tugistandardite puhul on olulistele ohutusnõuetele vastavuse eeldus piiratud standardi materjalide tehniliste andmetega ning ei hõlma materjalide sobivust konkreetse seadme puhul. Seetõttu tuleb hinnata materjalistandardis esitatud tehnilisi andmeid vastavalt konkreetse seadme konstruktsiooninõuetele, et kontrollida vastavust surveseadmeid käsitleva direktiivi peamistele ohutusnõuetele.

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri (ja viitedokument)
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  (Märkus 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 19:2002
  Tööstuslikud ventiilid — Metallventiilide märgistamine | — | |
| CEN | EN 287-1:2004
  Keevitajate atesteerimine — Sulakeevitus — Osa 1: Terased | — | |
| EN 287-1:2004/A2:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2006) |
| EN 287-1:2004/AC:2004 | | |
| CEN | EN 334:2005
  Gaasirõhuregulaatorid sisendrõhule kuni 100 baari | — | |
| CEN | EN 473:2000
  Mittepurustav katsetamine — NDT personali kvalifitseerimine ja sertifitseerimine — Põhialused | — | |
| EN 473:2000/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2006) |
| CEN | EN 593:2004
  Tööstuslikud ventiilid — Metallist tiibventiilid | — | |
| CEN | EN 764-5:2002
  Surveseadmed — Osa 5: Materjalide vastavuse ja inspekteerimise dokumentatsioon | — | |
| CEN | EN 764-7:2002
  Surveseadmed — Osa 7: Ohutusjuhendid mittesüüdatavatele surveseadmetele | — | |
| EN 764-7:2002/AC:2006 | | |
| CEN | EN 1057:2006
  Vask ja vasesulamid — Õmbluseta ümmargused vasest vee- ja gaasitorud sanitaarvaldkonnas kasutamiseks ja kütmiseks | — | |
| CEN | EN 1092-1:2007
  Äärikud ja nende ühendused — Ümmargused äärikud torudele, ventiilidele, ühendusdetailidele ja lisaseadmetele, PN klassifikatsiooniga — Osa 1: Terasäärikud | — | |
| CEN | EN 1092-3:2003
  Äärikud ja nende ühendused — Ümmargused äärikud torudele, ventiilidele, ühendusdetailidele ja lisaseadmetele, PN klassifikatsiooniga — Osa 3: Vasesulamist äärikud | — | |
| EN 1092-3:2003/AC:2004 | | |
| EN 1092-3:2003/AC:2007 | | |
| CEN | EN 1092-4:2002
  Äärikud ja nende ühendused — Ringäärikud torudele, ventiilidele, ühendusdetailidele ja abiseadmetele, PN määratud — Osa 4: Alumiiniumsulamist äärikud | — | |
| CEN | EN 1171:2002
  Tööstusventiilid — malmist siibrid | — | |
| CEN | EN 1252-1:1998
  Krüogeenanumad — Materjalid — Osa 1: Tugevusnõuded temperatuuridel alla – 80 °C | — | |
| EN 1252-1:1998/AC:1998 | | |
| CEN | EN 1252-2:2001
  Krüogeenanumad — Materjalid — Osa 2: Vastupidavusnõuded temperatuuridel vahemikus – 80 °C ja – 20 °C | — | |
| CEN | EN 1349:2000
  Tööstusprotsessi kontrollklapid | — | |
| EN 1349:2000/AC:2001 | | |
| CEN | EN 1591-1:2001
  Äärikud ja nende ühendused — Tihendusnööriga ümaräärikute ühenduste kavandamine — Osa 1: Arvutusmeetod | — | |
| CEN | EN 1626:1999
  Krüogeenanumad — Krüogeensüsteemide hooldamise ventiilid | — | |
| CEN | EN 1653:1997
  Vask ja vasesulamid — Plaadid, lehed, ribad ja ümarplaadid katelde, surveanumate ja kuuma vee säilitussõlmede jaoks | — | |
| EN 1653:1997/A1:2000 | | |
| CEN | EN 1759-3:2003
  Äärikud ja nende ühendused — Torude tsirkulaaräärikud, klapid, toruliitmikud ja abidetailid — Klassifikaator — Osa 3: Vasesulamäärikud | — | |
| EN 1759-3:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 1759-4:2003
  Äärikud ja nende ühendused — Torude tsirkulaaräärikud, klapid, toruliitmikud ja abidetailid — Klassifikaator — Osa 4: Alumiiniumsulamäärikud äärikud | — | |
| CEN | EN 1797:2001
  Krüogeenanumad — Gaasi/materjali sobivus | EN 1797-1:1998 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| CEN | EN 1866:2005
  Mobiilsed tulekustutid | — | |
| CEN | EN 1983:2006
  Tööstuslikud ventiilid — Terasest kuulklapid | — | |
| CEN | EN 1984:2000
  Tööstuslikud ventiilid — Terasest loogikalülitusega ventiilid | — | |
| CEN | EN ISO 4126-1:2004
  Ülerõhu kaitseseadmed — Osa 1: Kaitseklapid (ISO 4126-1:2004) | — | |
| EN ISO 4126-1:2004/AC:2006 | | |
| CEN | EN ISO 4126-3:2006
  Kaitseseadmed kaitseks ülemäärase surve eest — Osa 3: Kaitseklappide ja puruneva membraaniga ohutusseadiste kasutamine kombinatsioonis (ISO 4126-3:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 4126-4:2004
  Ohutusseadmed kaitseks ülerõhu eest — Osa 4: Piloodi poolt juhitavad kaitseklapid (ISO 4126-4:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 4126-5:2004
  Ohutusseadmed kaitseks ülerõhu eest — Osa 5: Juhitavad rõhuvabastuse kaitsesüsteemid (CSPRS) (ISO 4126-5:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 9606-2:2004
  Keevitajate atesteerimine — Sulakeevitus — Osa 2: Alumiinium ja alumiiniumsulamid (ISO 9606-2:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 9606-3:1999
  Keevitajate vastuvõtukatsetus — Sulakeevitus — Osa 3: Vask ja vasesulamid (ISO 9606-3:1999) | — | |
| CEN | EN ISO 9606-4:1999
  Keevitajate vastuvõtukatsetus — Sulakeevitus — Osa 4: Nikkel ja niklisulamid (ISO 9606-4:1999) | — | |
| CEN | EN ISO 9606-5:2000
  Keevitajate vastuvõtukatsetus — Sulakeevitus — Osa 5: Titaan ja titaanisulamid, tsirkoonium ja tsirkooniumisulamid (ISO 9606-5:2000) | — | |
| CEN | EN 10028-2:2003
  Tasapinnalised terastooted surve all kasutamiseks — Osa 2: Kindlaksmääratud kõrgtemperatuuriliste omadustega süsinik- ja sulamterased | EN 10028-2:1992 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2003) |
| EN 10028-2:2003/AC:2005 | | |
| CEN | EN 10028-3:2003
  Tasapinnalised terastooted surve all kasutamiseks — Osa 3: Normaliseeritult valtsitud keevitatavad peenteraterased | EN 10028-3:1992 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2003) |
| CEN | EN 10028-4:2003
  Tasapinnalised terastooted surve all kasutamiseks — Osa 4: Kindlaksmääratud madalatemperatuuriliste omadustega nikkelsulamterased | EN 10028-4:1994 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2003) |
| EN 10028-4:2003/AC:2005 | | |
| CEN | EN 10028-5:2003
  Tasapinnalised terastooted surve all kasutamiseks — Osa 5: Termomehaaniliselt valtsitud keevitatavad peenteraterased | EN 10028-5:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2003) |
| CEN | EN 10028-6:2003
  Tasapinnalised terastooted surve all kasutamiseks — Osa 6: Kõrgtemperatuursete struktuuride säilimisega karastatud ja valtsitud keevitatavad peenteraterased | EN 10028-6:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2003) |
| CEN | EN 10204:2004
  Metallmaterjalid — Kontrollidokumentide tüübid | — | |
| CEN | EN 10213:2007
  Surveotstarbeline terasvalu | EN 10213-1:1995
  EN 10213-2:1995
  EN 10213-3:1995
  EN 10213-4:1995 | 31.5.2008 |
| CEN | EN 10216-1:2002
  Surveotstarbelised õmblusteta terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 1: Kindlaksmääratud toatemperatuuriliste omadustega süsinikterasest torud | — | |
| EN 10216-1:2002/A1:2004 | | |
| CEN | EN 10216-2:2002+A2:2007
  Surveotstarbelised õmblusteta terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 2: Kindlaksmääratud kõrgtemperatuuriliste omadustega süsinik- ja sulamterasest torud | EN 10216-2:2002 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (29.2.2008) |
| CEN | EN 10216-3:2002
  Surveotstarbelised õmblusteta terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 3: Sulampeenteraterasestorud | — | |
| EN 10216-3:2002/A1:2004 | | |
| CEN | EN 10216-4:2002
  Surveotstarbelised õmblusteta terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 4: Kindlaksmääratud madalatemperatuuriliste omadustega süsinik- ja sulamterasest torud | — | |
| EN 10216-4:2002/A1:2004 | | |
| CEN | EN 10216-5:2004
  Surveotstarbelised õmblusteta terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 5: Roostevabad terastorud | — | |
| CEN | EN 10217-1:2002
  Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 1: Kindlaksmääratud toatemperatuuriliste omadustega süsinikterasest torud | — | |
| EN 10217-1:2002/A1:2005 | | |
| CEN | EN 10217-2:2002
  Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 2: Kindlaksmääratud kõrgtemperatuuriliste omadustega elekterkeevitusega süsinik- ja sulamterasest torud | — | |
| EN 10217-2:2002/A1:2005 | | |
| CEN | EN 10217-3:2002
  Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 3: Sulampeenteraterastorud | — | |
| EN 10217-3:2002/A1:2005 | | |
| CEN | EN 10217-4:2002
  Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 4: Kindlaksmääratud madalatemperatuuriliste omadustega elekterkeevitusega süsinikterasest torud | — | |
| EN 10217-4:2002/A1:2005 | | |
| CEN | EN 10217-5:2002
  Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 5: Kindlaksmääratud kõrgtemperatuuriliste omadustega metallkaarkeevitusega süsinik- ja sulamterasest torud | — | |
| EN 10217-5:2002/A1:2005 | | |
| CEN | EN 10217-6:2002
  Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 5: Kindlaksmääratud madalatemperatuuriliste omadustega metallkaarkeevitusega süsinik- ja sulamterasest torud | — | |
| EN 10217-6:2002/A1:2005 | | |
| CEN | EN 10217-7:2005
  Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 7: Roostevabast terasest torud | — | |
| CEN | EN 10222-1:1998
  Surveotstarbelised terassepised — Osa 1: Vabasepiste üldnõuded | — | |
| EN 10222-1:1998/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 10222-2:1999
  Surveotstarbelised terassepised — Osa 2: Kõrgtemperatuuriliste omadustega ferriit- ja martensiitterased | — | |
| EN 10222-2:1999/AC:2000 | | |
| CEN | EN 10222-3:1998
  Surveotstarbelised terassepised — Osa 3: Kindlaksmääratud madalatemperatuuriliste omadustega nikkelterased | — | |
| CEN | EN 10222-4:1998
  Surveotstarbelised terassepised — Osa 4: Keevitatavad kõrgtugevad peenteraterased | — | |
| EN 10222-4:1998/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| CEN | EN 10222-5:1999
  Surveotstarbelised terassepised — Osa 5: Martensiit, austeniit ja austeniit-ferriit roostevabad terased | — | |
| EN 10222-5:1999/AC:2000 | | |
| CEN | EN 10253-2:2007
  Põkk-keevitusega toruliitmikud — Osa 2: Spetsiifiliste järelevalvenõuetega legeerimata ja ferriitterased | — | |
| CEN | EN 10253-4:2008
  Masinad ja jaamad lehtklaasi valmistamiseks ja töötlemiseks — Ohutusnõuded — Osa 4: Kallutuslauad | — | |
| CEN | EN 10269:1999
  Eriti kõrgetel ja/või madalatel temperatuuridel kasutatavate kinnitusvahendite valmistamiseks kasutatavad terase ja niklisulamid | — | |
| EN 10269:1999/A1:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2006) |
| EN 10269:1999/A1:2006/AC:2006 | | |
| CEN | EN 10305-4:2003
  Terastorud täppisseadmetele — Tehnilised tarnetingimused — Osa 4: Õmblusteta külmtõmmatud torud hüdraulilistele ja pneumaatilistele elektrisüsteemidele | — | |
| CEN | EN 10305-6:2005
  Terastorud täppisseadmetele — Tehnilised tarnetingimused — Osa 6: Keevitatud külmtõmmatud torud hüdraulilistele ja pneumaatilistele elektrisüsteemidele | — | |
| CEN | EN ISO 10931:2005
  Plasttorustikusüsteemid töönduslikele rakendustele — Polüvinülideenfluoriid (PVDF) — Komponentide ja süsteemi spetsifikatsioonid (ISO 10931:2005) | — | |
| CEN | EN 12178:2003
  Külmetussüsteemid ja soojuspumbad — Vedeliku taset näitavad seadmed — Nõuded, testimine ja märgistus | — | |
| CEN | EN 12263:1998
  Külmetussüsteemid ja soojuspumbad — Väljalülitusseadmed rõhu piiramiseks — Põhinõuded ja katsed | — | |
| CEN | EN 12266-1:2003
  Tööstuslikud ventiilid — Ventiilide testimine — Osa 1: Survetestid, testiprotseduurid ja aktsepteerimiskriteeriumid — Kohustuslikud nõuded | — | |
| CEN | EN 12284:2003
  Külmetussüsteemid ja soojuspumbad — Ventiilid — Nõuded, testimine ja markeerimine | — | |
| CEN | EN 12288:2003
  Tööstusventiilid — Vasesulamist siibrid | — | |
| CEN | EN 12334:2001
  Tööstuslikud ventiilid — Malmist kontrollklapid | — | |
| EN 12334:2001/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2005) |
| EN 12334:2001/AC:2002 | | |
| CEN | EN 12392:2000
  Alumiinium ja alumiiniumsulamid — Survetöödeldavad tooted — Erinõuded surveseadmete valmistamiseks mõeldud toodetele | — | |
| CEN | EN 12420:1999
  Vask ja vasesulamid — Sepised | — | |
| CEN | EN 12434:2000
  Krüogeenanumad — Krüogeensed paindvoolikud | — | |
| EN 12434:2000/AC:2001 | | |
| CEN | EN 12451:1999
  Vask ja vasesulamid — Soojusvahetite õmblusteta ümartorud | — | |
| CEN | EN 12452:1999
  Vask ja vasesulamid — Soojusvahetite valtsitud, ribitatud õmblusteta torud | — | |
| CEN | EN 12516-1:2005
  Tööstuslikud ventiilid — Ümbriskesta tugevus — Osa 1: Terasest ventiilikorpuste tabuleerimismeetod | — | |
| EN 12516-1:2005/AC:2007 | | |
| CEN | EN 12516-2:2004
  Tööstuslikud ventiilid — Ümbriskesta tugevus — Osa 2: Terasventiili kesta tugevusarvutuse meetod | — | |
| CEN | EN 12516-3:2002
  Ventiilid — Trumli ehituse tugevus — Osa 3: Eksperimentaalmeetod | — | |
| EN 12516-3:2002/AC:2003 | | |
| CEN | EN 12516-4:2008
  Tööstuslikud ventiilid — Ümbriskesta tugevus — Osa 4: Metallmaterjalidest (välja arvatud teras) ventiili kesta tugevusarvutuse meetod | — | |
| CEN | EN 12542:2002
  Seeriatootmises valmistatud, keevitatud terasest staatilised vedelgaaside (LPG) hoidmiseks mõeldud silindrilised mahutid, mille ruumala ei ületa 13 m3 ja mis on maapealseks paigaldamiseks — Kavandamine ja valmistamine | — | |
| EN 12542:2002/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2005) |
| CEN | EN 12735-1:2001
  Vask ja vasesulamid — Õmblusteta ümmargused vasktorud õhukonditsioneeri ja jahutuse jaoks — Osa 1: torud torustikusüsteemide jaoks | — | |
| EN 12735-1:2001/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2005) |
| CEN | EN 12735-2:2001
  Vask ja vasesulamid — Õmblusteta ümmargused vasktorud õhukonditsioneeri ja jahutuse jaoks — Osa 2: torud seadmete jaoks | — | |
| EN 12735-2:2001/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2005) |
| CEN | EN 12778:2002
  Toiduvalmistamise seadmed — Kiirkeetjad koduseks kasutamiseks | — | |
| CEN | EN 12952-1:2001
  Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 1: Üldist | — | |
| CEN | EN 12952-2:2001
  Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 2: Katelde ja lisaseadmete survedetailide materjalid | — | |
| CEN | EN 12952-3:2001
  Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 3: Survedetailide kavandamine ja arvutamine | — | |
| CEN | EN 12952-5:2001
  Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 5: Katla survedetailide väljatöötamisviis ja valmistamine | — | |
| CEN | EN 12952-6:2002
  Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 6: Inspekteerimine katla survedetailide valmistamise, dokumenteerimise ja märgistamise ajal | — | |
| CEN | EN 12952-7:2002
  Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 7: Nõuded katla seadmestikule | — | |
| CEN | EN 12952-8:2002
  Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 8: Nõuded vedel- ja gaasiküttega katla küttesüsteemidele | — | |
| CEN | EN 12952-9:2002
  Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 9: Nõuded põletussüsteemidele pihustatud tahke kütusega töötava boileri puhul | — | |
| CEN | EN 12952-10:2002
  Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 10: Nõuded kaitseseadmetele kaitseks ülemäärase surve eest | — | |
| CEN | EN 12952-11:2007
  Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 11: Nõuded boileri ja abiseadmete limiteerimisüksustele | — | |
| CEN | EN 12952-14:2004
  Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 14: Nõuded vedelgaasi DENOX süsteemile rõhu all ammooniumile ja ammooniumi vesilahusele | — | |
| CEN | EN 12952-16:2002
  Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 16: Nõuded kiht- ja keevkihiga põletussüsteemile tahkel kütusel töötava boileri puhul | — | |
| CEN | EN 12953-1:2002
  Trummelkatlad — Osa 1: Üldist | — | |
| CEN | EN 12953-2:2002
  Trummelkatlad — Osa 2: Katelde ja tarvikute survedetailide materjalid | — | |
| CEN | EN 12953-3:2002
  Trummelkatlad — Osa 3: Survedetailide kavandamine ja arvutamine | — | |
| CEN | EN 12953-4:2002
  Trummelkatlad — Osa 4: Katla survedetailide väljatöötamisviis ja valmistamine | — | |
| CEN | EN 12953-5:2002
  Trummelkatlad — Osa 5: Inspekteerimine katla survedetailide valmistamise, dokumenteerimise ja märgistamise ajal | — | |
| CEN | EN 12953-6:2002
  Trummelkatlad — Osa 6: Nõuded katla seadmestikule | — | |
| CEN | EN 12953-7:2002
  Trummelkatlad — Osa 7: Nõuded vedel- ja gaasiküttega katla küttesüsteemidele | — | |
| CEN | EN 12953-8:2001
  Trummelkatlad — Osa 8: Nõuded kaitseseadmetele kaitseks ülemäärase surve eest | — | |
| CEN | EN 12953-9:2007
  Trummelkatlad — Osa 9: Nõuded boileri ja abiseadmete limiteerimisüksustele | — | |
| CEN | EN 12953-12:2003
  Trummelkatlad — Osa 12: Nõuded kihtpõletussüsteemidele tahke kütusel töötava boileri puhul | — | |
| CEN | EN 13121-1:2003
  GRP paagid ja anumad kasutamiseks ülalpool maapinda — Osa 1: Toormaterjalid — Täpsustustingimused ja aktsepteerimistingimused | — | |
| CEN | EN 13121-2:2003
  GRP paagid ja anumad kasutamiseks ülalpool maapinda — Osa 2: Komposiitmaterjalid — Keemiline vastupidavus | — | |
| CEN | EN 13133:2000
  Jootmine kõvajoodisega — Jootja heakskiit | — | |
| CEN | EN 13134:2000
  Jootmine kõvajoodisega — Protseduuri heakskiit | — | |
| CEN | EN 13136:2001
  Külmetussüsteemid ja soojuspumbad — Rõhuvabastusseadmed ja nendega seotud torustik — Arvutamismeetodid | — | |
| EN 13136:2001/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| CEN | EN 13175:2003+A2:2007
  Vedelgaaside (LPG) mahuti kraanide ja liitmike spetsifikatsioon ja katsetamine KONSOLIDEERITUD TEKST | EN 13175:2003 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2007) |
| CEN | EN 13348:2001
  Vask ja vasesulamid — Ühendusteta, ümarad vasktorud vaakumi jaoks või meditsiinilistele gaasidele | — | |
| EN 13348:2001/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2005) |
| CEN | EN 13371:2001
  Krüogeenanumad — Krüogeensete talitluste ühenduslülid | — | |
| CEN | EN 13397:2001
  Tööstuslikud ventiilid — Metallmaterjalidest valmistatud membraanventiilid | — | |
| CEN | EN 13445-1:2002
  Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 1: Üldine | — | |
| EN 13445-1:2002/A1:2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| EN 13445-1:2002/A2:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| EN 13445-1:2002/A3:2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (29.2.2008) |
| CEN | EN 13445-2:2002
  Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 2: Materjalid | — | |
| EN 13445-2:2002/A1:2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| EN 13445-2:2002/A2:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| CEN | EN 13445-3:2002
  Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 3: Kavandamine | — | |
| EN 13445-3:2002/A1:2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| EN 13445-3:2002/A2:2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2007) |
| EN 13445-3:2002/A3:2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2007) |
| EN 13445-3:2002/A4:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2006) |
| EN 13445-3:2002/A5:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (15.8.2006) |
| EN 13445-3:2002/A6:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2006) |
| EN 13445-3:2002/A8:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2006) |
| EN 13445-3:2002/A10:2008 | Märkus 3 | 30.9.2008 |
| EN 13445-3:2002/A11:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| EN 13445-3:2002/A17:2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2007) |
| CEN | EN 13445-4:2002
  Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 4: Valmistamine | — | |
| EN 13445-4:2002/A2:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| CEN | EN 13445-5:2002
  Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 5: Kontroll ja katsetamine | — | |
| EN 13445-5:2002/A1:2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| EN 13445-5:2002/A2:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| EN 13445-5:2002/A3:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2006) |
| EN 13445-5:2002/A4:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| EN 13445-5:2002/A5:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2007) |
| CEN | EN 13445-6:2002
  Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 6: Nõuded keragrafiitmalmist toodetud surveanumate ja survedetailide kavandamisele ja valmistamisele | — | |
| EN 13445-6:2002/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2004) |
| EN 13445-6:2002/A2:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| CEN | EN 13445-8:2006
  Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 8: Täiendavad nõuded alumiiniumist või alumiiniumsulamist surveanumatele | — | |
| CEN | EN 13458-1:2002
  Krüogeenanumad — Staatilised vaakumisolatsiooniga anumad — Osa 1: Põhinõuded | — | |
| CEN | EN 13458-2:2002
  Krüogeenanumad — Staatilised vaakumisolatsiooniga anumad — Osa 2: Disain, tootmine, inspekteerimine ja katsetamine | — | |
| EN 13458-2:2002/AC:2006 | | |
| CEN | EN 13458-3:2003
  Krüogeenanumad — Staatilised vaakumisolatsiooniga anumad — Osa 3: Tootmisnõuded | — | |
| EN 13458-3:2003/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| CEN | EN 13480-1:2002
  Metallist tööstustorustik — Osa 1: Üldist | — | |
| EN 13480-1:2002/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| CEN | EN 13480-2:2002
  Metallist tööstustorustik — Osa 2: Materjalid | — | |
| CEN | EN 13480-3:2002
  Metallist tööstustorustik — Osa 3: Kavandamine ja arvutamine | — | |
| EN 13480-3:2002/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2006) |
| EN 13480-3:2002/A2:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2007) |
| CEN | EN 13480-4:2002
  Metallist tööstustorustik — Osa 4: Valmistamine ja paigaldamine | — | |
| CEN | EN 13480-5:2002
  Metallist tööstustorustik — Osa 5: Kontroll ja katsetamine | — | |
| CEN | EN 13480-6:2004
  Metallist tööstustorustik — Osa 6: Täiendavad nõuded kaetud torudele | — | |
| EN 13480-6:2004/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2006) |
| CEN | EN 13480-8:2007
  Metallist tööstustorustik — Osa 8: Täiendavad nõuded alumiiniumist ja alumiiniumsulamist torudele | — | |
| CEN | EN 13611:2007
  Gaasipõletite ja gaasikütteseadmete ohutus- ja juhtseadmed — Üldnõuded | — | |
| CEN | EN 13648-1:2002
  Krüogeenanumad — Ohutusseadmed kaitseks ülerõhu eest — Osa 1: Krüogeense talitluse kaitseklapid | — | |
| CEN | EN 13648-2:2002
  Krüogeenanumad — Ohutusseadmed kaitseks ülerõhu eest — Osa 2: Puruneva membraaniga ohutusseadised krüogeensele talitlusele | — | |
| CEN | EN 13648-3:2002
  Krüogeenanumad — Ohutusseadmed kaitseks ülerõhu eest — Osa 3: Nõutava survestuse määramine — Mahutavus ja suuruse määramine | — | |
| CEN | EN 13709:2002
  Tööstuslikud ventiilid — Terases kuulid ja kuulkraanid ja kontrollventiilid | — | |
| CEN | EN 13789:2002
  Tööstuslikud ventiilid — Malmventiilid | — | |
| CEN | EN 13799:2002
  LPG tsisternide sisumõõdikud | — | |
| EN 13799:2002/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13835:2002
  Valutehnoloogia — Austeniitvalumalm | — | |
| EN 13835:2002/A1:2006 | | |
| CEN | EN 13923:2005
  Kiudmähitud FRP surveanumad — Materjalid, konstruktsioon, tootmine ja katsetamine | — | |
| CEN | EN 14071:2004
  Vedelgaaside (LPG) heitkaitseklapid — Abiseadmed | — | |
| CEN | EN 14075:2002
  Seeriatootmises valmistatud, keevitatud terasest staatilised vedelgaaside (LPG) hoidmiseks mõeldud silindrilised mahutid, mille ruumala ei ületa 13 m3 ja mis on maaaluseks paigaldamiseks — Kavandamine ja valmistamine | — | |
| EN 14075:2002/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2005) |
| CEN | EN 14129:2004
  Vedelgaaside (LPG) heitkaitseklapid | — | |
| CEN | EN 14197-1:2003
  Krüogeenanumad — Staatilised, ilma vaakumita isoleeritud anumad — Osa 1: Põhinõuded | — | |
| CEN | EN 14197-2:2003
  Krüogeenanumad — Staatilised, ilma vaakumita isoleeritud anumad — Osa 2: Konstrueerimine, tootmine, kontrollimine ja katsetamine | — | |
| EN 14197-2:2003/A1:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2007) |
| EN 14197-2:2003/AC:2006 | | |
| CEN | EN 14197-3:2004
  Krüogeenanumad — Staatilised, ilma vaakumita isoleeritud anumad — Osa 3: Tootmisnõuded | — | |
| EN 14197-3:2004/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| EN 14197-3:2004/AC:2004 | | |
| CEN | EN 14222:2003
  Roostevabast terases korpusega boilerid | — | |
| CEN | EN 14276-1:2006
  Külmutussüsteemide ja küttepumpade survesüsteemid — Osa 1: Anumad — Üldnõuded | — | |
| CEN | EN 14341:2006
  Tööstuslikud ventiilid — Terasest tagasilöögiklapid | — | |
| CEN | EN 14359:2006
  Gaasiga töötavad akumulaatorid pneumohüdrorakendustele | — | |
| CEN | EN 14382:2005
  Turvamehhanismid gaasi rõhku reguleerivatele jaamadele ja paigaldistele — Sisendrõhule kuni 100 baari mõeldud gaasisüsteemide turva-sulgurseadmed | — | |
| CEN | EN 14570:2005
  Maapealsete ja maa-aluste LPG mahutite varustus | — | |
| EN 14570:2005/A1:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2006) |
| CEN | EN 14585-1:2006
  Profileeritud terasest voolikud survesüsteemidele — Osa 1: Nõuded | — | |
| CEN | EN ISO 15493:2003
  Plasttorustikusüsteemid töönduslikele rakendustele — Akrüloonnitriil-butadieenstüreen (ABS), plastifitseerimata polü(vinüül)kloriid (PVC-U) ja klooritud polü(vinüül)kloriid (PVC-C) — Komponentide ja süsteemi spetsifikatsioonid — eetermõõdustikuga seeriad (ISO 15493:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15494:2003
  Plasttorustikusüsteemid töönduslikele rakendustele — Polübuteen (PB), polüetüleen (PE) ja polüpropüleen (PP) — Komponentide ja süsteemi spetsifikatsioonid — Meetermõõdustikuga seeriad (ISO 15494:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15613:2004
  Keevitusprotseduuri spetsifikatsioon ja kvalifitseerimine metallmaterjalidele — Tootmiseelsel keevituskatsel põhinev kvalifitseerimine (ISO 15613:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 15614-1:2004
  Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 1: Teraste gaas- ja kaarkeevitus ning nikli ja niklisulamite kaarkeevitus (ISO 15614-1:2004) | — | |
| EN ISO 15614-1:2004/A1:2008 | Märkus 3 | 31.8.2008 |
| CEN | EN ISO 15614-2:2005
  Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 2: Alumiiniumi ja selle sulamite kaarkeevitus (ISO 15614-2:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 15614-4:2005
  Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 4: Alumiiniumsulamite keevisvanni viimistlemine (ISO 15614-4:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 15614-5:2004
  Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 5: Titaaniumi, tsirkooniumi ja nende sulamite kaarkeevitus (ISO 15614-5:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 15614-6:2006
  Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 6: Vase ja vasesulamite kaar- ja gaaskeevitus (ISO 15614-6:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 15614-7:2007
  Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 7: Pindkeevitus (ISO 15614-7:2007) | — | |
| CEN | EN ISO 15614-8:2002
  Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 8: Torude keevitamine torulaudade ühenduste külge (ISO 15614-8:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 15614-11:2002
  Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 11: Elektron- ja laserkeevitus (ISO 15614-11:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 15620:2000
  Keevitamine — Metallmaterjalide hõõrdkeevitus (ISO 15620:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 16135:2006
  Tööstusventiilid — Termoplastilistest materjalidest kuulventiilid (ISO 16135:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 16136:2006
  Tööstusventiilid — Pöördsulguriga termoplastilisest materjalist drosselklapid (ISO 16136:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 16137:2006
  Tööstusventiilid — Termoplastilistest materjalidest sisselaskeklapid (ISO 16137:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 16138:2006
  Tööstusventiilid — Termoplastilistest materjalidest membraanventiilid (ISO 16138:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 16139:2006
  Tööstusventiilid — Termoplastilistest materjalidest siibrid (ISO 16139:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 21787:2006
  Tööstusventiilid — Termoplastilistest materjalidest ventiilid (ISO 21787:2006) | — | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri (ja viitedokument)

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

(Märkus 1)

CEN

EN 19:2002

Tööstuslikud ventiilid — Metallventiilide märgistamine

—

CEN

EN 287-1:2004

Keevitajate atesteerimine — Sulakeevitus — Osa 1: Terased

—

EN 287-1:2004/A2:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2006)

EN 287-1:2004/AC:2004

CEN

EN 334:2005

Gaasirõhuregulaatorid sisendrõhule kuni 100 baari

—

CEN

EN 473:2000

Mittepurustav katsetamine — NDT personali kvalifitseerimine ja sertifitseerimine — Põhialused

—

EN 473:2000/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2006)

CEN

EN 593:2004

Tööstuslikud ventiilid — Metallist tiibventiilid

—

CEN

EN 764-5:2002

Surveseadmed — Osa 5: Materjalide vastavuse ja inspekteerimise dokumentatsioon

—

CEN

EN 764-7:2002

Surveseadmed — Osa 7: Ohutusjuhendid mittesüüdatavatele surveseadmetele

—

EN 764-7:2002/AC:2006

CEN

EN 1057:2006

Vask ja vasesulamid — Õmbluseta ümmargused vasest vee- ja gaasitorud sanitaarvaldkonnas kasutamiseks ja kütmiseks

—

CEN

EN 1092-1:2007

Äärikud ja nende ühendused — Ümmargused äärikud torudele, ventiilidele, ühendusdetailidele ja lisaseadmetele, PN klassifikatsiooniga — Osa 1: Terasäärikud

—

CEN

EN 1092-3:2003

Äärikud ja nende ühendused — Ümmargused äärikud torudele, ventiilidele, ühendusdetailidele ja lisaseadmetele, PN klassifikatsiooniga — Osa 3: Vasesulamist äärikud

—

EN 1092-3:2003/AC:2004

EN 1092-3:2003/AC:2007

CEN

EN 1092-4:2002

Äärikud ja nende ühendused — Ringäärikud torudele, ventiilidele, ühendusdetailidele ja abiseadmetele, PN määratud — Osa 4: Alumiiniumsulamist äärikud

—

CEN

EN 1171:2002

Tööstusventiilid — malmist siibrid

—

CEN

EN 1252-1:1998

Krüogeenanumad — Materjalid — Osa 1: Tugevusnõuded temperatuuridel alla – 80 °C

—

EN 1252-1:1998/AC:1998

CEN

EN 1252-2:2001

Krüogeenanumad — Materjalid — Osa 2: Vastupidavusnõuded temperatuuridel vahemikus – 80 °C ja – 20 °C

—

CEN

EN 1349:2000

Tööstusprotsessi kontrollklapid

—

EN 1349:2000/AC:2001

CEN

EN 1591-1:2001

Äärikud ja nende ühendused — Tihendusnööriga ümaräärikute ühenduste kavandamine — Osa 1: Arvutusmeetod

—

CEN

EN 1626:1999

Krüogeenanumad — Krüogeensüsteemide hooldamise ventiilid

—

CEN

EN 1653:1997

Vask ja vasesulamid — Plaadid, lehed, ribad ja ümarplaadid katelde, surveanumate ja kuuma vee säilitussõlmede jaoks

—

EN 1653:1997/A1:2000

CEN

EN 1759-3:2003

Äärikud ja nende ühendused — Torude tsirkulaaräärikud, klapid, toruliitmikud ja abidetailid — Klassifikaator — Osa 3: Vasesulamäärikud

—

EN 1759-3:2003/AC:2004

CEN

EN 1759-4:2003

Äärikud ja nende ühendused — Torude tsirkulaaräärikud, klapid, toruliitmikud ja abidetailid — Klassifikaator — Osa 4: Alumiiniumsulamäärikud äärikud

—

CEN

EN 1797:2001

Krüogeenanumad — Gaasi/materjali sobivus

EN 1797-1:1998

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

CEN

EN 1866:2005

Mobiilsed tulekustutid

—

CEN

EN 1983:2006

Tööstuslikud ventiilid — Terasest kuulklapid

—

CEN

EN 1984:2000

Tööstuslikud ventiilid — Terasest loogikalülitusega ventiilid

—

CEN

EN ISO 4126-1:2004

Ülerõhu kaitseseadmed — Osa 1: Kaitseklapid (ISO 4126-1:2004)

—

EN ISO 4126-1:2004/AC:2006

CEN

EN ISO 4126-3:2006

Kaitseseadmed kaitseks ülemäärase surve eest — Osa 3: Kaitseklappide ja puruneva membraaniga ohutusseadiste kasutamine kombinatsioonis (ISO 4126-3:2006)

—

CEN

EN ISO 4126-4:2004

Ohutusseadmed kaitseks ülerõhu eest — Osa 4: Piloodi poolt juhitavad kaitseklapid (ISO 4126-4:2004)

—

CEN

EN ISO 4126-5:2004

Ohutusseadmed kaitseks ülerõhu eest — Osa 5: Juhitavad rõhuvabastuse kaitsesüsteemid (CSPRS) (ISO 4126-5:2004)

—

CEN

EN ISO 9606-2:2004

Keevitajate atesteerimine — Sulakeevitus — Osa 2: Alumiinium ja alumiiniumsulamid (ISO 9606-2:2004)

—

CEN

EN ISO 9606-3:1999

Keevitajate vastuvõtukatsetus — Sulakeevitus — Osa 3: Vask ja vasesulamid (ISO 9606-3:1999)

—

CEN

EN ISO 9606-4:1999

Keevitajate vastuvõtukatsetus — Sulakeevitus — Osa 4: Nikkel ja niklisulamid (ISO 9606-4:1999)

—

CEN

EN ISO 9606-5:2000

Keevitajate vastuvõtukatsetus — Sulakeevitus — Osa 5: Titaan ja titaanisulamid, tsirkoonium ja tsirkooniumisulamid (ISO 9606-5:2000)

—

CEN

EN 10028-2:2003

Tasapinnalised terastooted surve all kasutamiseks — Osa 2: Kindlaksmääratud kõrgtemperatuuriliste omadustega süsinik- ja sulamterased

EN 10028-2:1992

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2003)

EN 10028-2:2003/AC:2005

CEN

EN 10028-3:2003

Tasapinnalised terastooted surve all kasutamiseks — Osa 3: Normaliseeritult valtsitud keevitatavad peenteraterased

EN 10028-3:1992

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2003)

CEN

EN 10028-4:2003

Tasapinnalised terastooted surve all kasutamiseks — Osa 4: Kindlaksmääratud madalatemperatuuriliste omadustega nikkelsulamterased

EN 10028-4:1994

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2003)

EN 10028-4:2003/AC:2005

CEN

EN 10028-5:2003

Tasapinnalised terastooted surve all kasutamiseks — Osa 5: Termomehaaniliselt valtsitud keevitatavad peenteraterased

EN 10028-5:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2003)

CEN

EN 10028-6:2003

Tasapinnalised terastooted surve all kasutamiseks — Osa 6: Kõrgtemperatuursete struktuuride säilimisega karastatud ja valtsitud keevitatavad peenteraterased

EN 10028-6:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2003)

CEN

EN 10204:2004

Metallmaterjalid — Kontrollidokumentide tüübid

—

CEN

EN 10213:2007

Surveotstarbeline terasvalu

EN 10213-1:1995

EN 10213-2:1995

EN 10213-3:1995

EN 10213-4:1995

31.5.2008

CEN

EN 10216-1:2002

Surveotstarbelised õmblusteta terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 1: Kindlaksmääratud toatemperatuuriliste omadustega süsinikterasest torud

—

EN 10216-1:2002/A1:2004

CEN

EN 10216-2:2002+A2:2007

Surveotstarbelised õmblusteta terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 2: Kindlaksmääratud kõrgtemperatuuriliste omadustega süsinik- ja sulamterasest torud

EN 10216-2:2002

Kehtivuse lõppkuupäev

(29.2.2008)

CEN

EN 10216-3:2002

Surveotstarbelised õmblusteta terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 3: Sulampeenteraterasestorud

—

EN 10216-3:2002/A1:2004

CEN

EN 10216-4:2002

Surveotstarbelised õmblusteta terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 4: Kindlaksmääratud madalatemperatuuriliste omadustega süsinik- ja sulamterasest torud

—

EN 10216-4:2002/A1:2004

CEN

EN 10216-5:2004

Surveotstarbelised õmblusteta terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 5: Roostevabad terastorud

—

CEN

EN 10217-1:2002

Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 1: Kindlaksmääratud toatemperatuuriliste omadustega süsinikterasest torud

—

EN 10217-1:2002/A1:2005

CEN

EN 10217-2:2002

Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 2: Kindlaksmääratud kõrgtemperatuuriliste omadustega elekterkeevitusega süsinik- ja sulamterasest torud

—

EN 10217-2:2002/A1:2005

CEN

EN 10217-3:2002

Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 3: Sulampeenteraterastorud

—

EN 10217-3:2002/A1:2005

CEN

EN 10217-4:2002

Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 4: Kindlaksmääratud madalatemperatuuriliste omadustega elekterkeevitusega süsinikterasest torud

—

EN 10217-4:2002/A1:2005

CEN

EN 10217-5:2002

Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 5: Kindlaksmääratud kõrgtemperatuuriliste omadustega metallkaarkeevitusega süsinik- ja sulamterasest torud

—

EN 10217-5:2002/A1:2005

CEN

EN 10217-6:2002

Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 5: Kindlaksmääratud madalatemperatuuriliste omadustega metallkaarkeevitusega süsinik- ja sulamterasest torud

—

EN 10217-6:2002/A1:2005

CEN

EN 10217-7:2005

Surveotstarbelised keevitatud terastorud — Tehnilised tarnetingimused — Osa 7: Roostevabast terasest torud

—

CEN

EN 10222-1:1998

Surveotstarbelised terassepised — Osa 1: Vabasepiste üldnõuded

—

EN 10222-1:1998/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 10222-2:1999

Surveotstarbelised terassepised — Osa 2: Kõrgtemperatuuriliste omadustega ferriit- ja martensiitterased

—

EN 10222-2:1999/AC:2000

CEN

EN 10222-3:1998

Surveotstarbelised terassepised — Osa 3: Kindlaksmääratud madalatemperatuuriliste omadustega nikkelterased

—

CEN

EN 10222-4:1998

Surveotstarbelised terassepised — Osa 4: Keevitatavad kõrgtugevad peenteraterased

—

EN 10222-4:1998/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

CEN

EN 10222-5:1999

Surveotstarbelised terassepised — Osa 5: Martensiit, austeniit ja austeniit-ferriit roostevabad terased

—

EN 10222-5:1999/AC:2000

CEN

EN 10253-2:2007

Põkk-keevitusega toruliitmikud — Osa 2: Spetsiifiliste järelevalvenõuetega legeerimata ja ferriitterased

—

CEN

EN 10253-4:2008

Masinad ja jaamad lehtklaasi valmistamiseks ja töötlemiseks — Ohutusnõuded — Osa 4: Kallutuslauad

—

CEN

EN 10269:1999

Eriti kõrgetel ja/või madalatel temperatuuridel kasutatavate kinnitusvahendite valmistamiseks kasutatavad terase ja niklisulamid

—

EN 10269:1999/A1:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2006)

EN 10269:1999/A1:2006/AC:2006

CEN

EN 10305-4:2003

Terastorud täppisseadmetele — Tehnilised tarnetingimused — Osa 4: Õmblusteta külmtõmmatud torud hüdraulilistele ja pneumaatilistele elektrisüsteemidele

—

CEN

EN 10305-6:2005

Terastorud täppisseadmetele — Tehnilised tarnetingimused — Osa 6: Keevitatud külmtõmmatud torud hüdraulilistele ja pneumaatilistele elektrisüsteemidele

—

CEN

EN ISO 10931:2005

Plasttorustikusüsteemid töönduslikele rakendustele — Polüvinülideenfluoriid (PVDF) — Komponentide ja süsteemi spetsifikatsioonid (ISO 10931:2005)

—

CEN

EN 12178:2003

Külmetussüsteemid ja soojuspumbad — Vedeliku taset näitavad seadmed — Nõuded, testimine ja märgistus

—

CEN

EN 12263:1998

Külmetussüsteemid ja soojuspumbad — Väljalülitusseadmed rõhu piiramiseks — Põhinõuded ja katsed

—

CEN

EN 12266-1:2003

Tööstuslikud ventiilid — Ventiilide testimine — Osa 1: Survetestid, testiprotseduurid ja aktsepteerimiskriteeriumid — Kohustuslikud nõuded

—

CEN

EN 12284:2003

Külmetussüsteemid ja soojuspumbad — Ventiilid — Nõuded, testimine ja markeerimine

—

CEN

EN 12288:2003

Tööstusventiilid — Vasesulamist siibrid

—

CEN

EN 12334:2001

Tööstuslikud ventiilid — Malmist kontrollklapid

—

EN 12334:2001/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2005)

EN 12334:2001/AC:2002

CEN

EN 12392:2000

Alumiinium ja alumiiniumsulamid — Survetöödeldavad tooted — Erinõuded surveseadmete valmistamiseks mõeldud toodetele

—

CEN

EN 12420:1999

Vask ja vasesulamid — Sepised

—

CEN

EN 12434:2000

Krüogeenanumad — Krüogeensed paindvoolikud

—

EN 12434:2000/AC:2001

CEN

EN 12451:1999

Vask ja vasesulamid — Soojusvahetite õmblusteta ümartorud

—

CEN

EN 12452:1999

Vask ja vasesulamid — Soojusvahetite valtsitud, ribitatud õmblusteta torud

—

CEN

EN 12516-1:2005

Tööstuslikud ventiilid — Ümbriskesta tugevus — Osa 1: Terasest ventiilikorpuste tabuleerimismeetod

—

EN 12516-1:2005/AC:2007

CEN

EN 12516-2:2004

Tööstuslikud ventiilid — Ümbriskesta tugevus — Osa 2: Terasventiili kesta tugevusarvutuse meetod

—

CEN

EN 12516-3:2002

Ventiilid — Trumli ehituse tugevus — Osa 3: Eksperimentaalmeetod

—

EN 12516-3:2002/AC:2003

CEN

EN 12516-4:2008

Tööstuslikud ventiilid — Ümbriskesta tugevus — Osa 4: Metallmaterjalidest (välja arvatud teras) ventiili kesta tugevusarvutuse meetod

—

CEN

EN 12542:2002

Seeriatootmises valmistatud, keevitatud terasest staatilised vedelgaaside (LPG) hoidmiseks mõeldud silindrilised mahutid, mille ruumala ei ületa 13 m3 ja mis on maapealseks paigaldamiseks — Kavandamine ja valmistamine

—

EN 12542:2002/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2005)

CEN

EN 12735-1:2001

Vask ja vasesulamid — Õmblusteta ümmargused vasktorud õhukonditsioneeri ja jahutuse jaoks — Osa 1: torud torustikusüsteemide jaoks

—

EN 12735-1:2001/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2005)

CEN

EN 12735-2:2001

Vask ja vasesulamid — Õmblusteta ümmargused vasktorud õhukonditsioneeri ja jahutuse jaoks — Osa 2: torud seadmete jaoks

—

EN 12735-2:2001/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2005)

CEN

EN 12778:2002

Toiduvalmistamise seadmed — Kiirkeetjad koduseks kasutamiseks

—

CEN

EN 12952-1:2001

Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 1: Üldist

—

CEN

EN 12952-2:2001

Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 2: Katelde ja lisaseadmete survedetailide materjalid

—

CEN

EN 12952-3:2001

Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 3: Survedetailide kavandamine ja arvutamine

—

CEN

EN 12952-5:2001

Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 5: Katla survedetailide väljatöötamisviis ja valmistamine

—

CEN

EN 12952-6:2002

Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 6: Inspekteerimine katla survedetailide valmistamise, dokumenteerimise ja märgistamise ajal

—

CEN

EN 12952-7:2002

Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 7: Nõuded katla seadmestikule

—

CEN

EN 12952-8:2002

Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 8: Nõuded vedel- ja gaasiküttega katla küttesüsteemidele

—

CEN

EN 12952-9:2002

Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 9: Nõuded põletussüsteemidele pihustatud tahke kütusega töötava boileri puhul

—

CEN

EN 12952-10:2002

Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 10: Nõuded kaitseseadmetele kaitseks ülemäärase surve eest

—

CEN

EN 12952-11:2007

Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 11: Nõuded boileri ja abiseadmete limiteerimisüksustele

—

CEN

EN 12952-14:2004

Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 14: Nõuded vedelgaasi DENOX süsteemile rõhu all ammooniumile ja ammooniumi vesilahusele

—

CEN

EN 12952-16:2002

Veetorudega katlad ja abipaigaldised — Osa 16: Nõuded kiht- ja keevkihiga põletussüsteemile tahkel kütusel töötava boileri puhul

—

CEN

EN 12953-1:2002

Trummelkatlad — Osa 1: Üldist

—

CEN

EN 12953-2:2002

Trummelkatlad — Osa 2: Katelde ja tarvikute survedetailide materjalid

—

CEN

EN 12953-3:2002

Trummelkatlad — Osa 3: Survedetailide kavandamine ja arvutamine

—

CEN

EN 12953-4:2002

Trummelkatlad — Osa 4: Katla survedetailide väljatöötamisviis ja valmistamine

—

CEN

EN 12953-5:2002

Trummelkatlad — Osa 5: Inspekteerimine katla survedetailide valmistamise, dokumenteerimise ja märgistamise ajal

—

CEN

EN 12953-6:2002

Trummelkatlad — Osa 6: Nõuded katla seadmestikule

—

CEN

EN 12953-7:2002

Trummelkatlad — Osa 7: Nõuded vedel- ja gaasiküttega katla küttesüsteemidele

—

CEN

EN 12953-8:2001

Trummelkatlad — Osa 8: Nõuded kaitseseadmetele kaitseks ülemäärase surve eest

—

CEN

EN 12953-9:2007

Trummelkatlad — Osa 9: Nõuded boileri ja abiseadmete limiteerimisüksustele

—

CEN

EN 12953-12:2003

Trummelkatlad — Osa 12: Nõuded kihtpõletussüsteemidele tahke kütusel töötava boileri puhul

—

CEN

EN 13121-1:2003

GRP paagid ja anumad kasutamiseks ülalpool maapinda — Osa 1: Toormaterjalid — Täpsustustingimused ja aktsepteerimistingimused

—

CEN

EN 13121-2:2003

GRP paagid ja anumad kasutamiseks ülalpool maapinda — Osa 2: Komposiitmaterjalid — Keemiline vastupidavus

—

CEN

EN 13133:2000

Jootmine kõvajoodisega — Jootja heakskiit

—

CEN

EN 13134:2000

Jootmine kõvajoodisega — Protseduuri heakskiit

—

CEN

EN 13136:2001

Külmetussüsteemid ja soojuspumbad — Rõhuvabastusseadmed ja nendega seotud torustik — Arvutamismeetodid

—

EN 13136:2001/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

CEN

EN 13175:2003+A2:2007

Vedelgaaside (LPG) mahuti kraanide ja liitmike spetsifikatsioon ja katsetamine KONSOLIDEERITUD TEKST

EN 13175:2003

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2007)

CEN

EN 13348:2001

Vask ja vasesulamid — Ühendusteta, ümarad vasktorud vaakumi jaoks või meditsiinilistele gaasidele

—

EN 13348:2001/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2005)

CEN

EN 13371:2001

Krüogeenanumad — Krüogeensete talitluste ühenduslülid

—

CEN

EN 13397:2001

Tööstuslikud ventiilid — Metallmaterjalidest valmistatud membraanventiilid

—

CEN

EN 13445-1:2002

Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 1: Üldine

—

EN 13445-1:2002/A1:2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

EN 13445-1:2002/A2:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

EN 13445-1:2002/A3:2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(29.2.2008)

CEN

EN 13445-2:2002

Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 2: Materjalid

—

EN 13445-2:2002/A1:2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

EN 13445-2:2002/A2:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

CEN

EN 13445-3:2002

Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 3: Kavandamine

—

EN 13445-3:2002/A1:2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

EN 13445-3:2002/A2:2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2007)

EN 13445-3:2002/A3:2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2007)

EN 13445-3:2002/A4:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2006)

EN 13445-3:2002/A5:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(15.8.2006)

EN 13445-3:2002/A6:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2006)

EN 13445-3:2002/A8:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2006)

EN 13445-3:2002/A10:2008

Märkus 3

30.9.2008

EN 13445-3:2002/A11:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

EN 13445-3:2002/A17:2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2007)

CEN

EN 13445-4:2002

Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 4: Valmistamine

—

EN 13445-4:2002/A2:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

CEN

EN 13445-5:2002

Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 5: Kontroll ja katsetamine

—

EN 13445-5:2002/A1:2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

EN 13445-5:2002/A2:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

EN 13445-5:2002/A3:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2006)

EN 13445-5:2002/A4:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

EN 13445-5:2002/A5:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2007)

CEN

EN 13445-6:2002

Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 6: Nõuded keragrafiitmalmist toodetud surveanumate ja survedetailide kavandamisele ja valmistamisele

—

EN 13445-6:2002/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2004)

EN 13445-6:2002/A2:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

CEN

EN 13445-8:2006

Leekkuumutuseta surveanumad — Osa 8: Täiendavad nõuded alumiiniumist või alumiiniumsulamist surveanumatele

—

CEN

EN 13458-1:2002

Krüogeenanumad — Staatilised vaakumisolatsiooniga anumad — Osa 1: Põhinõuded

—

CEN

EN 13458-2:2002

Krüogeenanumad — Staatilised vaakumisolatsiooniga anumad — Osa 2: Disain, tootmine, inspekteerimine ja katsetamine

—

EN 13458-2:2002/AC:2006

CEN

EN 13458-3:2003

Krüogeenanumad — Staatilised vaakumisolatsiooniga anumad — Osa 3: Tootmisnõuded

—

EN 13458-3:2003/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

CEN

EN 13480-1:2002

Metallist tööstustorustik — Osa 1: Üldist

—

EN 13480-1:2002/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

CEN

EN 13480-2:2002

Metallist tööstustorustik — Osa 2: Materjalid

—

CEN

EN 13480-3:2002

Metallist tööstustorustik — Osa 3: Kavandamine ja arvutamine

—

EN 13480-3:2002/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2006)

EN 13480-3:2002/A2:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2007)

CEN

EN 13480-4:2002

Metallist tööstustorustik — Osa 4: Valmistamine ja paigaldamine

—

CEN

EN 13480-5:2002

Metallist tööstustorustik — Osa 5: Kontroll ja katsetamine

—

CEN

EN 13480-6:2004

Metallist tööstustorustik — Osa 6: Täiendavad nõuded kaetud torudele

—

EN 13480-6:2004/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2006)

CEN

EN 13480-8:2007

Metallist tööstustorustik — Osa 8: Täiendavad nõuded alumiiniumist ja alumiiniumsulamist torudele

—

CEN

EN 13611:2007

Gaasipõletite ja gaasikütteseadmete ohutus- ja juhtseadmed — Üldnõuded

—

CEN

EN 13648-1:2002

Krüogeenanumad — Ohutusseadmed kaitseks ülerõhu eest — Osa 1: Krüogeense talitluse kaitseklapid

—

CEN

EN 13648-2:2002

Krüogeenanumad — Ohutusseadmed kaitseks ülerõhu eest — Osa 2: Puruneva membraaniga ohutusseadised krüogeensele talitlusele

—

CEN

EN 13648-3:2002

Krüogeenanumad — Ohutusseadmed kaitseks ülerõhu eest — Osa 3: Nõutava survestuse määramine — Mahutavus ja suuruse määramine

—

CEN

EN 13709:2002

Tööstuslikud ventiilid — Terases kuulid ja kuulkraanid ja kontrollventiilid

—

CEN

EN 13789:2002

Tööstuslikud ventiilid — Malmventiilid

—

CEN

EN 13799:2002

LPG tsisternide sisumõõdikud

—

EN 13799:2002/AC:2007

CEN

EN 13835:2002

Valutehnoloogia — Austeniitvalumalm

—

EN 13835:2002/A1:2006

CEN

EN 13923:2005

Kiudmähitud FRP surveanumad — Materjalid, konstruktsioon, tootmine ja katsetamine

—

CEN

EN 14071:2004

Vedelgaaside (LPG) heitkaitseklapid — Abiseadmed

—

CEN

EN 14075:2002

Seeriatootmises valmistatud, keevitatud terasest staatilised vedelgaaside (LPG) hoidmiseks mõeldud silindrilised mahutid, mille ruumala ei ületa 13 m3 ja mis on maaaluseks paigaldamiseks — Kavandamine ja valmistamine

—

EN 14075:2002/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2005)

CEN

EN 14129:2004

Vedelgaaside (LPG) heitkaitseklapid

—

CEN

EN 14197-1:2003

Krüogeenanumad — Staatilised, ilma vaakumita isoleeritud anumad — Osa 1: Põhinõuded

—

CEN

EN 14197-2:2003

Krüogeenanumad — Staatilised, ilma vaakumita isoleeritud anumad — Osa 2: Konstrueerimine, tootmine, kontrollimine ja katsetamine

—

EN 14197-2:2003/A1:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2007)

EN 14197-2:2003/AC:2006

CEN

EN 14197-3:2004

Krüogeenanumad — Staatilised, ilma vaakumita isoleeritud anumad — Osa 3: Tootmisnõuded

—

EN 14197-3:2004/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

EN 14197-3:2004/AC:2004

CEN

EN 14222:2003

Roostevabast terases korpusega boilerid

—

CEN

EN 14276-1:2006

Külmutussüsteemide ja küttepumpade survesüsteemid — Osa 1: Anumad — Üldnõuded

—

CEN

EN 14341:2006

Tööstuslikud ventiilid — Terasest tagasilöögiklapid

—

CEN

EN 14359:2006

Gaasiga töötavad akumulaatorid pneumohüdrorakendustele

—

CEN

EN 14382:2005

Turvamehhanismid gaasi rõhku reguleerivatele jaamadele ja paigaldistele — Sisendrõhule kuni 100 baari mõeldud gaasisüsteemide turva-sulgurseadmed

—

CEN

EN 14570:2005

Maapealsete ja maa-aluste LPG mahutite varustus

—

EN 14570:2005/A1:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2006)

CEN

EN 14585-1:2006

Profileeritud terasest voolikud survesüsteemidele — Osa 1: Nõuded

—

CEN

EN ISO 15493:2003

Plasttorustikusüsteemid töönduslikele rakendustele — Akrüloonnitriil-butadieenstüreen (ABS), plastifitseerimata polü(vinüül)kloriid (PVC-U) ja klooritud polü(vinüül)kloriid (PVC-C) — Komponentide ja süsteemi spetsifikatsioonid — eetermõõdustikuga seeriad (ISO 15493:2003)

—

CEN

EN ISO 15494:2003

Plasttorustikusüsteemid töönduslikele rakendustele — Polübuteen (PB), polüetüleen (PE) ja polüpropüleen (PP) — Komponentide ja süsteemi spetsifikatsioonid — Meetermõõdustikuga seeriad (ISO 15494:2003)

—

CEN

EN ISO 15613:2004

Keevitusprotseduuri spetsifikatsioon ja kvalifitseerimine metallmaterjalidele — Tootmiseelsel keevituskatsel põhinev kvalifitseerimine (ISO 15613:2004)

—

CEN

EN ISO 15614-1:2004

Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 1: Teraste gaas- ja kaarkeevitus ning nikli ja niklisulamite kaarkeevitus (ISO 15614-1:2004)

—

EN ISO 15614-1:2004/A1:2008

Märkus 3

31.8.2008

CEN

EN ISO 15614-2:2005

Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 2: Alumiiniumi ja selle sulamite kaarkeevitus (ISO 15614-2:2005)

—

CEN

EN ISO 15614-4:2005

Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 4: Alumiiniumsulamite keevisvanni viimistlemine (ISO 15614-4:2005)

—

CEN

EN ISO 15614-5:2004

Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 5: Titaaniumi, tsirkooniumi ja nende sulamite kaarkeevitus (ISO 15614-5:2004)

—

CEN

EN ISO 15614-6:2006

Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 6: Vase ja vasesulamite kaar- ja gaaskeevitus (ISO 15614-6:2006)

—

CEN

EN ISO 15614-7:2007

Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 7: Pindkeevitus (ISO 15614-7:2007)

—

CEN

EN ISO 15614-8:2002

Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 8: Torude keevitamine torulaudade ühenduste külge (ISO 15614-8:2002)

—

CEN

EN ISO 15614-11:2002

Metallide keevitusprotseduuride spetsifitseerimine ja atesteerimine — Keevitusprotseduuri katse — Osa 11: Elektron- ja laserkeevitus (ISO 15614-11:2002)

—

CEN

EN ISO 15620:2000

Keevitamine — Metallmaterjalide hõõrdkeevitus (ISO 15620:2000)

—

CEN

EN ISO 16135:2006

Tööstusventiilid — Termoplastilistest materjalidest kuulventiilid (ISO 16135:2006)

—

CEN

EN ISO 16136:2006

Tööstusventiilid — Pöördsulguriga termoplastilisest materjalist drosselklapid (ISO 16136:2006)

—

CEN

EN ISO 16137:2006

Tööstusventiilid — Termoplastilistest materjalidest sisselaskeklapid (ISO 16137:2006)

—

CEN

EN ISO 16138:2006

Tööstusventiilid — Termoplastilistest materjalidest membraanventiilid (ISO 16138:2006)

—

CEN

EN ISO 16139:2006

Tööstusventiilid — Termoplastilistest materjalidest siibrid (ISO 16139:2006)

—

CEN

EN ISO 21787:2006

Tööstusventiilid — Termoplastilistest materjalidest ventiilid (ISO 21787:2006)

—

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

Märkus:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida veebilehelt:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, telefon (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, telefon (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, telefon (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, telefon (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, telefon (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, telefon (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/42

---

Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel järgmiste sihtkohtade vahel: Ostrava (OSR) ja Brüssel (BRU)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 111/11)

| 1. | Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Tšehhi Vabariik kehtestanud avaliku teenindamise kohustused seoses regulaarlennuliiniga Ostrava (OSR) – Brüssel (BRU). |
| --- | --- |

1.

Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Tšehhi Vabariik kehtestanud avaliku teenindamise kohustused seoses regulaarlennuliiniga Ostrava (OSR) – Brüssel (BRU).

| 2. | Avaliku teenindamise kohustused on järgmised:






  — | Lendude minimaalne sagedus — marsruut ja minimaalne edasi-tagasi lendude arv nädalas

  Ostrava Leoš Janáčeki lennujaam (OSR/LKMT) – Brüsseli lennujaam (BRU/EBBR): kolm edasi-tagasi lendu. |
| --- | --- | --- |

2.

Avaliku teenindamise kohustused on järgmised:

—

Lendude minimaalne sagedus — marsruut ja minimaalne edasi-tagasi lendude arv nädalas

Ostrava Leoš Janáčeki lennujaam (OSR/LKMT) – Brüsseli lennujaam (BRU/EBBR): kolm edasi-tagasi lendu.

| — | Minimaalsed nõutavad õhusõiduki parameetrid

  Hermeetilise salongiga õhusõiduk, milles on vähemalt 30 istekohta. |
| --- | --- |

—

Minimaalsed nõutavad õhusõiduki parameetrid

Hermeetilise salongiga õhusõiduk, milles on vähemalt 30 istekohta.

| — | Korrapärased lennud

  Individuaalsetel marsruutidel ei tohi kogu lennuperioodi jooksul kõikidest plaanipärastest lendudest tühistada rohkem kui 2 %, v.a lennud, mis tühistatakse välistel põhjustel, nt ilma, streikide või lennujaamade kohaldatavate käitamispiirangute tõttu. |
| --- | --- |

—

Korrapärased lennud

Individuaalsetel marsruutidel ei tohi kogu lennuperioodi jooksul kõikidest plaanipärastest lendudest tühistada rohkem kui 2 %, v.a lennud, mis tühistatakse välistel põhjustel, nt ilma, streikide või lennujaamade kohaldatavate käitamispiirangute tõttu.

| — | Lennuplaan ja lennuühenduse struktuur

  Mitte rohkem kui 30 % avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lendudest võivad olla transiitlennud.
  Esimene lend Ostrava lennujaamast ei tohi väljuda enne 4.30 hommikul kohaliku aja järgi ning viimane lend ei tohi saabuda pärast kella 23.55 kohaliku aja järgi.
  Ühel lennul on igal üksikul osalejal lubatud kasutada kahte või rohkem koodi — koodijagamine.
  Koostöö teiste lennuettevõtjatega ühistegevuse lepingu kujul ei ole kindel nõue, kuid see on lubatud. |
| --- | --- |

—

Lennuplaan ja lennuühenduse struktuur

Mitte rohkem kui 30 % avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lendudest võivad olla transiitlennud.

Esimene lend Ostrava lennujaamast ei tohi väljuda enne 4.30 hommikul kohaliku aja järgi ning viimane lend ei tohi saabuda pärast kella 23.55 kohaliku aja järgi.

Ühel lennul on igal üksikul osalejal lubatud kasutada kahte või rohkem koodi — koodijagamine.

Koostöö teiste lennuettevõtjatega ühistegevuse lepingu kujul ei ole kindel nõue, kuid see on lubatud.

| — | Hinnad

  OSR-BRU marsruudil võib ühe suuna lennupileti hind olla maksimaalselt 200 EUR.
  Ühe suuna lennupileti maksimaalne hind sisaldab ühe suuna hinda turistiklassis ilma käibemaksuta. |
| --- | --- |

—

Hinnad

OSR-BRU marsruudil võib ühe suuna lennupileti hind olla maksimaalselt 200 EUR.

Ühe suuna lennupileti maksimaalne hind sisaldab ühe suuna hinda turistiklassis ilma käibemaksuta.

| — | Kasutada tuleb lennupiletite üleilmset broneerimissüsteemi. |
| --- | --- |

—

Kasutada tuleb lennupiletite üleilmset broneerimissüsteemi.

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/43

---

Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel järgmiste sihtkohtade vahel: Ostrava (OSR) ja Amsterdam (AMS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 111/12)

| 1. | Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Tšehhi Vabariik kehtestanud avaliku teenindamise kohustused seoses regulaarlennuliiniga Ostrava (OSR) – Amsterdam (AMS). |
| --- | --- |

1.

Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Tšehhi Vabariik kehtestanud avaliku teenindamise kohustused seoses regulaarlennuliiniga Ostrava (OSR) – Amsterdam (AMS).

| 2. | Avaliku teenindamise kohustused on järgmised:






  — | Lendude minimaalne sagedus — marsruut ja minimaalne edasi-tagasi lendude arv nädalas

  Ostrava Leoš Janáčeki lennujaam (OSR/LKMT) – Amsterdami lennujaam (AMS/EHAM): kaks edasi-tagasi lendu. |
| --- | --- | --- |

2.

Avaliku teenindamise kohustused on järgmised:

—

Lendude minimaalne sagedus — marsruut ja minimaalne edasi-tagasi lendude arv nädalas

Ostrava Leoš Janáčeki lennujaam (OSR/LKMT) – Amsterdami lennujaam (AMS/EHAM): kaks edasi-tagasi lendu.

| — | Minimaalsed nõutavad õhusõiduki parameetrid

  Hermeetilise salongiga õhusõiduk, milles on vähemalt 30 istekohta. |
| --- | --- |

—

Minimaalsed nõutavad õhusõiduki parameetrid

Hermeetilise salongiga õhusõiduk, milles on vähemalt 30 istekohta.

| — | Korrapärased lennud

  Individuaalsetel marsruutidel ei tohi kogu lennuperioodi jooksul kõikidest plaanipärastest lendudest tühistada rohkem kui 2 %, v. a lennud, mis tühistatakse välistel põhjustel, nt ilma, streikide või lennujaamade kohaldatavate käitamispiirangute tõttu. |
| --- | --- |

—

Korrapärased lennud

Individuaalsetel marsruutidel ei tohi kogu lennuperioodi jooksul kõikidest plaanipärastest lendudest tühistada rohkem kui 2 %, v. a lennud, mis tühistatakse välistel põhjustel, nt ilma, streikide või lennujaamade kohaldatavate käitamispiirangute tõttu.

| — | Lennuplaan ja lennuühenduse struktuur

  Mitte rohkem kui 30 % avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lendudest võivad olla transiitlennud.
  Esimene lend Ostrava lennujaamast ei tohi väljuda enne 4.30 hommikul kohaliku aja järgi ning viimane lend ei tohi saabuda pärast kella 23.55 kohaliku aja järgi.
  Ühel lennul on igal üksikul osalejal lubatud kasutada kahte või rohkem koodi — koodijagamine.
  Koostöö teiste lennuettevõtjatega ühistegevuse lepingu kujul ei ole kindel nõue, kuid see on lubatud. |
| --- | --- |

—

Lennuplaan ja lennuühenduse struktuur

Mitte rohkem kui 30 % avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lendudest võivad olla transiitlennud.

Esimene lend Ostrava lennujaamast ei tohi väljuda enne 4.30 hommikul kohaliku aja järgi ning viimane lend ei tohi saabuda pärast kella 23.55 kohaliku aja järgi.

Ühel lennul on igal üksikul osalejal lubatud kasutada kahte või rohkem koodi — koodijagamine.

Koostöö teiste lennuettevõtjatega ühistegevuse lepingu kujul ei ole kindel nõue, kuid see on lubatud.

| — | Hinnad

  OSR-AMS lennuliinil võib ühe otsa pileti hind olla maksimaalselt 200 EUR.
  Ühe suuna lennupileti maksimaalne hind sisaldab ühe suuna hinda turistiklassis ilma käibemaksuta. |
| --- | --- |

—

Hinnad

OSR-AMS lennuliinil võib ühe otsa pileti hind olla maksimaalselt 200 EUR.

Ühe suuna lennupileti maksimaalne hind sisaldab ühe suuna hinda turistiklassis ilma käibemaksuta.

| — | Kasutada tuleb lennupiletite üleilmset broneerimissüsteemi. |
| --- | --- |

—

Kasutada tuleb lennupiletite üleilmset broneerimissüsteemi.

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/44

---

Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel järgmiste sihtkohtade vahel: Ostrava (OSR) ja London (LTN)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 111/13)

| 1. | Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Tšehhi Vabariik kehtestanud avaliku teenindamise kohustused seoses regulaarlennuliiniga Ostrava (OSR) – London (LTN). |
| --- | --- |

1.

Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Tšehhi Vabariik kehtestanud avaliku teenindamise kohustused seoses regulaarlennuliiniga Ostrava (OSR) – London (LTN).

| 2. | Avaliku teenindamise kohustused on järgmised:






  — | Lendude minimaalne sagedus — marsruut ja minimaalne edasi-tagasi lendude arv nädalas

  Ostrava Leoš Janáčeki lennujaam (OSR/LKMT) – Londoni lennujaam (LTN/EGGW): viis edasi-tagasi lendu. |
| --- | --- | --- |

2.

Avaliku teenindamise kohustused on järgmised:

—

Lendude minimaalne sagedus — marsruut ja minimaalne edasi-tagasi lendude arv nädalas

Ostrava Leoš Janáčeki lennujaam (OSR/LKMT) – Londoni lennujaam (LTN/EGGW): viis edasi-tagasi lendu.

| — | Minimaalsed nõutavad õhusõiduki parameetrid

  Hermeetilise salongiga õhusõiduk, milles on vähemalt 30 istekohta. |
| --- | --- |

—

Minimaalsed nõutavad õhusõiduki parameetrid

Hermeetilise salongiga õhusõiduk, milles on vähemalt 30 istekohta.

| — | Korrapärased lennud

  Individuaalsetel marsruutidel ei tohi kogu lennuperioodi jooksul kõikidest plaanipärastest lendudest tühistada rohkem kui 2 %, v. a lennud, mis tühistatakse välistel põhjustel, nt ilma, streikide või lennujaamade kohaldatavate käitamispiirangute tõttu. |
| --- | --- |

—

Korrapärased lennud

Individuaalsetel marsruutidel ei tohi kogu lennuperioodi jooksul kõikidest plaanipärastest lendudest tühistada rohkem kui 2 %, v. a lennud, mis tühistatakse välistel põhjustel, nt ilma, streikide või lennujaamade kohaldatavate käitamispiirangute tõttu.

| — | Lennuplaan ja lennuühenduse struktuur

  Mitte rohkem kui 30 % avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lendudest võivad olla transiitlennud.
  Esimene lend Ostrava lennujaamast ei tohi väljuda enne 4.30 hommikul kohaliku aja järgi ning viimane lend ei tohi saabuda pärast kella 23.55 kohaliku aja järgi.
  Ühel lennul on igal üksikul osalejal lubatud kasutada kahte või rohkem koodi — koodijagamine.
  Koostöö teiste lennuettevõtjatega ühistegevuse lepingu kujul ei ole kindel nõue, kuid see on lubatud. |
| --- | --- |

—

Lennuplaan ja lennuühenduse struktuur

Mitte rohkem kui 30 % avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lendudest võivad olla transiitlennud.

Esimene lend Ostrava lennujaamast ei tohi väljuda enne 4.30 hommikul kohaliku aja järgi ning viimane lend ei tohi saabuda pärast kella 23.55 kohaliku aja järgi.

Ühel lennul on igal üksikul osalejal lubatud kasutada kahte või rohkem koodi — koodijagamine.

Koostöö teiste lennuettevõtjatega ühistegevuse lepingu kujul ei ole kindel nõue, kuid see on lubatud.

| — | Hinnad

  OSR-LTN lennuliinil võib ühe otsa pileti hind olla maksimaalselt 200 EUR.
  Ühe suuna lennupileti maksimaalne hind sisaldab ühe suuna hinda turistiklassis ilma käibemaksuta. |
| --- | --- |

—

Hinnad

OSR-LTN lennuliinil võib ühe otsa pileti hind olla maksimaalselt 200 EUR.

Ühe suuna lennupileti maksimaalne hind sisaldab ühe suuna hinda turistiklassis ilma käibemaksuta.

| — | Kasutada tuleb lennupiletite üleilmset broneerimissüsteemi. |
| --- | --- |

—

Kasutada tuleb lennupiletite üleilmset broneerimissüsteemi.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/45

---

Konkursikutse seoses Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammiga „Võimekus”

(2008/C 111/14)

Teatatakse konkursikutsest seoses Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) tööprogrammiga „Võimekus”.

Taotlusi oodatakse allpool nimetatud konkursile.

Eriprogramm „Võimekus”:

| Osa | : | Teadustöö infrastruktuurid |
| --- | --- | --- |
| Konkursikutse tunnus | : | FP7-INFRASTRUCTURES-2008-2 |

Osa

:

Teadustöö infrastruktuurid

Konkursikutse tunnus

:

FP7-INFRASTRUCTURES-2008-2

See konkursikutse on seotud tööprogrammiga, mis on vastu võetud komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsusega K(2007) 5759.

Konkursi eelarvet, tähtaegasid ja eeskirju käsitlev teave, tööprogramm ja taotluste esitamise juhised on kättesaadavad CORDISe veebilehel: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

Euroopa Keskkonnaagentuur

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/46

---

Euroopa Keskkonnaagentuuri teaduskomitee liikme kohale kandideerimise kutse ekspertidele (2008)

(2008/C 111/15)

Euroopa Keskkonnaagentuur

Euroopa Keskkonnaagentuuri (EKA) eesmärk on toetada säästvat arengut ja aidata saavutada Euroopa keskkonna seisundi märkimisväärne ja mõõdetav paranemine, andes poliitikakujundajatele ja avalikkusele õigeaegset, eesmärgistatud, asjakohast ja usaldusväärset teavet.

Agentuur kogub ja levitab teavet ning andmeid Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu Eionet kaudu. Eionet on agentuuri ja selle 32 liikmesriigi koostöövõrgustik ning ühendab Euroopa Liidu liikmesriikide ja koostööriikide teabekeskusi, Euroopa teemakeskusi, riikide seireasutusi ja Euroopa Komisjoni eksperte.

Agentuuri ülesanne on muu hulgas Euroopa Komisjoni talitustest, agentuuri liikmesriikidest, rahvusvahelistest organisatsioonidest ning konventsioonide ja lepingute osalistelt laekuva keskkonnateabe kogumine ja analüüsimine, et anda nõu tegevuskavade osas ja teha see teave avalikkusele kättesaadavaks.

Agentuur korraldab käesoleva konkursi (EEA/SC/2008/001-014), et määrata ametisse üheksa teaduskomitee liiget, kes on pädevad konkursikutse valdkondades.

Agentuuri teaduskomitee roll

Teaduskomitee annab agentuuri haldusnõukogule ja tegevdirektorile teadusnõu ning esitab eksperdiarvamusi agentuuri tegevuse mis tahes teadusküsimustes.

Agentuuri teaduskomitee asutati nõukogu 7. mail 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta artikliga 10. Teaduskomitee põhiülesanne on arvamuste esitamine agentuuri iga-aastaste ja mitmeaastaste tööplaanide, teadustöötajate värbamise ja muude agentuuri tegevusega seonduvate teadusküsimuste kohta.

Konkursikutse valdkonnad

Euroopa Keskkonnaagentuuri teaduskomitee olulisemad töövaldkonnad on järgmised:

| 1. | atmosfääriprotsessid, õhusaaste, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiad; |
| --- | --- |

1.

atmosfääriprotsessid, õhusaaste, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiad;

| 2. | bioloogiline mitmekesisus; |
| --- | --- |

2.

bioloogiline mitmekesisus;

| 3. | keskkonnaettevõtlus; |
| --- | --- |

3.

keskkonnaettevõtlus;

| 4. | ökoloogiline majandus; |
| --- | --- |

4.

ökoloogiline majandus;

| 5. | energia (sh leevendus- ja kohanemisstrateegiad); |
| --- | --- |

5.

energia (sh leevendus- ja kohanemisstrateegiad);

| 6. | keskkonnaajalugu; |
| --- | --- |

6.

keskkonnaajalugu;

| 7. | rahvusvaheline ja Euroopa keskkonnaõigus; |
| --- | --- |

7.

rahvusvaheline ja Euroopa keskkonnaõigus;

| 8. | magevesi (sh põhjavesi); |
| --- | --- |

8.

magevesi (sh põhjavesi);

| 9. | terviklik keskkonnamõju hindamine ja keskkonnanäitajad; |
| --- | --- |

9.

terviklik keskkonnamõju hindamine ja keskkonnanäitajad;

| 10. | ruumiline planeerimine ja loodusvarade majandamine; |
| --- | --- |

10.

ruumiline planeerimine ja loodusvarade majandamine;

| 11. | põllumajandus; |
| --- | --- |

11.

põllumajandus;

| 12. | maismaaökosüsteemid, sh pinnas, metsad, rohumaad; |
| --- | --- |

12.

maismaaökosüsteemid, sh pinnas, metsad, rohumaad;

| 13. | tänapäevased tehnoloogiad (sh nanotehnoloogiad, geenmuundatud organismid jne); |
| --- | --- |

13.

tänapäevased tehnoloogiad (sh nanotehnoloogiad, geenmuundatud organismid jne);

| 14. | transport ja keskkond. |
| --- | --- |

14.

transport ja keskkond.

Agentuuri teaduskomitee koosseis

Euroopa Keskkonnaagentuuri teaduskomitee koosneb agentuuri 32 liikmesriigi iseseisvatest teadlastest, kes on pädevad agentuuri tegevuse kõigis keskkonnaga seonduvates valdkondades. Teaduskomitee liikmed valitakse avaliku valikumenetlusega.

Teaduskomitee valib oma liikmete seast esimehe ja kaks aseesimeest.

Teaduskomitee liikmete arv ei tohi ületada 20 eksperti.

On soovitatav, et komitee liikmetel oleksid põhjalikud teadmised peale enda põhivaldkonna veel vähemalt ühest keskkonnaga seonduvast valdkonnast, et komitee ühine pädevus oleks võimalikult kõikehõlmav.

Koosolekutel osalemine

Teaduskomitee liikmed peavad olema valmis osalema teaduskomitee koosolekutel regulaarselt — vähemalt kolm korda aastas. Teaduskomitee koosolekud toimuvad tavaliselt Euroopa Keskkonnaagentuuri ruumides Kopenhaagenis.

Teaduskomitee liikmed ei saa töötasu, kuid neil on õigus hüvitisele iga täispäevase koosoleku eest. Liikmete reisi- ja majutuskulud kaetakse vastavalt agentuuri reisi- ja majutuskulude hüvitamise korrale.

Esimehel ja ettekandjatel on õigus arvamuskavandite koordineerimise kulude hüvitamisele.

Nõuded kandidaatidele

Kandidaatidel peab olema:

| — | kõrgharidus asjakohases teadusvaldkonnas, soovitatavalt magistri- või doktorikraad; |
| --- | --- |

—

kõrgharidus asjakohases teadusvaldkonnas, soovitatavalt magistri- või doktorikraad;

| — | vähemalt 10-aastane töökogemus ametitasemel, kus on nõutav eelmainitud pädevus; |
| --- | --- |

—

vähemalt 10-aastane töökogemus ametitasemel, kus on nõutav eelmainitud pädevus;

| — | Euroopa Keskkonnaagentuuri liikmesriigi (Euroopa Liidu liikmesriigid ning Island, Liechtenstein, Norra, Šveits ja Türgi) kodakondsus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Keskkonnaagentuuri liikmesriigi (Euroopa Liidu liikmesriigid ning Island, Liechtenstein, Norra, Šveits ja Türgi) kodakondsus.

Valikukriteeriumid

Nõuetele vastavaid avaldusi hinnatakse võrdlevalt järgmiste kriteeriumide alusel:

| — | teadushinnangute ja/või teadusnõu andmise kogemus nõutud pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

—

teadushinnangute ja/või teadusnõu andmise kogemus nõutud pädevusvaldkonnas;

| — | teadustööde ja publikatsioonide eelretsenseerimise kogemus, soovitatavalt agentuurile huvi pakkuvates valdkondades; |
| --- | --- |

—

teadustööde ja publikatsioonide eelretsenseerimise kogemus, soovitatavalt agentuurile huvi pakkuvates valdkondades;

| — | võime analüüsida keerukat teavet ja andmestikku ning koostada teaduslike arvamuste ja aruannete kavandeid; |
| --- | --- |

—

võime analüüsida keerukat teavet ja andmestikku ning koostada teaduslike arvamuste ja aruannete kavandeid;

| — | oskus osaleda kvaliteedi tagamisel; |
| --- | --- |

—

oskus osaleda kvaliteedi tagamisel;

| — | tõestatud teaduslikud ekspertteadmised oma valdkonnas või valdkondades; |
| --- | --- |

—

tõestatud teaduslikud ekspertteadmised oma valdkonnas või valdkondades;

| — | erialane töökogemus multidistsiplinaarses keskkonnas, soovitatavalt rahvusvahelises kontekstis; |
| --- | --- |

—

erialane töökogemus multidistsiplinaarses keskkonnas, soovitatavalt rahvusvahelises kontekstis;

| — | kasuks tuleb inglise keele hea oskus, sest see on teaduskomitee töökeel. Eelis on oskus kasutada tänapäevaseid elektroonilisi dokumendiedastus- ja sidevahendeid, võttes arvesse asjaolu, et agentuur soovib on nende tehniliste vahendite võimalusi maksimaalselt ära kasutada. |
| --- | --- |

—

kasuks tuleb inglise keele hea oskus, sest see on teaduskomitee töökeel. Eelis on oskus kasutada tänapäevaseid elektroonilisi dokumendiedastus- ja sidevahendeid, võttes arvesse asjaolu, et agentuur soovib on nende tehniliste vahendite võimalusi maksimaalselt ära kasutada.

Tegevdirektor võib kandidaatide erialase kogemuse hindamiseks kutsuda kokku komisjoni.

Ametisse määramine, ametiaeg ja reservnimekiri

Eksperdid, kes vastavad ülalnimetatud kriteeriumidele kõige paremini, määratakse ametisse neljaks aastaks. Ametiaega võib pikendada ühe korra kuni nelja aasta võrra.

Teaduskomitee liikmetele esitatavatele nõuetele vastav, kuid liikmeks mitte nimetatud kandidaat arvatakse reservnimekirja. Reservnimekirja võidakse kasutada sarnasteks tegevusteks ning nimekiri kehtib kaks aastat, (nt) 31. detsembrini 2010 (pikendamine on võimalik). Reservnimekirja kehtivusaega võib pikendada.

Iseseisvus ja huvide deklareerimine

Väljavalitud eksperdid määratakse teaduskomiteesse individuaalselt. Neil palutakse allkirjastada kohustuste deklaratsioon ja kord aastas ka deklaratsioon huvide kohta, mis võivad kahjustada nende sõltumatust.

Võrdsed võimalused

Euroopa Keskkonnaagentuur rakendab võrdsete võimaluste poliitikat ja on pühendunud mis tahes diskrimineerimise vältimisele.

Avalduste esitamise kord

Huvitatud kandidaatidel palutakse saata sooviavaldus elektrooniliselt, täites avalduse ja elulookirjelduse veebivormi, mis leidub alljärgnevatelt linkidelt.

Elulookirjeldus peab sisaldama kandidaadi teaduspublikatsioonide loetelu, soovitatavalt inglise keeles, ja muu erialase kogemuse kirjeldust.

Peale oma põhivaldkonna tuleb kandidaatidel märkida ära ka teine ja kolmas pädevusala, mida võidakse arvestada selleks, et tagada parem tugi Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevuse valdkondadevaheliste ja temaatiliste alade korral.

Agentuuri teaduskomitee kodukord on järgmisel veebiaadressil:

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/sc-rules-procedure.pdf

(inglise keeles).

Kui saadate avaldusvormi elektrooniliselt, pidage silmas alljärgnevat:

| 1. | avaldust saates võtke arvesse võimalikku ajavahet; |
| --- | --- |

1.

avaldust saates võtke arvesse võimalikku ajavahet;

| 2. | pärast avalduse saatmist saate automaatse vastuse; |
| --- | --- |

2.

pärast avalduse saatmist saate automaatse vastuse;

| 3. | te olete kohustatud hoidma automaatse vastuse avalduse saatmise tõendina alles; |
| --- | --- |

3.

te olete kohustatud hoidma automaatse vastuse avalduse saatmise tõendina alles;

| 4. | kui te ei saa automaatset vastust, saatke avaldus uuesti. |
| --- | --- |

4.

kui te ei saa automaatset vastust, saatke avaldus uuesti.

Agentuur soovitab saata avalduse elektroonilisel vormil.

Vastu võetakse ka tavalise posti teel laekunud avaldusi tingimusel, et ümbrikule on selgelt märgitud valdkond, millega seoses kandideeritakse.

Eri valdkondade elektrooniliste avalduste ja elulookirjelduste ingliskeelsed vormid on järgmistel veebiaadressidel:

| | 1. valdkond. Atmosfääriprotsessid, õhusaaste, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiad
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area1 |
| --- | --- |

1. valdkond. Atmosfääriprotsessid, õhusaaste, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiad

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area1

| | 2. valdkond. Bioloogiline mitmekesisus
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area2 |
| --- | --- |

2. valdkond. Bioloogiline mitmekesisus

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area2

| | 3. valdkond. Keskkonnaettevõtlus
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area3 |
| --- | --- |

3. valdkond. Keskkonnaettevõtlus

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area3

| | 4. valdkond. Ökoloogiline majandus
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area4 |
| --- | --- |

4. valdkond. Ökoloogiline majandus

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area4

| | 5. valdkond. Energia (sh leevendus- ja kohanemisstrateegiad)
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area5 |
| --- | --- |

5. valdkond. Energia (sh leevendus- ja kohanemisstrateegiad)

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area5

| | 6. valdkond. Keskkonnaajalugu
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area6 |
| --- | --- |

6. valdkond. Keskkonnaajalugu

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area6

| | 7. valdkond. Rahvusvaheline ja Euroopa keskkonnaõigus
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area7 |
| --- | --- |

7. valdkond. Rahvusvaheline ja Euroopa keskkonnaõigus

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area7

| | 8. valdkond. Magevesi (sh põhjavesi)
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area8 |
| --- | --- |

8. valdkond. Magevesi (sh põhjavesi)

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area8

| | 9. valdkond. Terviklik keskkonnamõju hindamine ja keskkonnanäitajad
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area9 |
| --- | --- |

9. valdkond. Terviklik keskkonnamõju hindamine ja keskkonnanäitajad

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area9

| | 10. valdkond. Ruumiline planeerimine ja loodusvarade majandamine
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area10 |
| --- | --- |

10. valdkond. Ruumiline planeerimine ja loodusvarade majandamine

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area10

| | 11. valdkond. Põllumajandus
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area11 |
| --- | --- |

11. valdkond. Põllumajandus

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area11

| | 12. valdkond. Maismaaökosüsteemid, sh pinnas, metsad, rohumaad
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area12 |
| --- | --- |

12. valdkond. Maismaaökosüsteemid, sh pinnas, metsad, rohumaad

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area12

| | 13. valdkond. Tänapäevased tehnoloogiad (sh nanotehnoloogiad, geenmuundatud organismid jne)
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area13 |
| --- | --- |

13. valdkond. Tänapäevased tehnoloogiad (sh nanotehnoloogiad, geenmuundatud organismid jne)

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area13

| | 14. valdkond. Transport ja keskkond
  http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area14 |
| --- | --- |

14. valdkond. Transport ja keskkond

http://www.eea.europa.eu/organisation/scientific-committee/calls/area14

Posti teel tuleb avaldus saata järgmisele aadressile:

| Personnel management group |
| --- |
| Scientific Committee Call 2008 — area (märkige siia valdkonna number, 1–14) |
| European Environment Agency |
| Kongens Nytorv 6 |
| DK-1050 Copenhagen K |

Personnel management group

Scientific Committee Call 2008 — area (märkige siia valdkonna number, 1–14)

European Environment Agency

Kongens Nytorv 6

DK-1050 Copenhagen K

Mis tahes küsimused käesoleva konkursikutse kohta palutakse kandidaatidel saata e-posti aadressil:

sc.call08-questions@eea.europa.eu

Avalduses esitatud andmeid tõendavaid dokumente võidakse nõuda hiljem.

Kõiki sooviavaldusi käsitletakse konfidentsiaalsena.

Juhime tähelepanu sellele, et agentuur ei tagasta kandidaatidele avaldusi. Agentuuri nõutud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. Kandidaatide esitatud isikuandmeid töödeldakse eesmärgil käsitleda avaldusi seoses võimaliku eelvaliku, valiku ja Euroopa Keskkonnaagentuuri liikmete ametisse määramisega.

Avalduste esitamise lõpptähtaeg

Sooviavaldused tuleb saata vastaval elektroonilisel vormil (hiljemalt 12.00 Kesk-Euroopa aja järgi) või tavalise postiga (postitempli kuupäev) eespool nimetatud aadressil hiljemalt 30. juunil 2008.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/50

---

Teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise teade

(2008/C 111/16)

| 1. | Vastavalt nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/961 (1) (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 11 lõikes 2 sätestatule teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeval, juhul kui järgmise menetluse kohaselt ei algatata nende läbivaatamist. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/961 (1) (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 11 lõikes 2 sätestatule teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeval, juhul kui järgmise menetluse kohaselt ei algatata nende läbivaatamist.

2.   Menetlus

Ühenduse tootjad võivad esitada läbivaatamise algatamiseks kirjaliku taotluse. Kõnealune taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise tagajärjel jätkuks või korduks tõenäoliselt dumping ja kahju tekitamine.

Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportivate riikide esindajatele ja ühenduse tootjatele seejärel võimalus läbivaatamistaotluses esitatud küsimusi avardada, tagasi lükata või nende kohta arvamust avaldada.

3.   Tähtaeg

Eelneva alusel võivad ühenduse tootjad esitada alates käesoleva teatise avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse aadressil: Euroopa Komisjon, Kaubanduse peadirektoraat (Üksus H-1), J-79 4/23, B-1049 Brüssel (2).

| 4. | Käesolev teade on avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

4.

Käesolev teade on avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/riigid | Meetmed | Viide | Kehtiv kuni |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Furfurüülalkohol | Hiina Rahvavabariik | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2003 (ELT L 283, 31.10.2003, lk 1) | 1.11.2008 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/riigid

Meetmed

Viide

Kehtiv kuni

Furfurüülalkohol

Hiina Rahvavabariik

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2003 (ELT L 283, 31.10.2003, lk 1)

1.11.2008

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

(2)  Faks (32-2) 295 65 05.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/51

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

(2008/C 111/17)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamise kuupäeva.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„GORGONZOLA”

EÜ nr: IT/PDO/117/0010/12.04.2002

Image KGTImage KPN

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | | Toote kirjeldus |
| — | | Geograafiline piirkond |
| — | | Päritolutõend |
| — | | Tootmismeetod |
| — | | Seos piirkonnaga |
| — | | Märgistus |
| — | | Riiklikud nõuded |
| — | | Muu |

—

Image

Toote nimetus

—

Image

Toote kirjeldus

—

Image

Geograafiline piirkond

—

Image

Päritolutõend

—

Image

Tootmismeetod

—

Image

Seos piirkonnaga

—

Image

Märgistus

—

Image

Riiklikud nõuded

—

Image

Muu

2.   Muudatus(t)e liik

| — | | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — | | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — | | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

Image

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

Image

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—

Image

Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—

Image

Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

Kirjeldus

Kehtiva spetsifikaadi kohaselt on ühe juusturatta kaal 6–13 kg, kuid eri suurusega valmistoote organoleptilisi omadusi ei ole täpsustatud.

Kõnealused organoleptilised omadused esitatakse nüüd üksikasjalikult allpool, et tarbija saaks toodet hõlpsamini ära tunda:

| — | suur juusturatas kaaluga 10–13 kg, maheda või kergelt pikantse maitsega, minimaalne laagerdusaeg 50 päeva; |
| --- | --- |

—

suur juusturatas kaaluga 10–13 kg, maheda või kergelt pikantse maitsega, minimaalne laagerdusaeg 50 päeva;

| — | keskmise suurusega juusturatas kaaluga 9–12 kg, tugeva pikantse maitsega, minimaalne laagerdusaeg 80 päeva; |
| --- | --- |

—

keskmise suurusega juusturatas kaaluga 9–12 kg, tugeva pikantse maitsega, minimaalne laagerdusaeg 80 päeva;

| — | väike juusturatas kaaluga 6–8 kg, tugeva pikantse maitsega, minimaalne laagerdusaeg 60 päeva. |
| --- | --- |

—

väike juusturatas kaaluga 6–8 kg, tugeva pikantse maitsega, minimaalne laagerdusaeg 60 päeva.

Ka juusturatta külje pikkust ja läbimõõtu kohandatakse järgmiselt, et need vastaksid tegelikule tootele:

| — | sirge külje kõrgus vähemalt 13 cm; |
| --- | --- |

—

sirge külje kõrgus vähemalt 13 cm;

| — | läbimõõt 20–32 cm. |
| --- | --- |

—

läbimõõt 20–32 cm.

Samuti peeti vajalikuks sõnaselgelt sätestada (selge tarbimisnõuandena), et koorik ei ole söödav ning nimetada selle värvust roosaks, mitte punakaks, et toote välimust täpsemalt kirjeldada.

Geograafiline piirkond

Nüüd on hõlmatud ka Varese provints, mis jäeti esmasel registreerimisel välja, hoolimata nõutavate ajalooliste dokumentide olemasolust, provintsi tüüpilisest kliimast — mis on samasugune kui asjaomases piirkonnas — ja asjaolust, et seal toodetud juustul on samad omadused kui juustul, mille tunnustamist Gorgonzolana taotleti.

Seepärast ajakohastatakse ka provintside loetelu. Loetelu ajakohastamine ei kujuta endast muudatust, sest uus haldusjaotus ei muuda tegelikku tootmispiirkonda, millele on osutatud määruses, milles Gorgonzola registreeriti kaitstud päritolunimetusena (komisjoni määrus (EÜ) nr 1107/96), vaid üksnes sellele osutamist.

Seepärast on lisatud järgmiste provintside nimed, kuid tuleb märkida, et nende territoorium oli tootmispiirkonna osa juba määruse (EÜ) nr 1107/96 alusel:

| | Biella, juba hõlmatud Vercelli provintsi osana; |
| --- | --- |

Biella, juba hõlmatud Vercelli provintsi osana;

| | Lecco, Lodi ja Monza, juba hõlmatud Milano provintsi osana; |
| --- | --- |

Lecco, Lodi ja Monza, juba hõlmatud Milano provintsi osana;

| | Verbano-Cusio-Ossola, juba hõlmatud Novara provintsi osana. |
| --- | --- |

Verbano-Cusio-Ossola, juba hõlmatud Novara provintsi osana.

Päritolutõend

Tootespetsifikaat sisaldab nüüd päritolu käsitlevat lõiku, mida varem ei olnud ette nähtud Gorgonzola-sarnaste toodete puhul, mida tunnustatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 17 alusel.

Tootmismeetod

Kehtivas spetsifikaadis ei ole märgitud, kas tuleb kasutada toorpiima või pastöriseeritud piima, ning peeti vajalikuks (sealhulgas kontrollieesmärkidel) täpsustada, et kasutada tuleb pastöriseeritud täislehmapiima. Tegelikult ongi Gorgonzolat alati nii valmistatud.

Pärast pastöriseeritud piimale osutamist on spetsifikaadis nüüd märgitud, et seda on inokuleeritud piimaensüümide ning Penicillium'i eoste ja valitud pärmide suspensiooniga.

Piimaensüümide kasutamine juuretisena tekitab juustumassi augud, mis aitavad kaasa Penicillium'i kasvule ja seega klassikalise sinakasrohelise marmorja mustri tekkele. Kõnealune märkus lisati, et välistada aukude mehaaniline tekitamine juustumassi segamisel, mis aitab küll kaasa Penicillium'i kasvule, kuid võib põhjustada Listeria-bakteriga saastumist.

Kehtivas spetsifikaadis kasutatud üldise sõnastuse asemel, mille kohaselt on laagerdusaeg kaks kuni kolm kuud, peeti vajalikuks siduda laagerdusaeg toote liigiga.

Piima maksimaalne kalgendumistemperatuur, mis on praegu 32 °C, tõsteti Gorgonzola tüüpiliste omaduste säilitamiseks 36 °C-ni. Maksimaalset kuivsoolamistemperatuuri tõsteti sellest tulenevalt samuti 20 °C-lt 24 °C-ni.

Lisaks on uues tekstis veidi alandatud ümbritseva õhu temperatuuri laagerdamise ajal: praeguselt 5–8 °C-lt 2–7 °C-ni. Seda tehti kooskõlas muude taotletavate muudatustega, mille eesmärk on aeglustada asjaomaseid biokeemilisi reaktsioone ning vältida juustu muutumist liiga teravamaitseliseks.

Uus element on märge suhtelise niiskuse taseme (85–99 %) kohta, mida toote tunnustamise aluseks olnud spetsifikaadis ei leidunud, kuid mis on sellegipoolest väga oluline.

Kehtiva spetsifikaadi lõik, milles käsitletakse kaitstud päritolunimetuse märgise kinnitamist tootele, on ümber sõnastatud, väljendamaks selgemini, et tootele kinnitatakse kaks eraldi märgist — üks tootmiskohas ja teine kurrutatud alumiiniumfooliumile, kui juust tarbimiseks turule viiakse — ning täpsustamaks, et märgiseid ei kinnitata enne, kui kontrolliasutus on veendunud, et tootel on spetsifikaadis sätestatud organoleptilised ja kvalitatiivsed omadused.

Märgistus

Selleks, et tarbija saaks teha teadliku valiku, on nüüd võimalik märgisel täpsustada, kas tegemist on mahedamaitselise või pikantse juustuga.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„GORGONZOLA”

EÜ nr: IT/PDO/117//0010/12.04.2002

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil tootespetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali — Dipartimento delle Politiche di sviluppo — Direzione generale per la Qualità dei prodotti agroalimentari |
| --- | --- |
| Aadress: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Nimi:

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali — Dipartimento delle Politiche di sviluppo — Direzione generale per la Qualità dei prodotti agroalimentari

Aadress:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Telefon:

(39) 06 481 99 68

Faks:

(39) 06 420 31 26

E-post:

qpa3@politicheagricole.gov.it

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Consorzio per la tutela del formaggio Gorgonzola |
| --- | --- |
| Aadress: | Via A. Costa, 5/c |
| I-28100 Novara |

Nimi:

Consorzio per la tutela del formaggio Gorgonzola

Aadress:

Via A. Costa, 5/c

I-28100 Novara

Telefon:

(39) 0321 62 66 13

Faks:

(39) 0321 39 09 36

E-post:

consorzio.gorgonzola@gorgonzola.it

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Klass 1.3 — juustud

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Gorgonzola”

4.2.   Kirjeldus: Gorgonzola on pehme, rasvane, kuumtöötlemata juust, mida valmistatakse üksnes täislehmapiimast.

Valmistootel on järgmised omadused:

kuju: silinderjas, lamedate otste ja sirgete külgedega;

suurus: külje miinimumkõrgus 13 cm; läbimõõt 20–32 cm;

kaal:

| — | suur juusturatas, mahe: 10–13 kg, maheda või kergelt pikantse maitsega; |
| --- | --- |

—

suur juusturatas, mahe: 10–13 kg, maheda või kergelt pikantse maitsega;

| — | keskmise suurusega juusturatas, pikantne: 9–12 kg, tugeva pikantse maitsega; |
| --- | --- |

—

keskmise suurusega juusturatas, pikantne: 9–12 kg, tugeva pikantse maitsega;

| — | väike juusturatas, pikantne: 6–8 kg, tugeva pikantse maitsega; |
| --- | --- |

—

väike juusturatas, pikantne: 6–8 kg, tugeva pikantse maitsega;

koorik: hall ja/või roosa, mittesöödav;

juustumass: ühtlane, valge või kahvatukollane, tüüpiliste rohekassiniste (marmorja mustriga) hallitusjoonekestega;

rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 48 %.

4.3.   Geograafiline piirkond: Kõnealuse juustu tootmis- ja laagerdamispiirkonda kuuluvad tervikuna järgmised provintsid:

Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Milano, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola ja Vercelli;

Alessandria: üksnes järgmised kommuunid: Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacc a, Ticineto, Borgo San Martino ja Frassineto Po.

4.4.   Päritolutõend: Tootmise iga etapp peab olema jälgitav kõigi sissetulevate ja väljaminevate ainete täpse kirjelduse abil. Sel moel ning karjakasvatajate, meiereide ja juustutootjate kontrolliasutuse hallatavate eriregistrite, tootmisregistrite ning toodetud kogustest kontrolliasutusele teatamise abil tagatakse toote jälgitavus. Vastutav kontrolliasutus jälgib toorainet hoolikalt kõigis tootmisetappides. Kontrolliasutus kontrollib kõiki registritesse kantud füüsilisi ja juriidilisi isikuid vastavalt spetsifikaadile ja kontrollikavale.

Kaitstud päritolunimetust „Gorgonzola” näitavad selgelt kaks märgist, mis tuleb kinnitada tootele tootmis- ja laagerdamiskohas, et kontrolliasutus saaks eelnevalt kontrollida, kas tootel on punktis 4.2 sätestatud kvalitatiivsed ja organoleptilised omadused.

Kaks kõnealust märgist kinnitatakse tootele järgmiselt:

üks tootmiskohas, kummalegi lamedale otsale, kus on meierei eraldusnumber vastavalt põllumajandus-, toidu- ja metsaministeeriumi volitatud tunnustatud tootjaühenduse tabelitele;

teine märgis, mis kantakse tootele siis, kui toode on omandanud tarbimiseks turule viimiseks nõutavad omadused, koosneb kurrutatud alumiiniumfooliumist, mis mähitakse ümber terve juustu või ümber horisontaalselt pooleks lõigatud juustupoole nii, et meierei eraldusnumbriga päritolumärgis jääb juustu lamedal otsal selgelt nähtavaks, ja kannab teisel küljel kurrutatud eraldusmärgist kui toote autentsuse ja jälgitavuse garantiid.

4.5.   Tootmismeetod:

Tootmine: kaitstud päritolunimetusega „Gorgonzola” juustu toodetakse järgmiselt:

tootmispiirkonnast pärit täislehmapiim pastöriseeritakse;

kalgendamine: pärast pastöriseerimist inokuleeritakse täislehmapiima piimaensüümide ning Penicillium'i eoste ja valitud pärmide suspensiooniga; seejärel lisatakse vasikalaap temperatuuril 28–36 °C;

seejärel pannakse kalgend silindrikujulistesse perforeeritud vormidesse (fasceruoli) ja juusturatta mõlemasse lamedasse otsa kinnitatakse meierei eraldusnumbriga päritolumärk;

saadud juusturatast kuivasoolatakse mitu päeva temperatuuril 18–24 °C;

laagerdamisel arenevad Gorgonzolale iseloomulikud Penicillium'i liigid ja tüved, mis tekitavad Gorgonzolale rohekassinise värvusega hallitusjoonekesed (marmorja mustri).

Laagerdamine: vähemalt 50 päeva:

suur juusturatas, mahedamaitseline: 10–13 kg, maheda või kergelt pikantse maitsega, minimaalne laagerdusaeg: 50 päeva;

keskmise suurusega juusturatas, pikantne: 9–12 kg, tugeva pikantse maitsega, minimaalne laagerdusaeg 80 päeva;

väike juusturatas, pikantne: 6–8 kg, tugeva pikantse maitsega, minimaalne laagerdusaeg 60 päeva.

Kõiki liike laagerdatakse ruumides, mille temperatuur on 2–7 °C ja niiskustase 85–99 %.

Laagerdamise käigus tehakse juustumassi mitmel korral auke, et soodustada Gorgonzolale iseloomulike Penicillium'i liikide ja tüvede arengut (marmorja mustri teke).

Pärast laagerdamist kontrollib kontrolliasutus, kas tootel on tarbimiseks turule viimiseks nõutavad omadused, ja juust pakitakse kurrutatud alumiiniumfooliumisse, millel on kurrutatud eraldusmärgis.

4.6.   Seos piirkonnaga: Looduslikud tegurid on seotud tootmispiirkonna kliimaoludega, mis võimaldavad piimalehmadele rohkelt kvaliteetset sööta ja soodustavad selliste mikrobioloogiliste mõjurite arengut, mis tagavad juustu organoleptilised omadused ja värvuse.

Inimteguritega seoses tuleb märkida, et toodet tarbitakse laialdaselt, eelkõige tänu selle kasutusele traditsioonilistes teraviljatoodetes, mis on tootmispiirkonnale tüüpilised.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | CSQA — Certificazioni S.r.l. |
| --- | --- |
| Aadress: | Via S. Gaetano, 74 |
| I-36016 Thiene (VI) |

Nimi:

CSQA — Certificazioni S.r.l.

Aadress:

Via S. Gaetano, 74

I-36016 Thiene (VI)

Telefon:

(39) 0445 36 60 94

Faks:

(39) 0445 38 26 72

E-post:

csqa@csqa.it

Kontrolliasutus täidab standardis EN 45011 sätestatud tingimusi.

4.8.   Märgistus: Juusturattad peavad kandma tunnustatud tootjaühenduse väljastatud eraldusmärgist.

Suurte mahedamaitseliste juustude ning keskmise suurusega ja väikeste pikantsete juustude etiketile võib päritolunimetuse „Gorgonzola” kõrvale või alla märkida oluliselt väiksemate tähtedega vastavalt „dolce” või „piccante”.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

Parandused

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/56 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/56

---

PARANDUSPROTOKOLL

Lissaboni lepingus, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, alla kirjutatud Lissabonis 13. detsembril 2007

(
  Euroopa Liidu Teataja C 306, 17. detsember 2007
  )

(2008/C 111/18)

Käesolevad parandused on tehtud 30. aprillil 2008. aastal Roomas alla kirjutatud parandusprotokolliga, mille hoiulevõtja on Itaalia Vabariik.

1.   EUROOPA LIIDU LEPINGUSSE JA EUROOPA ÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGUSSE TEHTAVAD MUUDATUSED

| a) | Lehekülg 14, artikkel 1, punkt 10
  Asendada:







  „1. | Liit arendab naabruses asuvate riikidega priviligeeritud suhteid ...” |
| --- | --- | --- |

a)

Lehekülg 14, artikkel 1, punkt 10

Asendada:

„1.

Liit arendab naabruses asuvate riikidega priviligeeritud suhteid ...”

järgmisega:

| „1. | Liit arendab naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid ...”. |
| --- | --- |

„1.

Liit arendab naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid ...”.

| b) | Lehekülg 32, artikkel 1, punkt 44, alapunkt b
  Asendada:

  „... artiklis 28b osutatud kriisiohjamisoperatsioonide ...”

  järgmisega:

  „... artiklis 28b osutatud kriisiohjeldusoperatsioonide ...”. |
| --- | --- |

b)

Lehekülg 32, artikkel 1, punkt 44, alapunkt b

Asendada:

„... artiklis 28b osutatud kriisiohjamisoperatsioonide ...”

järgmisega:

„... artiklis 28b osutatud kriisiohjeldusoperatsioonide ...”.

| c) | Lehekülg 42, artikkel 2, punkt 2, alapunkt a
  Asendada:







  „a) | asendatakse sõna „ühendus” ja sõnad „Euroopa Ühendus” sõnaga „liit”, sõnad „Euroopa ühendused” sõnadega „Euroopa Liit”, välja arvatud artikli 299 lõike 6 punkt c, mis nummerdatakse ümber artikli 311a lõike 5 punktiks c. Artikli 136 esimese lõigu osas kohaldatakse eelnevat muudatust vaid sõna „ühendus” suhtes;” |
| --- | --- | --- |

c)

Lehekülg 42, artikkel 2, punkt 2, alapunkt a

Asendada:

„a)

asendatakse sõna „ühendus” ja sõnad „Euroopa Ühendus” sõnaga „liit”, sõnad „Euroopa ühendused” sõnadega „Euroopa Liit”, välja arvatud artikli 299 lõike 6 punkt c, mis nummerdatakse ümber artikli 311a lõike 5 punktiks c. Artikli 136 esimese lõigu osas kohaldatakse eelnevat muudatust vaid sõna „ühendus” suhtes;”

järgmisega:

| „a) | asendatakse sõna „ühendus” ja sõnad „Euroopa Ühendus” sõnaga „liit”, sõnad „Euroopa ühendused” sõnadega „Euroopa Liit”. Artikli 136 esimese lõigu osas kohaldatakse eelnevat muudatust vaid sõna „ühendus” suhtes;”. |
| --- | --- |

„a)

asendatakse sõna „ühendus” ja sõnad „Euroopa Ühendus” sõnaga „liit”, sõnad „Euroopa ühendused” sõnadega „Euroopa Liit”. Artikli 136 esimese lõigu osas kohaldatakse eelnevat muudatust vaid sõna „ühendus” suhtes;”.

| d) | Lehekülg 44, artikkel 2, punkt 6, viies taane
  Asendada:







  „– | artikli 255 lõige 3, mis muudetakse artikli 16a kolmandaks lõiguks” |
| --- | --- | --- |

d)

Lehekülg 44, artikkel 2, punkt 6, viies taane

Asendada:

„–

artikli 255 lõige 3, mis muudetakse artikli 16a kolmandaks lõiguks”

järgmisega:

| „– | artikli 255 lõige 3, mis muudetakse artikli 16a lõike 3 kolmandaks lõiguks”. |
| --- | --- |

„–

artikli 255 lõige 3, mis muudetakse artikli 16a lõike 3 kolmandaks lõiguks”.

| e) | Lehekülg 44, artikkel 2, punkt 7, teine lõik, neljas taane
  Teise lõigu neljas taane („– artikli 231 teine lõik”) jäetakse välja. |
| --- | --- |

e)

Lehekülg 44, artikkel 2, punkt 7, teine lõik, neljas taane

Teise lõigu neljas taane („– artikli 231 teine lõik”) jäetakse välja.

| f) | Lehekülg 45, artikkel 2, punkt 8, teine taane
  Asendada:







  „– | artikkel 97b:” |
| --- | --- | --- |

f)

Lehekülg 45, artikkel 2, punkt 8, teine taane

Asendada:

„–

artikkel 97b:”

järgmisega:

| „– | artikkel 4, mis muudetakse artikliks 97b:”. |
| --- | --- |

„–

artikkel 4, mis muudetakse artikliks 97b:”.

| g) | Lehekülg 69, artikkel 2, punkt 70
  Asendada:

  „..., samuti transpordiobjektide kasutust.”

  järgmisega:

  „..., samuti transpordiobjektide haldamist.” |
| --- | --- |

g)

Lehekülg 69, artikkel 2, punkt 70

Asendada:

„..., samuti transpordiobjektide kasutust.”

järgmisega:

„..., samuti transpordiobjektide haldamist.”

| h) | Lehekülg 71, artikkel 2, punkt 84, lisatav artikkel 97a, esimene lõik
  Asendada:

  „..., mis tagaksid intellektuaalomandi kaitse ühetaolise kaitse kogu liidus, ning kogu liitu hõlmava tsentraliseeritud loa andmise, koordineerimise ja järelevalve korra.”

  järgmisega:

  „..., mis tagaksid intellektuaalomandi õiguste ühetaolise kaitse kogu liidus, ning kogu liitu hõlmava tsentraliseeritud loa andmise, koordineerimise ja järelevalve korra.” |
| --- | --- |

h)

Lehekülg 71, artikkel 2, punkt 84, lisatav artikkel 97a, esimene lõik

Asendada:

„..., mis tagaksid intellektuaalomandi kaitse ühetaolise kaitse kogu liidus, ning kogu liitu hõlmava tsentraliseeritud loa andmise, koordineerimise ja järelevalve korra.”

järgmisega:

„..., mis tagaksid intellektuaalomandi õiguste ühetaolise kaitse kogu liidus, ning kogu liitu hõlmava tsentraliseeritud loa andmise, koordineerimise ja järelevalve korra.”

| i) | Lehekülg 74, artikkel 2, punkt 97, lisatav artikkel
  Asendada:

  „ARTIKKEL 11a”

  järgmisega:

  „ARTIKKEL 111a”. |
| --- | --- |

i)

Lehekülg 74, artikkel 2, punkt 97, lisatav artikkel

Asendada:

„ARTIKKEL 11a”

järgmisega:

„ARTIKKEL 111a”.

| j) | Lehekülg 78, artikkel 2, punkt 102, alapunkt c, alajaotis i
  Asendada:

  „... sõnadega „Kui vastavalt lõikes 2 sätestatud menetlusele on otsustatud erand tühistada, ...”;”

  järgmisega:

  „... sõnadega „Kui vastavalt lõikes 2 sätestatud menetlusele on otsustatud erand kehtetuks tunnistada, ...”;”. |
| --- | --- |

j)

Lehekülg 78, artikkel 2, punkt 102, alapunkt c, alajaotis i

Asendada:

„... sõnadega „Kui vastavalt lõikes 2 sätestatud menetlusele on otsustatud erand tühistada, ...”;”

järgmisega:

„... sõnadega „Kui vastavalt lõikes 2 sätestatud menetlusele on otsustatud erand kehtetuks tunnistada, ...”;”.

| k) | Lehekülg 83, artikkel 2, punkt 126, alapunkt b
  Asendada:







  „b) | esimese taande esimene lause algab sõnadega „võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu ...” ja teine lause jäetakse välja;” |
| --- | --- | --- |

k)

Lehekülg 83, artikkel 2, punkt 126, alapunkt b

Asendada:

„b)

esimese taande esimene lause algab sõnadega „võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu ...” ja teine lause jäetakse välja;”

järgmisega:

| „b) | esimese taande esimene lause algab sõnadega „võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu ...”, sõna „komitee” järele lisatakse sõna „vastu” ja teine lause jäetakse välja;”. |
| --- | --- |

„b)

esimese taande esimene lause algab sõnadega „võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu ...”, sõna „komitee” järele lisatakse sõna „vastu” ja teine lause jäetakse välja;”.

| l) | Lehekülg 83, artikkel 2, punkt 127, alapunkt d, alajaotis iii
  Asendada:







  „iii) | lisatakse järgmine uus punkt c:






  „c) | meetmeid, millega kehtestatakse ravimitele ja meditsiiniseadmetele kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded;”” |
| --- | --- | --- | --- |

l)

Lehekülg 83, artikkel 2, punkt 127, alapunkt d, alajaotis iii

Asendada:

„iii)

lisatakse järgmine uus punkt c:

„c)

meetmeid, millega kehtestatakse ravimitele ja meditsiiniseadmetele kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded;””

järgmisega:

| „iii) | lisatakse järgmine uus punkt c:






  „c) | meetmeid, millega kehtestatakse ravimitele ja meditsiiniseadmetele kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded.””. |
| --- | --- | --- |

„iii)

lisatakse järgmine uus punkt c:

„c)

meetmeid, millega kehtestatakse ravimitele ja meditsiiniseadmetele kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded.””.

| m) | Lehekülg 85, artikkel 2, punkt 136, alapunkt a
  Asendada:







  „„1. | Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus toimub teadlaste, teadusliku teabe ning tehnoloogia vaba ringlus, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut, samal ajal edendades kõiki neid teadusuuringuid, mida peetakse vajalikuks aluslepingute teiste peatükkide põhjal.”;” |
| --- | --- | --- |

m)

Lehekülg 85, artikkel 2, punkt 136, alapunkt a

Asendada:

„„1.

Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus toimub teadlaste, teadusliku teabe ning tehnoloogia vaba ringlus, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut, samal ajal edendades kõiki neid teadusuuringuid, mida peetakse vajalikuks aluslepingute teiste peatükkide põhjal.”;”

järgmisega:

| „„1. | Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut, samal ajal edendades kõiki neid teadusuuringuid, mida peetakse vajalikuks aluslepingute teiste peatükkide põhjal.”;”. |
| --- | --- |

„„1.

Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut, samal ajal edendades kõiki neid teadusuuringuid, mida peetakse vajalikuks aluslepingute teiste peatükkide põhjal.”;”.

| n) | Lehekülg 109, artikkel 2, punkt 214, alapunkt c
  Asendada:

  „„... isiklikult puudutava üksikakti vastu ning üldkohaldatava akti vastu, mis puudutab teda otseselt ja ei sisalda rakendusmeetmeid.”;”

  järgmisega:

  „„... isiklikult puudutava akti vastu ning üldkohaldatava akti vastu, mis puudutab teda otseselt ja ei sisalda rakendusmeetmeid.”;” |
| --- | --- |

n)

Lehekülg 109, artikkel 2, punkt 214, alapunkt c

Asendada:

„„... isiklikult puudutava üksikakti vastu ning üldkohaldatava akti vastu, mis puudutab teda otseselt ja ei sisalda rakendusmeetmeid.”;”

järgmisega:

„„... isiklikult puudutava akti vastu ning üldkohaldatava akti vastu, mis puudutab teda otseselt ja ei sisalda rakendusmeetmeid.”;”

| o) | Lehekülg 111, artikkel 2, punkt 224
  Asendada:

  „Olenemata artikli 230 viiendas lõigus ettenähtud tähtaja möödumisest, ...”

  järgmisega:

  „Olenemata artikli 230 kuuendas lõigus ettenähtud tähtaja möödumisest, ...”. |
| --- | --- |

o)

Lehekülg 111, artikkel 2, punkt 224

Asendada:

„Olenemata artikli 230 viiendas lõigus ettenähtud tähtaja möödumisest, ...”

järgmisega:

„Olenemata artikli 230 kuuendas lõigus ettenähtud tähtaja möödumisest, ...”.

| p) | Lehekülg 112, artikkel 2, punkt 231
  Lisatakse järgmine punkt d:






  „d) | lõikeks 7 ümber nummerdatud lõikest 8 jäetakse välja sõnad „sama häälteenamusega” ning viimane lause sõnastatakse ümber järgmiselt: | „Ta määrab kõik väljamaksed, mida tehakse töötasu asemel.”” |
| --- | --- | --- | --- |

p)

Lehekülg 112, artikkel 2, punkt 231

Lisatakse järgmine punkt d:

„d)

lõikeks 7 ümber nummerdatud lõikest 8 jäetakse välja sõnad „sama häälteenamusega” ning viimane lause sõnastatakse ümber järgmiselt:

„Ta määrab kõik väljamaksed, mida tehakse töötasu asemel.””

| q) | Lehekülg 113, artikkel 2, punkt 234, sissejuhatav lause
  Asendada:

  „Artikli 249 ette lisatakse 1. jaotis:”

  järgmisega:

  „Artikli 249 ette lisatakse 1. jagu:”. |
| --- | --- |

q)

Lehekülg 113, artikkel 2, punkt 234, sissejuhatav lause

Asendada:

„Artikli 249 ette lisatakse 1. jaotis:”

järgmisega:

„Artikli 249 ette lisatakse 1. jagu:”.

| r) | Lehekülg 127, artikkel 2, punkt 274 (artikkel 279b, esimene lause)
  Asendada:

  „Käesolevas peatükis osutatud ...”

  järgmisega:

  „Käesolevas jaotises osutatud ...”. |
| --- | --- |

r)

Lehekülg 127, artikkel 2, punkt 274 (artikkel 279b, esimene lause)

Asendada:

„Käesolevas peatükis osutatud ...”

järgmisega:

„Käesolevas jaotises osutatud ...”.

2.   EUROOPA LIIDU LEPINGULE, EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGULE JA VAJADUSEL EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGULE LISATAVAD PROTOKOLLID

Lehekülg 153, protokoll Euroopa Liidu lepingu artikliga 28a loodud alalise struktureeritud koostöö kohta, kolmas põhjendus, viimane lause

Asendada:

„..., et nende kohustuste täitmisel kasutatakse liikmesriikide vahendeid kooskõlas „ühtsete jõudude” põhimõttega;”

järgmisega:

„..., et nende kohustuste täitmisel kasutatakse liikmesriikide sõjalisi võimeid kooskõlas „ühtsete jõudude” põhimõttega;”.

3.   LISSABONI LEPINGULE LISATUD PROTOKOLLID

| a) | Lehekülg 165, ainus artikkel, pealkiri
  Asendada:

  „Ainus artikkel”

  järgmisega:

  „Artikkel 1”. |
| --- | --- |

a)

Lehekülg 165, ainus artikkel, pealkiri

Asendada:

„Ainus artikkel”

järgmisega:

„Artikkel 1”.

| b) | Lehekülg 166, ainus artikkel, punkt 4, alapunkt b
  Lisatakse järgmine uus teine taane:
  „– artikkel 7” („käesoleva lepingu” teistkordsel mainimisel). |
| --- | --- |

b)

Lehekülg 166, ainus artikkel, punkt 4, alapunkt b

Lisatakse järgmine uus teine taane:

„– artikkel 7” („käesoleva lepingu” teistkordsel mainimisel).

| c) | Lehekülg 168, ainus artikkel, punkt 5, alapunkt a, kuues taane
  Asendada:







  „– | artikkel 43.2, mis on ümber nummerdatud artikliks 42.2;” |
| --- | --- | --- |

c)

Lehekülg 168, ainus artikkel, punkt 5, alapunkt a, kuues taane

Asendada:

„–

artikkel 43.2, mis on ümber nummerdatud artikliks 42.2;”

järgmisega:

| „– | artikkel 43.2, mis on ümber nummerdatud artikliks 42.2 (artikli viite ette lisatakse „nimetatud lepingu”);”). |
| --- | --- |

„–

artikkel 43.2, mis on ümber nummerdatud artikliks 42.2 (artikli viite ette lisatakse „nimetatud lepingu”);”).

| d) | Lehekülg 168, ainus artikkel, punkt 7, sissejuhatav lause
  Asendada:

  „Järgmistes protokollides lisatakse sõna „nõukogu” juurde sõna „lihthäälteenamusega”:”

  järgmisega:

  „Järgmistes protokollides lisatakse sõna „nõukogu” juurde sõna „lihthäälteenamusega”, kohandades vastavalt lause struktuuri:”. |
| --- | --- |

d)

Lehekülg 168, ainus artikkel, punkt 7, sissejuhatav lause

Asendada:

„Järgmistes protokollides lisatakse sõna „nõukogu” juurde sõna „lihthäälteenamusega”:”

järgmisega:

„Järgmistes protokollides lisatakse sõna „nõukogu” juurde sõna „lihthäälteenamusega”, kohandades vastavalt lause struktuuri:”.

| e) | Lehekülg 171, ainus artikkel, punkt 10, alapunkt p
  Asendada:

  „... viitega artikli 249c lõike 2 punktile b) ning viide artiklile 11a asendatakse viitega artikli 280f lõikele 1. Teisest lõigust jäetakse välja sõnad „või Euroopa Keskpank”;”

  järgmisega:

  „... viitega artikli 249c lõikele 2 ning punktis b) asendatakse viide artiklile 11a viitega artikli 280f lõikele 1. Teisest lõigust jäetakse välja sõnad „või Euroopa Keskpank”;”. |
| --- | --- |

e)

Lehekülg 171, ainus artikkel, punkt 10, alapunkt p

Asendada:

„... viitega artikli 249c lõike 2 punktile b) ning viide artiklile 11a asendatakse viitega artikli 280f lõikele 1. Teisest lõigust jäetakse välja sõnad „või Euroopa Keskpank”;”

järgmisega:

„... viitega artikli 249c lõikele 2 ning punktis b) asendatakse viide artiklile 11a viitega artikli 280f lõikele 1. Teisest lõigust jäetakse välja sõnad „või Euroopa Keskpank”;”.

| f) | Lehekülg 172, ainus artikkel, punkt 11, alapunkt i, alajaotis i
  Asendada:







  „i) | artiklisse 10.1 lisatakse sõna riikide ette sõna „nende” ja sõna „juhatajatest” järele sõnad „..., mille rahaühik on euro”;” |
| --- | --- | --- |

f)

Lehekülg 172, ainus artikkel, punkt 11, alapunkt i, alajaotis i

Asendada:

„i)

artiklisse 10.1 lisatakse sõna riikide ette sõna „nende” ja sõna „juhatajatest” järele sõnad „..., mille rahaühik on euro”;”

järgmisega:

| „i) | artiklisse 10.1 lisatakse sõna „riikide” ette sõna „nende” ja sõna „juhatajatest” järele sõnad „..., mille rahaühik on euro”;”. |
| --- | --- |

„i)

artiklisse 10.1 lisatakse sõna „riikide” ette sõna „nende” ja sõna „juhatajatest” järele sõnad „..., mille rahaühik on euro”;”.

| g) | Lehekülg 174, ainus artikkel, punkt 11, alapunkt v
  Asendada:

  „... ning sõnad „kvalifitseeritud häälteenamisega” jäetakse välja;”

  järgmisega:

  „... ning sõnad „kvalifitseeritud häälteenamusega”;”. |
| --- | --- |

g)

Lehekülg 174, ainus artikkel, punkt 11, alapunkt v

Asendada:

„... ning sõnad „kvalifitseeritud häälteenamisega” jäetakse välja;”

järgmisega:

„... ning sõnad „kvalifitseeritud häälteenamusega”;”.

| h) | Lehekülg 174, ainus artikkel, punkt 11, alapunkt aa
  Asendada:







  „aa) | artikliks 49 ümber nummerdatud artiklis 52 lisatakse sõnade „Pärast vahetuskursside lõplikku kindlaksmääramist ...” järele sõnad „vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 116a lõikele 3 ...”;” |
| --- | --- | --- |

h)

Lehekülg 174, ainus artikkel, punkt 11, alapunkt aa

Asendada:

„aa)

artikliks 49 ümber nummerdatud artiklis 52 lisatakse sõnade „Pärast vahetuskursside lõplikku kindlaksmääramist ...” järele sõnad „vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 116a lõikele 3 ...”;”

järgmisega:

| „aa) | artikliks 49 ümber nummerdatud artikli 52 pealkirjas asendatakse sõnad „Ühenduse valuutade ja pangatähtede” sõnadega „Liikmesriikide valuutade ja pangatähtede” ja artikli sees lisatakse sõnade „Pärast vahetuskursside lõplikku kindlaksmääramist ...” järele sõnad „vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 117a lõikele 3 ...”;”. |
| --- | --- |

„aa)

artikliks 49 ümber nummerdatud artikli 52 pealkirjas asendatakse sõnad „Ühenduse valuutade ja pangatähtede” sõnadega „Liikmesriikide valuutade ja pangatähtede” ja artikli sees lisatakse sõnade „Pärast vahetuskursside lõplikku kindlaksmääramist ...” järele sõnad „vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 117a lõikele 3 ...”;”.

| i) | Lehekülg 175, ainus artikkel, punkt 12, alapunkt f, alajaotis ii
  Asendada:







  „ii) | lõike 3 esimesest lõigust jäetakse sõnad „laenuandjate vastu.” välja ja teisest lõigust jäetakse välja sõnad „ja sellises valuutas, mida pank vajab asjaomaste kohustuste täitmiseks.”;” |
| --- | --- | --- |

i)

Lehekülg 175, ainus artikkel, punkt 12, alapunkt f, alajaotis ii

Asendada:

„ii)

lõike 3 esimesest lõigust jäetakse sõnad „laenuandjate vastu.” välja ja teisest lõigust jäetakse välja sõnad „ja sellises valuutas, mida pank vajab asjaomaste kohustuste täitmiseks.”;”

järgmisega:

| „ii) | lõike 3 esimesest lõigust jäetakse sõnad „laenuandjate vastu.” välja ja teisest lõigust jäetakse välja sõnad „ja sellises valuutas, mida pank vajab kõnealuste kohustuste täitmiseks.”;”. |
| --- | --- |

„ii)

lõike 3 esimesest lõigust jäetakse sõnad „laenuandjate vastu.” välja ja teisest lõigust jäetakse välja sõnad „ja sellises valuutas, mida pank vajab kõnealuste kohustuste täitmiseks.”;”.

| j) | Lehekülg 178, ainus artikkel, punkt 12, alapunkt t
  Asendada:







  „t) | artikliks 23 ümber nummerdatud artikli 25 lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad „õigus kanda oma vara ühe liikmesriigi vääringust” sõnadega „õigus üle kanda oma vara selle liikmesriigi vääringus, mille rahaühik ei ole euro” ja lõikes 2 lisatakse sõnade „liikmesriigi vääringust” järele sõnad „, mille rahaühik ei ole euro,”; lõike 1 esimesest lausest jäetakse sõnad „teise liikmesriigi vääringusse” välja, lõikes 3 asendatakse ...;” |
| --- | --- | --- |

j)

Lehekülg 178, ainus artikkel, punkt 12, alapunkt t

Asendada:

„t)

artikliks 23 ümber nummerdatud artikli 25 lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad „õigus kanda oma vara ühe liikmesriigi vääringust” sõnadega „õigus üle kanda oma vara selle liikmesriigi vääringus, mille rahaühik ei ole euro” ja lõikes 2 lisatakse sõnade „liikmesriigi vääringust” järele sõnad „, mille rahaühik ei ole euro,”; lõike 1 esimesest lausest jäetakse sõnad „teise liikmesriigi vääringusse” välja, lõikes 3 asendatakse ...;”

järgmisega:

| „t) | artikliks 23 ümber nummerdatud artikli 25 lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad „õigus kanda oma vara ühe liikmesriigi vääringust teise liikmesriigi vääringusse” sõnadega „õigus üle kanda oma vara selle liikmesriigi vääringus, mille rahaühik ei ole euro” ja lõikes 2 lisatakse sõnade „liikmesriigi vääringust” järele sõnad „, mille rahaühik ei ole euro,”; lõikes 3 asendatakse ...;”. |
| --- | --- |

„t)

artikliks 23 ümber nummerdatud artikli 25 lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad „õigus kanda oma vara ühe liikmesriigi vääringust teise liikmesriigi vääringusse” sõnadega „õigus üle kanda oma vara selle liikmesriigi vääringus, mille rahaühik ei ole euro” ja lõikes 2 lisatakse sõnade „liikmesriigi vääringust” järele sõnad „, mille rahaühik ei ole euro,”; lõikes 3 asendatakse ...;”.

| k) | Lehekülg 179, ainus artikkel, punkt 12, alapunkt x, asendav artikkel 28, lõige 4
  Asendada:

  „4.   Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide PROTOKOLLI kohaldatakse lõikes 1 osutatud asutuste suhtes juhul, kui nad on asutatud ühenduse õiguse alusel, ...”

  järgmisega:

  „4.   Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli kohaldatakse lõikes 1 osutatud asutuste suhtes juhul, kui nad on asutatud liidu õiguse alusel, ...”. |
| --- | --- |

k)

Lehekülg 179, ainus artikkel, punkt 12, alapunkt x, asendav artikkel 28, lõige 4

Asendada:

„4.   Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide PROTOKOLLI kohaldatakse lõikes 1 osutatud asutuste suhtes juhul, kui nad on asutatud ühenduse õiguse alusel, ...”

järgmisega:

„4.   Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli kohaldatakse lõikes 1 osutatud asutuste suhtes juhul, kui nad on asutatud liidu õiguse alusel, ...”.

| l) | Lehekülg 179, ainus artikkel, punkt 12, alapunkt x, asendav artikkel 28, lõige 6
  Asendada:

  „6.   Juhatajate nõukogu võib ühehäälselt otsustada lubada ühenduse õiguse alusel ...”

  järgmisega:

  „6.   Juhatajate nõukogu võib ühehäälselt otsustada lubada liidu õiguse alusel ...”. |
| --- | --- |

l)

Lehekülg 179, ainus artikkel, punkt 12, alapunkt x, asendav artikkel 28, lõige 6

Asendada:

„6.   Juhatajate nõukogu võib ühehäälselt otsustada lubada ühenduse õiguse alusel ...”

järgmisega:

„6.   Juhatajate nõukogu võib ühehäälselt otsustada lubada liidu õiguse alusel ...”.

| m) | Lehekülg 179, ainus artikkel, punkt 13, alapunkt a
  Asendada:







  „a) | protokolli pealkiri ja preambul asendatakse järgmisega: „Protokoll Euroopa ühenduste institutsioonide ning teatud organite, asutuste ja talituste asukoha kohta” ...;” |
| --- | --- | --- |

m)

Lehekülg 179, ainus artikkel, punkt 13, alapunkt a

Asendada:

„a)

protokolli pealkiri ja preambul asendatakse järgmisega: „Protokoll Euroopa ühenduste institutsioonide ning teatud organite, asutuste ja talituste asukoha kohta” ...;”

järgmisega:

| „a) | protokolli pealkiri ja preambul asendatakse järgmisega: „Protokoll Euroopa Liidu institutsioonide ning teatud organite, asutuste ja talituste asukoha kohta” ...”. |
| --- | --- |

„a)

protokolli pealkiri ja preambul asendatakse järgmisega: „Protokoll Euroopa Liidu institutsioonide ning teatud organite, asutuste ja talituste asukoha kohta” ...”.

| n) | Lehekülg 180, ainus artikkel, punkt 14, alapunkt a
  Asendada:

  „... Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 191 ja sõnad „asjaomastel ühendustel ...”;”

  järgmisega:

  „... Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 191 ja sõnad „kõnealustel ühendustel ....”;”. |
| --- | --- |

n)

Lehekülg 180, ainus artikkel, punkt 14, alapunkt a

Asendada:

„... Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 191 ja sõnad „asjaomastel ühendustel ...”;”

järgmisega:

„... Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 191 ja sõnad „kõnealustel ühendustel ....”;”.

| o) | Lehekülg 180, ainus artikkel, punkt 14, alapunkt f
  Asendada:

  „... sõnadega „Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste institutsioonidega määrusega ...”;”

  järgmisega:

  „... sõnadega „Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste institutsioonidega määruste abil ...”;”. |
| --- | --- |

o)

Lehekülg 180, ainus artikkel, punkt 14, alapunkt f

Asendada:

„... sõnadega „Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste institutsioonidega määrusega ...”;”

järgmisega:

„... sõnadega „Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste institutsioonidega määruste abil ...”;”.

| p) | Lehekülg 180, ainus artikkel, punkt 15, alapunkt b
  Asendada:







  „b) | esimeses põhjenduses asendatakse sõnad „... otsuseid langetades üleminekul majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi ...” sõnadega „, tehes otsuseid liikmesriikide, mille suhtes on kehtestatud erand, erandite kaotamiseks”;” |
| --- | --- | --- |

p)

Lehekülg 180, ainus artikkel, punkt 15, alapunkt b

Asendada:

„b)

esimeses põhjenduses asendatakse sõnad „... otsuseid langetades üleminekul majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi ...” sõnadega „, tehes otsuseid liikmesriikide, mille suhtes on kehtestatud erand, erandite kaotamiseks”;”

järgmisega:

| „b) | esimeses põhjenduses asendatakse sõnad „... artikli 121 lõikes 1 nimetatud lähenemiskriteeriumid, millest ühendus juhindub otsuseid langetades üleminekul majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi ...” sõnadega „... artiklis 117a nimetatud lähenemiskriteeriumid, millest liit juhindub, tehes otsuseid liikmesriikide, mille suhtes on kehtestatud erand, erandite kaotamiseks” ning sõnad „käesoleva lepingu” asendatakse sõnadega „Euroopa Liidu toimimise lepingu”.” |
| --- | --- |

„b)

esimeses põhjenduses asendatakse sõnad „... artikli 121 lõikes 1 nimetatud lähenemiskriteeriumid, millest ühendus juhindub otsuseid langetades üleminekul majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi ...” sõnadega „... artiklis 117a nimetatud lähenemiskriteeriumid, millest liit juhindub, tehes otsuseid liikmesriikide, mille suhtes on kehtestatud erand, erandite kaotamiseks” ning sõnad „käesoleva lepingu” asendatakse sõnadega „Euroopa Liidu toimimise lepingu”.”

| q) | Lehekülg 182, ainus artikkel, punkt 17, alapunkt d
  Asendada:







  „d) | punktiks 2 ümber nummerdatud punktis 4 asendatakse viide artiklile 22 viitega Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 117a.” |
| --- | --- | --- |

q)

Lehekülg 182, ainus artikkel, punkt 17, alapunkt d

Asendada:

„d)

punktiks 2 ümber nummerdatud punktis 4 asendatakse viide artiklile 22 viitega Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 117a.”

järgmisega:

| „d) | punktiks 2 ümber nummerdatud punktis 4 asendatakse viide artikli 122 lõikele 2 viitega Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 117a.” |
| --- | --- |

„d)

punktiks 2 ümber nummerdatud punktis 4 asendatakse viide artikli 122 lõikele 2 viitega Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 117a.”

| r) | Lehekülg 183, ainus artikkel, punkt 18, alapunkt b, alajaotis vi
  Asendada:

  „„... nagu ka Euroopa Liidu liikmeks olevate Põhjamaadele,”;”

  järgmisega:

  „„... nagu ka Euroopa Liidu liikmeks olevatele Põhjamaadele,”;”. |
| --- | --- |

r)

Lehekülg 183, ainus artikkel, punkt 18, alapunkt b, alajaotis vi

Asendada:

„„... nagu ka Euroopa Liidu liikmeks olevate Põhjamaadele,”;”

järgmisega:

„„... nagu ka Euroopa Liidu liikmeks olevatele Põhjamaadele,”;”.

| s) | Lehekülg 193, ainus artikkel, punkt 27
  Asendada:







  „27) | Protokolli Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohta tekstis ...” |
| --- | --- | --- |

s)

Lehekülg 193, ainus artikkel, punkt 27

Asendada:

„27)

Protokolli Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohta tekstis ...”

järgmisega:

| „27) | Protokolli Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohta preambulis asendatakse viide artikli 17 lõike 1 teise lõigu ja lõike 3 kohta viitega artikli 28A lõikele 2 ning tekstis ...”. |
| --- | --- |

„27)

Protokolli Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohta preambulis asendatakse viide artikli 17 lõike 1 teise lõigu ja lõike 3 kohta viitega artikli 28A lõikele 2 ning tekstis ...”.

| t) | Lehekülg 194, ainus artikkel
  Lisatakse järgmine punkt:
  „LISAD






  34) | I lisa 22. rühma rubriikide ex 22.08, ex 22.09 tootekirjeldusest jäetakse välja sõna „asutamislepingu”.” |
| --- | --- | --- |

t)

Lehekülg 194, ainus artikkel

Lisatakse järgmine punkt:

„LISAD

34)

I lisa 22. rühma rubriikide ex 22.08, ex 22.09 tootekirjeldusest jäetakse välja sõna „asutamislepingu”.”

4.   LISSABONI LEPINGU ARTIKLIS 5 OSUTATUD VASTAVUSTABEL

Euroopa Liidu leping

Lehekülg 206, Euroopa Liidu lepingu varasem numeratsioon

Asendada:

„Artikkel 47 (ümber paigutatud)”

järgmisega:

„Artikkel 47 (asendatud)”.

Euroopa Liidu toimimise leping

| a) | Lehekülg 214, Euroopa Ühenduse asutamislepingu varasem numeratsioon, artikli 63 punkte 1 ja 2 ning artikli 64 lõiget 2 käsitlev joonealune märkus
  Asendada:

  „EÜ asutamislepingu artikli 63 punktid 1 ja 2 asendatakse ELTLi artikli 63 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 64 lõige 2 asendatakse ELTLi artikli 63 lõikega 3.”

  järgmisega:

  „EÜ asutamislepingu artikli 63 punktid 1 ja 2 asendatakse ELTLi artikli 63 lõigetega 1 ja 2 (ümber nummerdatud artikliks 78) ning artikli 64 lõige 2 asendatakse ELTLi artikli 63 lõikega 3 (ümber nummerdatud artikliks 78).” |
| --- | --- |

a)

Lehekülg 214, Euroopa Ühenduse asutamislepingu varasem numeratsioon, artikli 63 punkte 1 ja 2 ning artikli 64 lõiget 2 käsitlev joonealune märkus

Asendada:

„EÜ asutamislepingu artikli 63 punktid 1 ja 2 asendatakse ELTLi artikli 63 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 64 lõige 2 asendatakse ELTLi artikli 63 lõikega 3.”

järgmisega:

„EÜ asutamislepingu artikli 63 punktid 1 ja 2 asendatakse ELTLi artikli 63 lõigetega 1 ja 2 (ümber nummerdatud artikliks 78) ning artikli 64 lõige 2 asendatakse ELTLi artikli 63 lõikega 3 (ümber nummerdatud artikliks 78).”

| b) | Lehekülg 228, Euroopa Liidu toimimise lepingu uus numeratsioon, Artikkel 113 (ümber paigutatud)
  Asendada:

  „Artikkel 294”

  järgmisega:

  „Artikkel 284”. |
| --- | --- |

b)

Lehekülg 228, Euroopa Liidu toimimise lepingu uus numeratsioon, Artikkel 113 (ümber paigutatud)

Asendada:

„Artikkel 294”

järgmisega:

„Artikkel 284”.

| c) | Lehekülg 229, Euroopa Ühenduse asutamislepingu varasem numeratsioon, artiklit 178 käsitlev joonealune märkus
  Asendada:

  „Sisu asendatakse ELTLi artikli 188d lõike 1 teise lõigu teise lausega.”

  järgmisega:

  „Sisu asendatakse ELTLi artikli 188d lõike 1 teise lõigu teise lausega (ümber nummerdatud artikliks 208).” |
| --- | --- |

c)

Lehekülg 229, Euroopa Ühenduse asutamislepingu varasem numeratsioon, artiklit 178 käsitlev joonealune märkus

Asendada:

„Sisu asendatakse ELTLi artikli 188d lõike 1 teise lõigu teise lausega.”

järgmisega:

„Sisu asendatakse ELTLi artikli 188d lõike 1 teise lõigu teise lausega (ümber nummerdatud artikliks 208).”

---