# Az Európai Unió C 109/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 109 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. április 30. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 109

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. április 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 109/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 109/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 109/02 | Euro-átváltási árfolyamok | 2 |
| 2008/C 109/03 | A Bizottság közleménye a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtásának keretében a szerkezetátalakítási támogatásra a 2008/2009-es gazdasági évben a becslések szerint rendelkezésre álló pénzügyi forrásokról | 3 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 109/04 | A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása | 4 |
| 2008/C 109/05 | A Bizottság közleménye a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  ) | 8 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 109/02

Euro-átváltási árfolyamok

2

2008/C 109/03

A Bizottság közleménye a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtásának keretében a szerkezetátalakítási támogatásra a 2008/2009-es gazdasági évben a becslések szerint rendelkezésre álló pénzügyi forrásokról

3

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 109/04

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

4

2008/C 109/05

A Bizottság közleménye a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  )

1

8

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 109/06 | Pályázati felhívás – EACEA/10/08 – 4.5 akció – Pályázati felhívás a fiatalok és az ifjúságsegítő szakemberek tájékoztatását célzó tevékenységeket támogató projektekre – Cselekvő ifjúság program | 13 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 109/07 | Állami támogatás – Dánia – Állami támogatás C 5/08 (ex NN 58/07) – Az Aarhus Lufthavn A/S által a Ryanair számára jogellenes rendszer keretében nyújtott támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 15 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Tanács |
| 2008/C 109/08 | Értesítés azon személyek/csoportok/szervezetek számára, akikkel és amelyekkel a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és megerősítéséről, valamint a 817/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 194/2008/EK tanácsi rendelet 11. és 15. cikkében említett listák kiegészülnek, a 385/2008/EK bizottsági rendelet alapján | 23 |
| 2008/C 109/09 | Értesítés a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK tanácsi rendelet 2. cikke (3) bekezdésében meghatározott listán szereplő személyek, csoportok és szervezetek számára | 25 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 109/06

Pályázati felhívás – EACEA/10/08 – 4.5 akció – Pályázati felhívás a fiatalok és az ifjúságsegítő szakemberek tájékoztatását célzó tevékenységeket támogató projektekre – Cselekvő ifjúság program

13

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 109/07

Állami támogatás – Dánia – Állami támogatás C 5/08 (ex NN 58/07) – Az Aarhus Lufthavn A/S által a Ryanair számára jogellenes rendszer keretében nyújtott támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

15

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Tanács

2008/C 109/08

Értesítés azon személyek/csoportok/szervezetek számára, akikkel és amelyekkel a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és megerősítéséről, valamint a 817/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 194/2008/EK tanácsi rendelet 11. és 15. cikkében említett listák kiegészülnek, a 385/2008/EK bizottsági rendelet alapján

23

2008/C 109/09

Értesítés a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK tanácsi rendelet 2. cikke (3) bekezdésében meghatározott listán szereplő személyek, csoportok és szervezetek számára

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 109/10 | Közlemény | s3 |

2008/C 109/10

Közlemény

Közlemény

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 30.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 109/01)

2008. február 4-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M4926. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M4926. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 30.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/2

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. április 29.

(2008/C 109/02)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,5571 |
| JPY | Japán yen | 161,73 |
| DKK | Dán korona | 7,4613 |
| GBP | Angol font | 0,78895 |
| SEK | Svéd korona | 9,3578 |
| CHF | Svájci frank | 1,6153 |
| ISK | Izlandi korona | 115,20 |
| NOK | Norvég korona | 7,9800 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,250 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 252,93 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6983 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,4564 |
| RON | Román lej | 3,6856 |
| SKK | Szlovák korona | 32,238 |
| TRY | Török líra | 2,0008 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6710 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5782 |
| HKD | Hongkongi dollár | 12,1328 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0097 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1190 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 559,44 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,8167 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,8763 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2629 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 356,46 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9072 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 65,686 |
| RUB | Orosz rubel | 36,8630 |
| THB | Thaiföldi baht | 49,385 |
| BRL | Brazil real | 2,6408 |
| MXN | Mexikói peso | 16,3464 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,5571

JPY

Japán yen

161,73

DKK

Dán korona

7,4613

GBP

Angol font

0,78895

SEK

Svéd korona

9,3578

CHF

Svájci frank

1,6153

ISK

Izlandi korona

115,20

NOK

Norvég korona

7,9800

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,250

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

252,93

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6983

PLN

Lengyel zloty

3,4564

RON

Román lej

3,6856

SKK

Szlovák korona

32,238

TRY

Török líra

2,0008

AUD

Ausztrál dollár

1,6710

CAD

Kanadai dollár

1,5782

HKD

Hongkongi dollár

12,1328

NZD

Új-zélandi dollár

2,0097

SGD

Szingapúri dollár

2,1190

KRW

Dél-Koreai won

1 559,44

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,8167

CNY

Kínai renminbi

10,8763

HRK

Horvát kuna

7,2629

IDR

Indonéz rúpia

14 356,46

MYR

Maláj ringgit

4,9072

PHP

Fülöp-szigeteki peso

65,686

RUB

Orosz rubel

36,8630

THB

Thaiföldi baht

49,385

BRL

Brazil real

2,6408

MXN

Mexikói peso

16,3464

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 30.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/3

---

A Bizottság közleménye a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtásának keretében a szerkezetátalakítási támogatásra a 2008/2009-es gazdasági évben a becslések szerint rendelkezésre álló pénzügyi forrásokról

(2008/C 109/03)

A Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 27-i 968/2006/EK bizottsági rendelet (1) 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a Bizottság tájékoztatja a tagállamokat, hogy az ideiglenes szerkezetátalakítási alapban a becslések szerint rendelkezésre álló pénzügyi források elegendőek, hogy szerkezetátalakítási támogatást nyújtson minden, a 2008/2009-es gazdasági évre a tagállamok által 2008. március 31-ig beadott és általuk támogathatónak ítélt kérelemre.

---

(1)  HL L 176., 2006.6.30., 32. o. A legutóbb az 1261/2007/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 283., 2007.10.27., 8. o.).

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 30.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/4

---

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

(2008/C 109/04)

Támogatás száma: XA 259/07

Tagállam: Németországi Szövetségi Köztársaság

Régió: Freistaat Bayern

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe

Jogalap: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe.

Den Richtlinien liegen die Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaats Bayern (BayHO) zugrunde. Die Zuwendungen werden ohne Rechtspflicht im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel bewilligt

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 3,2 millió EUR a 2007 és 2009 közötti időszakra

A támogatás maximális intenzitása: 50 %-ig; üzemenként és naptári évenként legfeljebb 50 000 EUR

A végrehajtás időpontja: Támogatás odaítélése igény szerint

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A támogatás célja a korlátozás és megfigyelés, valamint a felügyelet alatt álló baromfitartó üzemek kárának enyhítése. A támogatás nem minősül kártérítésnek; olyan nem biztosítható károk esetén adható (pl. termeléskiesés, értékesítési korlátozások, eszközökben keletkezett kár fertőző betegség következtében), amelyek hatósági utasítás közvetlen következményei.

A támogatás jogalapja: Az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése

Az érintett ágazat(ok): Mezőgazdasági és erdészeti vállalkozások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe: Alle dem Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten unterstellten Ämter für Landwirtschaft und Forsten in Bayern:

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

D-80539 München

További tájékoztatás kérhető az alábbi hatóságtól:

| Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Referat B 1 |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |
| Tel. (49-89) 21 82 22 22 |

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Referat B 1

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Tel. (49-89) 21 82 22 22

Internetcím: http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/riligefl.pdf

Egyéb információk: Nincs

Támogatás száma: XA 301/07

Tagállam: Írország

Régió: A tagállam egész területe

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals

Jogalap: The Central Fund (Permanent Provision) Act, 1965

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A program alapján kifizetendő támogatás teljes összege a betegség elterjedtségi szintjétől függ, amely meghatározza a szarvasmarha-tbc-vel és brucellózissal fertőzött egyedek és a fertőzés miatt korlátozás alá vont üzemek számát. Erre való tekintettel nem igazán lehet megjósolni a 2007–2013-as időszakban felmerülő kiadások mértékét. Ennek megfelelően a tervezett kiadások alább megadott számai a betegséggel való fertőzöttség jelenlegi szintjein és a 2007-ben várható kiadásokon alapulnak:

A támogatás maximális intenzitása: Az intézkedés a szűrések költségeinek hozzávetőlegesen 20 %-át fedezi

A végrehajtás időpontja:

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: Az állatok egészségügyi szűrését végző gyakorló magán-állatorvosok megfizetését támogató program (PVP's) végrehajtása folyamatos, mivel közvetlenül kapcsolódik a tuberkulózis- és brucellózisfertőzés írországi elterjedtségének mértékéhez. A támogatási program mindaddig fennmarad, amíg ezt a két betegséget nem sikerül teljesen felszámolni

A támogatás célja: Egy olyan átfogó szűrési program fenntartása, amely biztosítja minden állat évente legalább egyszeri szűrését a tbc és a brucellózis teljes felszámolása érdekében.

Ez a támogatás összhangban van az 1857/2006/EK rendeletnek az állat és növénybetegségek és kártevő fertőzés tekintetében adott támogatásról szóló 10. cikkének (1) bekezdésével

Az érintett ágazat(ok): Szarvasmarhafélék

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Internetcím: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Támogatás száma: XA 302/07

Tagállam: Írország

Régió: A tagállam egész területe

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Income Supplement Scheme (Bovine TB and Brucellosis)

Jogalap: Diseases of Animals Act 1966

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege: A program alapján kifizetendő támogatás teljes összege a betegség elterjedtségi szintjétől függ, amely meghatározza a szarvasmarha-tbc-vel és brucellózissal fertőzött egyedek és a fertőzés miatt korlátozás alá vont üzemek számát. Erre való tekintettel nem lehet megjósolni a 2007–2013-as időszakban felmerülő kiadások mértékét. Ennek megfelelően a tervezett kiadások alább megadott számai a betegséggel való fertőzöttség jelenlegi szintjein és a 2007-ben várható kiadásokon alapulnak:

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

A végrehajtás időpontja:

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A jövedelemkiegészítési program végrehajtása folyamatos, mivel közvetlenül kapcsolódik a tuberkulózis- és brucellózisfertőzés írországi elterjedtségének mértékéhez. A támogatási program mindaddig fennmarad, amíg ezt a két betegséget nem sikerül teljesen felszámolni

A támogatás célja: A gazdák kompenzálása a tuberkulózis- vagy brucellózisgyanús pozitív esetek feltárásából és az állatok eltávolításából eredő károkért

A betegség eltitkolásának megelőzése.

Ez a támogatás összhangban van az 1857/2006/EK rendeletnek az állat és növénybetegségek és kártevő fertőzés tekintetében adott támogatásról szóló 10. cikkének (2) bekezdésével

Az érintett ágazat(ok): Szarvasmarhafélék

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Internetcím: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

A támogatás száma: XA 305/07

Tagállam: Spanyolország

Régió: Región de Murcia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Jogalap: Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura y Agua por la que se convocan y se aprueban las bases reguladoras de las ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Az éves tervezett kiadás 650 000 EUR, amely a hatéves időszakot (2008–2013) tekintve összesen 3 900 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: Legfeljebb 70 %, összege évente és kedvezményezettenként nem haladhatja meg a 220 000 EUR-t

A végrehajtás időpontja: 2008. január

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2013. decemberéig

A támogatás célja: A mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó vállalkozások számára biztosított technikai segítségnyújtást szolgáló intézkedések, a rendelet 15. cikke szerint. Az intézkedések révén a termelők könnyebben tájékozódhatnak a mezőgazdasági termelés során használt új keletű technológiákról; a tevékenységet a 2003/361/EK bizottsági ajánlás értelmében vett mikro-, kis- és középvállalkozásokból álló agrárszövetségek, mezőgazdasági szövetkezetek, illetve mezőgazdasági termelői szervezetek csoportosulásai fogják végezni.

Az előirányzott támogatás összege kedvezményezettenként nem haladhatja meg az évi 220 000 EUR-t a mellékelt rendeletjavaslat 4. cikkében foglaltak szerint, hatálya pedig az alábbi tevékenységekre terjedhet ki:

Ágazati tanulmányok és statisztikai felmérések készítése, adatbázis létrehozása, a murciai agrárágazatot érintő tematikájú kiadványok sokszorosítási, nyomda- és kötészeti költségei (a bizottsági rendelet 15. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint).

Támogathatónak minősülnek emellett az agrárágazat tanulmányozásához szükséges adatok gyűjtésével, rendszerezésével és feldolgozásával összefüggő költségek, valamint az adatbázisok létrehozásához szükséges szoftverek beszerzésének, a sokszorosításnak, nyomtatásnak és kötésnek a költségei. A támogatás az elszámolható költségek 70 %-áig igényelhető, felső határa pedig évi 60 000 EUR.

Murcia autonóm körzet területén működő gazdálkodóknak és gazdálkodói szövetségeknek biztosított tanácsadási szolgáltatások, amelyek nem minősülnek folyamatos vagy időről időre ismétlődő tevékenységnek, és nem kapcsolódnak a vállalkozás olyan szokásos működési kiadásaihoz, mint a rendszeres adó-tanácsadási és jogi szolgáltatások vagy a reklámtevékenység (a bizottsági rendelet 15. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint).

A támogatás az elszámolható költségek 70 %-áig igényelhető, felső határa pedig évi 30 000 EUR.

Szakmai vásárokon, technikai segítségnyújtásban és műszaki szemléken való részvétel, amennyiben azok programját és az elérni kívánt célok ismertetését előzetesen benyújtják a támogatás igénylésével együtt. A szakkiállításokon való részvétel vonatkozásában támogathatók a standszemélyzet utazási, ellátási és szállásköltségei, a helyiségbérlet, a kiállítóstand felállításának és bérletének díja, a termékismertetők díja, a vendégkísérők bére stb., a műszaki szemléken és szakkiállításokon való részvétel tekintetében pedig az alkalmazottak és az arra igényt tartó, régióbeli társgazdálkodók vagy szövetkezeti társak utazási, ellátási és szállásköltségei (a bizottsági rendelet 15. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerint).

Egy kedvezményezett legfeljebb 20 személlyel vehet részt a szakkiállításokon, illetve legfeljebb két társgazdálkodó vagy három szervezeti tag részvételi költségeinek támogatását kérheti. A támogatás az elszámolható költségek 70 %-áig igényelhető, felső határa pedig évi 130 000 EUR

Az érintett ágazat(ok): Mezőgazdasági termelés: mind a földművelési, mind az állattenyésztési ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Consejería de Agricultura y Agua |
| --- |
| Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario |
| Plaza Juan XXIII, s/n |
| E-30071 Murcia |

Consejería de Agricultura y Agua

Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario

Plaza Juan XXIII, s/n

E-30071 Murcia

Internetcím: http://www.carm.es/neweb2/servlet/integra.servlets.ControlPublico?IDCONTENIDO=5089&IDTIPO=100&RASTRO=c428$m

Egyéb információk: Bár a program mezőgazdasági szakmai szervezetek, illetve az agrárágazatot képviselő egyéb vállalkozások támogatására irányul (hiszen a műszaki ismeretek és a tudás átadása így biztosítható a leghatékonyabban és így juthat el a mezőgazdasági termelők legszélesebb köréhez), nem szabad figyelmen kívül hagyni, hogy a támogatás előnyeit végső soron Murcia autonóm körzet gazdálkodóinak és állattartóinak teljes közössége élvezi

Támogatás száma: XA 315/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Območje občine Ig

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Jogalap: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 36 304,46 EUR |
| --- | --- |

2007: 36 304,46 EUR

| | 2008: 37 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 37 500 EUR

| | 2009: 39 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 39 000 EUR

| | 2010: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 40 000 EUR

| | 2011: 42 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 42 000 EUR

| | 2012: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 43 000 EUR

| | 2013: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 43 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:

| — | akár 50 % a kedvezőtlen helyzetű területeken, 40 % egyéb területeken. |
| --- | --- |

—

akár 50 % a kedvezőtlen helyzetű területeken, 40 % egyéb területeken.

2.   A hagyományos tájkép és épületek megőrzése:

| — | a nem termelési célt szolgáló eszközökbe való beruházások esetében akár 100 %, a termelési célt szolgáló eszközökbe való beruházások esetében akár 75 % a kedvezőtlen helyzetű területeken, és 60 % egyéb területeken. |
| --- | --- |

—

a nem termelési célt szolgáló eszközökbe való beruházások esetében akár 100 %, a termelési célt szolgáló eszközökbe való beruházások esetében akár 75 % a kedvezőtlen helyzetű területeken, és 60 % egyéb területeken.

3.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek akár 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek akár 50 %-ára egészíti ki.

4.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a támogatható költségek akár 100 %-a. |
| --- | --- |

—

a támogatható költségek akár 100 %-a.

5.   Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:

| — | a támogatható költségek akár 100 %-a. |
| --- | --- |

—

a támogatható költségek akár 100 %-a.

6.   Technikai segítségnyújtás:

| — | a támogatható költségek akár 100 %-a. |
| --- | --- |

—

a támogatható költségek akár 100 %-a.

7.   Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése:

| — | a ténylegesen felmerülő költségek akár 100 %-a, amennyiben az áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll. Amennyiben az áthelyezés folytán a mezőgazdasági termelő korszerűbb létesítményekhez jut, akkor köteles a szóban forgó létesítmények áthelyezéséből eredő többletérték legalább 50 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 60 %-át visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %. Amennyiben az áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a mezőgazdasági termelő a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át köteles visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 % |
| --- | --- |

—

a ténylegesen felmerülő költségek akár 100 %-a, amennyiben az áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll. Amennyiben az áthelyezés folytán a mezőgazdasági termelő korszerűbb létesítményekhez jut, akkor köteles a szóban forgó létesítmények áthelyezéséből eredő többletérték legalább 50 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 60 %-át visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %. Amennyiben az áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a mezőgazdasági termelő a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át köteles visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %

Végrehajtás időpontja: 2007. október (támogatás nyújtása csak az után lehetséges, hogy az összefoglalót közzétették az Európai Bizottság honlapján)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az önkormányzati rendelet olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

4. cikk: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás,

5. cikk: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése,

6. cikk: Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése,

12. cikk: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás,

13. cikk: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás,

14. cikk: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás,

15. cikk: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Ig |
| --- |
| Govekarjeva cesta 6 |
| SLO-1292 Ig |

Občina Ig

Govekarjeva cesta 6

SLO-1292 Ig

Internetcím: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200789&dhid=91694

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen éghajlati jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait

Janez CIMPERMAN

Polgármester

---

| 30.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/8

---

A Bizottság közleménye a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

(2008/C 109/05)

| EszSz (1) | Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe
  (és referenciadokumentum) | A helyettesített szabvány hivatkozása | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  (1. megjegyzés) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Felfújható csónakok. 1. rész: Legfeljebb 4,5 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-1:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Felfújható csónakok. 2. rész: 4,5 kW – 15 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-2:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Felfújható csónakok. 3. rész: 15 kW feletti teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-3:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Kishajók. Tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Az időpont lejárt
  (2004.8.31.) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Kishajók. A WC-be kerülő szennyezőanyagok gyüjtőberendezései (ISO 8099:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Kishajók. Nem tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Az időpont lejárt
  (2007.1.31.) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Kishajók. Tengeri hajók dugattyús belső égésű motorjai. Teljesítménymérések és bizonylatolásuk (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Az időpont lejárt
  (2006.12.31.) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Kishajók. Fő jellemzők (ISO 8666:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Kishajók. Kormányszerkezet. Sodronyköteles és kötéltárcsás rendszerek (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Az időpont lejárt
  (2004.11.30.) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Kishajók. Villamos hajtású, egyenáramú fenékvízszivattyúk (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Az időpont lejárt
  (2004.4.30.) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 1. rész: Fémrészek (ISO 9093-1:1994) | – | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 2. rész: Nemfémes szerelvények (ISO 9093-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Kishajók. Tűz elleni védelem. 1. rész: Legfeljebb 15 m törzshosszúságú hajók (ISO 9094-1:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Kishajók. Tűz elleni védelem. 2. rész: 15 m feletti törzshosszúságú vízi járművek (ISO 9094-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Kishajók. Villamos működtetésű ventilátorok (ISO 9097:1991) | – | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.3.31.) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Kishajók. Hajóazonosítás. Jelölésrendszer (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Az időpont lejárt
  (2006.9.30.) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Kishajók. Beépített üzemanyag-ellátó rendszerek és üzemanyagtartályok (ISO 10088:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Kishajók. Villamos rendszerek. Egyenáramú (d.c.), törpefeszültségű berendezések (ISO 10133:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Kishajók. Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal (LPG) üzemelő berendezések (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | 2008.8.31. |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Kishajók. Kezelési kézikönyv (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Az időpont lejárt
  (2005.4.30.) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Kishajók. Hidraulikus kormányberendezések (ISO 10592:1994) | – | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.3.31.) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Kishajók. Benzinmotorok és/vagy benzintartály tárolótereinek szellőztetése (ISO 11105:1997) | – | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Kishajók. Grafikus jelképek (ISO 11192:2005) | – | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Kishajók. Sebességfokozatban lévő motor indításgátlása (ISO 11547:1994) | – | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.3.31.) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Motoros hajtású kishajók. A vezető látómezeje (ISO 11591:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Legfeljebb 8 m hosszúságú kishajók. A legnagyobb tolóerő meghatározása (ISO 11592:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Kishajók. Vízhatlan és gyors ürítésű vezetőfülke (ISO 11812:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 1. rész: Anyagok: Üvegszál-erősítésű, keményíthető műgyantalemez (ISO 12215-1:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 2. rész: Anyagok: A szendvicsszerkezet anyaga, beágyazott anyagok (ISO 12215-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 3. rész: Anyagok: Acél, alumíniumötvözetek, fa, más anyagok (ISO 12215-3:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 4. rész: Műhely és gyártás (ISO 12215-4:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Kishajók. Ablakok, kerek hajóablakok, lyukak, hajóablakfedők és ajtók. Szilárdság és a vízbehatolással szembeni tömítettség (ISO 12216:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Kishajók. A stabilitás és a felhajtóerő meghatározása és csoportosítása. 1. rész: Legalább 6 m törzshosszúságú, vitorla nélküli csónakok (ISO 12217-1:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Kishajók. A stabilitás és a felhajtóerő meghatározása és csoportosítása. 2. rész: Legalább 6 m törzshosszúságú vitorlás hajók (ISO 12217-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Kishajók. A stabilitás és a vízkiszorítás meghatározása és csoportosítása. 3. rész: 6 m-nél rövidebb csónakok (ISO 12217-3:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Kishajók. Villamos berendezések. Váltakozó áramú berendezések (ISO 13297:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Kishajók. Motoros vízi sporteszközök. A konstrukciós és a szerelési rendszerek követelményei (ISO 13590:2003) | – | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Kishajók. Kormánymű. Közvetlen kapcsolatú rendszer (ISO 13929:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 14509:2000
  Kishajók. A motoros vízi járművek léghangjának mérési módszere (ISO 14509:2000) | – | |
| EN ISO 14509:2000/A1:2004 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.3.31.) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Kishajók. Hajtott kedvtelési célú vízi járművek léghang kibocsátása. 2. rész: Zajértékelés referenciajárművel (ISO 14509-2:2006) | – | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Kishajók. Folyékony tüzelőanyaggal üzemelő hajókonyhai tűzhely (ISO 14895:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Kishajók. Adattábla (ISO 14945:2004) | – | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Kishajók. Legnagyobb terhelhetőség (ISO 14946:2001) | – | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Kishajók. Fenékvízszivattyú-rendszerek (ISO 15083:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Kishajók. Horgonyzás, kikötés és vontatás. Rögzítőpontok (ISO 15084:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Kishajók. A fedélzeten lévő személyek vízbe esésének megelőzése és a kimentés (ISO 15085:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Kishajók. Állandó beépítésű benzinmotorok. Üzemanyag- és villamos rendszer (ISO 15584:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Kishajók. A vízsugárhajtású vízijármű (dzsetszki) távvezérlésű kormányrendszere (ISO 15652:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Kishajók. Beépített dízelmotorok. A motorra szerelt üzemanyag- és villamos szerelvények (ISO 16147:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Kishajók. Állandó beépítésű benzin és dízelgázolaj tartályok (ISO 21487:2006) | – | |
| CEN | EN 28846:1993
  Kishajók. Villamos készülékek. A környező éghető gázok meggyújtása elleni védelem (ISO 8846:1990) | – | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.3.31.) |
| CEN | EN 28848:1993
  Kishajók. Távvezérlésű kormányrendszerek (ISO 8848:1990) | – | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.3.31.) |
| CEN | EN 29775:1993
  Kishajók. Távvezérlésű kormányrendszerek a hajótesten kívüli 15–40 kW teljesítményű egyedi motorokhoz (ISO 9775:1990) | – | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.3.31.) |

EszSz (1)

Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe

(és referenciadokumentum)

A helyettesített szabvány hivatkozása

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

(1. megjegyzés)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Felfújható csónakok. 1. rész: Legfeljebb 4,5 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-1:2001)

–

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Felfújható csónakok. 2. rész: 4,5 kW – 15 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-2:2001)

–

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Felfújható csónakok. 3. rész: 15 kW feletti teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-3:2001)

–

CEN

EN ISO 7840:2004

Kishajók. Tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Az időpont lejárt

(2004.8.31.)

CEN

EN ISO 8099:2000

Kishajók. A WC-be kerülő szennyezőanyagok gyüjtőberendezései (ISO 8099:2000)

–

CEN

EN ISO 8469:2006

Kishajók. Nem tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Az időpont lejárt

(2007.1.31.)

CEN

EN ISO 8665:2006

Kishajók. Tengeri hajók dugattyús belső égésű motorjai. Teljesítménymérések és bizonylatolásuk (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Az időpont lejárt

(2006.12.31.)

CEN

EN ISO 8666:2002

Kishajók. Fő jellemzők (ISO 8666:2002)

–

CEN

EN ISO 8847:2004

Kishajók. Kormányszerkezet. Sodronyköteles és kötéltárcsás rendszerek (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Az időpont lejárt

(2004.11.30.)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Kishajók. Villamos hajtású, egyenáramú fenékvízszivattyúk (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Az időpont lejárt

(2004.4.30.)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 1. rész: Fémrészek (ISO 9093-1:1994)

–

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 2. rész: Nemfémes szerelvények (ISO 9093-2:2002)

–

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Kishajók. Tűz elleni védelem. 1. rész: Legfeljebb 15 m törzshosszúságú hajók (ISO 9094-1:2003)

–

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Kishajók. Tűz elleni védelem. 2. rész: 15 m feletti törzshosszúságú vízi járművek (ISO 9094-2:2002)

–

CEN

EN ISO 9097:1994

Kishajók. Villamos működtetésű ventilátorok (ISO 9097:1991)

–

EN ISO 9097:1994/A1:2000

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.3.31.)

CEN

EN ISO 10087:2006

Kishajók. Hajóazonosítás. Jelölésrendszer (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Az időpont lejárt

(2006.9.30.)

CEN

EN ISO 10088:2001

Kishajók. Beépített üzemanyag-ellátó rendszerek és üzemanyagtartályok (ISO 10088:2001)

–

CEN

EN ISO 10133:2000

Kishajók. Villamos rendszerek. Egyenáramú (d.c.), törpefeszültségű berendezések (ISO 10133:2000)

–

CEN

EN ISO 10239:2008

Kishajók. Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal (LPG) üzemelő berendezések (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

2008.8.31.

CEN

EN ISO 10240:2004

Kishajók. Kezelési kézikönyv (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Az időpont lejárt

(2005.4.30.)

CEN

EN ISO 10592:1995

Kishajók. Hidraulikus kormányberendezések (ISO 10592:1994)

–

EN ISO 10592:1995/A1:2000

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.3.31.)

CEN

EN ISO 11105:1997

Kishajók. Benzinmotorok és/vagy benzintartály tárolótereinek szellőztetése (ISO 11105:1997)

–

CEN

EN ISO 11192:2005

Kishajók. Grafikus jelképek (ISO 11192:2005)

–

CEN

EN ISO 11547:1995

Kishajók. Sebességfokozatban lévő motor indításgátlása (ISO 11547:1994)

–

EN ISO 11547:1995/A1:2000

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.3.31.)

CEN

EN ISO 11591:2000

Motoros hajtású kishajók. A vezető látómezeje (ISO 11591:2000)

–

CEN

EN ISO 11592:2001

Legfeljebb 8 m hosszúságú kishajók. A legnagyobb tolóerő meghatározása (ISO 11592:2001)

–

CEN

EN ISO 11812:2001

Kishajók. Vízhatlan és gyors ürítésű vezetőfülke (ISO 11812:2001)

–

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 1. rész: Anyagok: Üvegszál-erősítésű, keményíthető műgyantalemez (ISO 12215-1:2000)

–

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 2. rész: Anyagok: A szendvicsszerkezet anyaga, beágyazott anyagok (ISO 12215-2:2002)

–

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 3. rész: Anyagok: Acél, alumíniumötvözetek, fa, más anyagok (ISO 12215-3:2002)

–

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 4. rész: Műhely és gyártás (ISO 12215-4:2002)

–

CEN

EN ISO 12216:2002

Kishajók. Ablakok, kerek hajóablakok, lyukak, hajóablakfedők és ajtók. Szilárdság és a vízbehatolással szembeni tömítettség (ISO 12216:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Kishajók. A stabilitás és a felhajtóerő meghatározása és csoportosítása. 1. rész: Legalább 6 m törzshosszúságú, vitorla nélküli csónakok (ISO 12217-1:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Kishajók. A stabilitás és a felhajtóerő meghatározása és csoportosítása. 2. rész: Legalább 6 m törzshosszúságú vitorlás hajók (ISO 12217-2:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Kishajók. A stabilitás és a vízkiszorítás meghatározása és csoportosítása. 3. rész: 6 m-nél rövidebb csónakok (ISO 12217-3:2002)

–

CEN

EN ISO 13297:2000

Kishajók. Villamos berendezések. Váltakozó áramú berendezések (ISO 13297:2000)

–

CEN

EN ISO 13590:2003

Kishajók. Motoros vízi sporteszközök. A konstrukciós és a szerelési rendszerek követelményei (ISO 13590:2003)

–

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Kishajók. Kormánymű. Közvetlen kapcsolatú rendszer (ISO 13929:2001)

–

CEN

EN ISO 14509:2000

Kishajók. A motoros vízi járművek léghangjának mérési módszere (ISO 14509:2000)

–

EN ISO 14509:2000/A1:2004

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.3.31.)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Kishajók. Hajtott kedvtelési célú vízi járművek léghang kibocsátása. 2. rész: Zajértékelés referenciajárművel (ISO 14509-2:2006)

–

CEN

EN ISO 14895:2003

Kishajók. Folyékony tüzelőanyaggal üzemelő hajókonyhai tűzhely (ISO 14895:2000)

–

CEN

EN ISO 14945:2004

Kishajók. Adattábla (ISO 14945:2004)

–

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Kishajók. Legnagyobb terhelhetőség (ISO 14946:2001)

–

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Kishajók. Fenékvízszivattyú-rendszerek (ISO 15083:2003)

–

CEN

EN ISO 15084:2003

Kishajók. Horgonyzás, kikötés és vontatás. Rögzítőpontok (ISO 15084:2003)

–

CEN

EN ISO 15085:2003

Kishajók. A fedélzeten lévő személyek vízbe esésének megelőzése és a kimentés (ISO 15085:2003)

–

CEN

EN ISO 15584:2001

Kishajók. Állandó beépítésű benzinmotorok. Üzemanyag- és villamos rendszer (ISO 15584:2001)

–

CEN

EN ISO 15652:2005

Kishajók. A vízsugárhajtású vízijármű (dzsetszki) távvezérlésű kormányrendszere (ISO 15652:2003)

–

CEN

EN ISO 16147:2002

Kishajók. Beépített dízelmotorok. A motorra szerelt üzemanyag- és villamos szerelvények (ISO 16147:2002)

–

CEN

EN ISO 21487:2006

Kishajók. Állandó beépítésű benzin és dízelgázolaj tartályok (ISO 21487:2006)

–

CEN

EN 28846:1993

Kishajók. Villamos készülékek. A környező éghető gázok meggyújtása elleni védelem (ISO 8846:1990)

–

EN 28846:1993/A1:2000

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.3.31.)

CEN

EN 28848:1993

Kishajók. Távvezérlésű kormányrendszerek (ISO 8848:1990)

–

EN 28848:1993/A1:2000

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.3.31.)

CEN

EN 29775:1993

Kishajók. Távvezérlésű kormányrendszerek a hajótesten kívüli 15–40 kW teljesítményű egyedi motorokhoz (ISO 9775:1990)

–

EN 29775:1993/A1:2000

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.3.31.)

| 1. megjegyzés | A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés

A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet.

| 3. megjegyzés | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

3. megjegyzés

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

Megjegyzés:

| — | A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK irányelvvel (2) módosított 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) mellékletét képezi. |
| --- | --- |

—

A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK irányelvvel (2) módosított 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) mellékletét képezi.

| — | A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők. |
| --- | --- |

—

A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők.

| — | Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését. |
| --- | --- |

—

Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését.

Az összehangolt szabványokról további információk az interneten:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESzSz: Európai Szabványügyi Szervezetek:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel, tel.: (32-2) 550 08 11; fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel, tel.: (32-2) 550 08 11; fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brüsszel, tel.: (32-2) 519 68 71; fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brüsszel, tel.: (32-2) 519 68 71; fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 00; fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 00; fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  HL L 217., 1998.8.5., 18. o.

(3)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 30.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/13

---

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS – EACEA/10/08

4.5 akció – Pályázati felhívás a fiatalok és az ifjúságsegítő szakemberek tájékoztatását célzó tevékenységeket támogató projektekre

„Cselekvő ifjúság” program

(2008/C 109/06)

1.   Célok és általános leírás

A jelen felhívás olyan projektek támogatását célozza, amelyek elősegítik a fiatalok és az ifjúságsegítő szakemberek tájékoztatását és kommunikációját célzó európai dimenziójú tevékenységeket. A projektek elő kell hogy segítsék a minőségi tájékoztatást, valamint a fiatalok információkhoz és a különböző kommunikációs csatornákhoz való hozzáférését, mind nemzeti, mind pedig európai szinten.

A projektek fö célja hogy bàtorítsàk a fiatalok részvételét a közösségi életben, valamint hogy megkönnyítsék képességeik kibontakoztatását aktív és felelős európai polgárokként.

Az olyan innovatív, nagyszabású projektek részesülnek előnyben, amelyek a fiatalok, illetve az ifjúságsegítő szakemberek számára érdekes vagy aktuális, a „Cselekvő ifjúság” program prioritásai közé tartozó következő témákkal foglalkoznak:

| — | a fiatalok részvétele, |
| --- | --- |

—

a fiatalok részvétele,

| — | kulturális sokszínűség, |
| --- | --- |

—

kulturális sokszínűség,

| — | európai polgárság, |
| --- | --- |

—

európai polgárság,

| — | a korlátozott lehetőségekkel rendelkező fiatalok bevonása. |
| --- | --- |

—

a korlátozott lehetőségekkel rendelkező fiatalok bevonása.

A projektek végső kedvezményezettjei a fiatalok és az ifjúsági szektorban, ifjúsági szervezetek és struktúrák, illetve a regionális vagy helyi hatóságok keretein belül dolgozók.

A jelen felhívás a „Cselekvő ifjúság” program 4.5 akciójára vonatkozik. A felhívás a Bizottság által, az 1999/468/EK határozat (1) 4. és 7. cikkében meghatározott eljárás alapján, a 2008. március 11-én elfogadott éves munkaprogramban az oktatás és a kultúra területén, a támogatásokra valamint a közbeszerzésekre vonatkozó 2008-ra előírt szabályoknak megfelelően került kihirdetésre.

A jelen pályázati felhívás végrehajtásáért az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség felel.

2.   A pályázásra jogosultak köre

A pályázatot olyan non-profit szervezetek vagy egyesületek, illetve helyi vagy regionális szintű közjogi személyek nyújthatják be, amelyek jogi személyiséggel, valamint a programországok valamelyikében, a pályázat benyújtását megelőző legalább egy év óta törvényes székhellyel rendelkeznek. A programországok a következők:

| — | az Európai Unió tagállamai (2), |
| --- | --- |

—

az Európai Unió tagállamai (2),

| — | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon országai, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek (Izland, Liechtenstein, Norvégia), |
| --- | --- |

—

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon országai, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek (Izland, Liechtenstein, Norvégia),

| — | az előcsatlakozási stratégiában részesülő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételükre vonatkozó keretmegállapodásokban meghatározott általános elveknek, valamint általános feltételeknek és rendelkezéseknek megfelelően (Törökország). |
| --- | --- |

—

az előcsatlakozási stratégiában részesülő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételükre vonatkozó keretmegállapodásokban meghatározott általános elveknek, valamint általános feltételeknek és rendelkezéseknek megfelelően (Törökország).

A projektekben legalább két különböző országból származó partnerszervezetnek (a pályázót is beleértve) kell részt vennie, olyan módon, hogy legalább egyikük törvényes székhelyének az Európai Unió valamelyik tagállamában kell lennie.

A jelen pályázati felhívás a tájékoztatás és a kommunikáció területén tevékenykedő magánszervezetek előtt azzal a feltétellel áll nyitva, hogy ezek a szervezetek a projektben non-profit céllal vesznek részt.

A pályázatokat legkésőbb 2008. június 30-ig (a dátumot a postai bélyegző hitelesíti) kell beküldeni az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség („Ügynökség”) részére.

3.   A projektek finanszírozása és időtartama

A jelen pályázati felhívás keretében támogatandó projektek társfinanszírozására hozzávetőlegesen előirányzott költségvetési keret összesen 900 000 EUR.

Az Ügynökség által biztosított pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a projekt elszámolható költségei összességének 80 %-át. A támogatás maximális összege projektenként 100 000 EUR.

A tevékenységeknek kötelezően el kell kezdődniük 2009. január 1-je és 2009. március 31. között. A projektek időtartama minimum 12 és maximum 18 hónap lehet.

4.   Pályázati határidő

A pályázatokat legkésőbb 2008. június 30-ig (a dátumot a postai bélyegző hitelesíti) kell beküldeni az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (Ügynökség) részére.

5.   Kiegészítő információk

A jelen felhívás teljes szövege, valamint a pályázati űrlap az alábbi internet címen található:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/index_en.htm

A pályázatoknak a pályázati felhívás teljes szövegében megfogalmazott valamennyi követelménynek meg kell felelniük, és csak az erre a célra készült formanyomtatványon nyújthatók be.

---

(1)  A Tanács 1999. június 28-i 1999/468/EK határozata a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.).

(2)  Tengerentúli országokból és területekről (TOT) származó egyének, és adott esetben itt működő köz- és/vagy magánszervezetek, intézmények azzal a feltétellel támogathatók a „Cselekvő ifjúság” program keretében, ha a program szabályait, valamint a velük kapcsolatban lévő tagállamra vonatkozó szabályokat betartják. Az érintett tengerentúli országok és területek jegyzékét az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat (HL L 314., 2001.11.30., 1. o.) 1.A. melléklete tartalmazza.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 30.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/15

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – DÁNIA

Állami támogatás C 5/08 (ex NN 58/07) – Az Aarhus Lufthavn A/S által a Ryanair számára jogellenes rendszer keretében nyújtott támogatás

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 109/07)

A Bizottság a 2008. január 30-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Dániát az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan.

Az érdekelt felek az intézkedésekre vonatkozó észrevételeiket ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be az alábbi címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport (Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság) |
| Directorate A, „General Affairs” (A. igazgatóság, általános ügyek) |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 41 04 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Energy and Transport (Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság)

Directorate A, „General Affairs” (A. igazgatóság, általános ügyek)

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 41 04

Ezeket az észrevételeket közlik Dániával. A megjegyzéseket benyújtó érdekelt fél személyazonosságának bizalmas kezelését írásban, a kérés indokainak megjelölésével kérheti.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

ELJÁRÁS

2005. februárjában a SAS panaszt nyújtott be a Bizottsághoz, amely szerint az Aarhus Lufthavn A/S állítólagos jogellenes rendszer keretében nyújtott támogatást a Ryanair számára. Az állítólagosan nyújtott támogatás csökkentett reptéri díjak, illetve földi kiszolgálási díjak formájában valósult meg.

2005. március 2-án és 2006. május 20-án a Bizottság kérdéseket küldött a dán hatóságok számára, amelyekre azok 2005. május 18-án és 2006. július 10-én válaszoltak.

2005. április 27-én kelt levelében az Aarhus Lufthavn A/S további információkkal szolgált a Bizottság számára. A levélben foglalt információk a Bizottság által a dán hatóságoknak küldött, 2005. március 2-i levélhez kapcsolódtak.

AZ INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

| — | Az Aarhus Lufthavn A/S (az Aarhus-i repülőtér tulajdonosa és üzemeltetője) 100 %-os állami tulajdonban lévő korlátolt felelősségű társaság. |
| --- | --- |

—

Az Aarhus Lufthavn A/S (az Aarhus-i repülőtér tulajdonosa és üzemeltetője) 100 %-os állami tulajdonban lévő korlátolt felelősségű társaság.

| — | 1999-ben az Aarhus Lufthavn A/S olyan megállapodást kötött a Ryanairrel, amely a Ryanair számára kedvezményes elbánást biztosít az Aarhus-i repülőtéren. A megállapodás a tervek szerint 2009. végéig van hatályban. |
| --- | --- |

—

1999-ben az Aarhus Lufthavn A/S olyan megállapodást kötött a Ryanairrel, amely a Ryanair számára kedvezményes elbánást biztosít az Aarhus-i repülőtéren. A megállapodás a tervek szerint 2009. végéig van hatályban.

| — | A panasztevő szerint az Aarhus Lufthavn A/S és a Ryanair között létrejött bizalmas szerződés az alábbiakra terjed ki:






  — | A személyszállítási szolgáltatások díjának a közzétett díjhoz képest 50 %-kal való csökkentése. |
| --- | --- | --- |

—

A panasztevő szerint az Aarhus Lufthavn A/S és a Ryanair között létrejött bizalmas szerződés az alábbiakra terjed ki:

—

A személyszállítási szolgáltatások díjának a közzétett díjhoz képest 50 %-kal való csökkentése.

| — | A le- és felszállási díjak megfizetése alóli mentesség. E díj helyett a Ryanair utasonként egy minden szolgáltatást magában foglaló, rögzített díjat fizet. |
| --- | --- |

—

A le- és felszállási díjak megfizetése alóli mentesség. E díj helyett a Ryanair utasonként egy minden szolgáltatást magában foglaló, rögzített díjat fizet.

| — | A földi kiszolgálás díjának megfizetése alóli mentesség vagy a díjból nyújtott kedvezmény. |
| --- | --- |

—

A földi kiszolgálás díjának megfizetése alóli mentesség vagy a díjból nyújtott kedvezmény.

| — | A panasztevő úgy véli, hogy az Aarhus Lufthavn A/S veszteséget termelt, amelynek összege megfelel a Ryanair számára nyújtott támogatás összegének. |
| --- | --- |

—

A panasztevő úgy véli, hogy az Aarhus Lufthavn A/S veszteséget termelt, amelynek összege megfelel a Ryanair számára nyújtott támogatás összegének.

AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottságnak jelenleg kétségei vannak a következőket illetően:

| — | az Aarhus Lufthavn A/S működésileg és döntéshozatalilag független-e tulajdonosaitól (öt közigazgatási szerv), |
| --- | --- |

—

az Aarhus Lufthavn A/S működésileg és döntéshozatalilag független-e tulajdonosaitól (öt közigazgatási szerv),

| — | az Ryanair számára az Aarhus-i repülőtéren biztosított kedvezményes elbánás, amely a személyszállítási szolgáltatások díja, a le- és felszállási díjak, valamint a földi kiszolgálási díjak csökkentésén keresztül valósult meg, |
| --- | --- |

—

az Ryanair számára az Aarhus-i repülőtéren biztosított kedvezményes elbánás, amely a személyszállítási szolgáltatások díja, a le- és felszállási díjak, valamint a földi kiszolgálási díjak csökkentésén keresztül valósult meg,

| — | az Aarhus-i repülőtéren fizetendő reptéri díjak mértéke, illetve – amennyiben a reptéri díjak rögzített szintje nem teszi lehetővé a repülőtér nyereséges üzemeltetését – további légitársaságoknak nyújtott lehetséges előnyök. |
| --- | --- |

—

az Aarhus-i repülőtéren fizetendő reptéri díjak mértéke, illetve – amennyiben a reptéri díjak rögzített szintje nem teszi lehetővé a repülőtér nyereséges üzemeltetését – további légitársaságoknak nyújtott lehetséges előnyök.

Az Aarhus-i repülőtéren nyújtott szolgáltatásokhoz a Ryanair – és feltételezhetően további légitársaságok – számára a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében biztosított előnyök tekintetében a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy az ilyen támogatás – a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében előírt mentességek alapján – összeegyeztethető-e a közös piaccal.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban valamennyi jogellenes támogatás visszakövetelhető a kedvezményezettől.

A LEVÉL SZÖVEGE

| „1. | Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

„1.

Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

I.   SAGSFORLØB

| 2. | I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair. |
| --- | --- |

2.

I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair.

| 3. | Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006.

| 4. | Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005.

| 5. | Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S.

II.   SAMMENFATNING

2.1.   Aarhus Lufthavn og Aarhus Lufthavn A/S

| 6. | Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn. |
| --- | --- |

6.

Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn.

| 7. | Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

7.

Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn.

| 8. | Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:







  — | Århus Kommune | 64,60 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Randers Kommune | 16,70 % |
| — | Grenå Kommune | 4,80 % |
| — | Ebeltoft Kommune | 3,00 % |
| — | Århus Amt | 10,90 % |

8.

Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:

—

Århus Kommune

64,60 %

—

Randers Kommune

16,70 %

—

Grenå Kommune

4,80 %

—

Ebeltoft Kommune

3,00 %

—

Århus Amt

10,90 %

| 9. | Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet. |
| --- | --- |

9.

Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet.

| 10. | Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair. |
| --- | --- |

10.

Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair.

| 11. | Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR). |
| --- | --- |

11.

Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR).

| 12. | I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver. |
| --- | --- |

12.

I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver.

2.2.   Gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn

| 13. | I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1). |
| --- | --- |

13.

I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1).

| 14. | I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):






  — | Passagerafgifter:
  Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)
  Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR) |
| --- | --- | --- |

14.

I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):

—

Passagerafgifter:

Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)

Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR)

| — | Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR) |
| --- | --- |

—

Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR)

| — | Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:
  Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK
  Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK
  Omdirigeringer — 500 DKK |
| --- | --- |

—

Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:

Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK

Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK

Omdirigeringer — 500 DKK

2.2.1.   Forskellige lufthavnsafgifter for indenrigsflyvninger og udenrigsflyvninger

| 15. | Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser. |
| --- | --- |

15.

Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser.

| 16. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter. |
| --- | --- |

16.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter.

| 17. | I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3). |
| --- | --- |

17.

I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3).

2.2.2.   Lufthavnsafgifter for Ryanair

| 18. | Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift. |
| --- | --- |

18.

Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift.

| 19. | Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter. |
| --- | --- |

19.

Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter.

| 20. | Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift. |
| --- | --- |

20.

Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift.

| 21. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:






  — | Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året. |
| --- | --- | --- |

21.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:

—

Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året.

| — | Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året. |
| --- | --- |

—

Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året.

| 22. | Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead. |
| --- | --- |

22.

Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead.

| 23. | De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6). |
| --- | --- |

23.

De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6).

| 24. | I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år. |
| --- | --- |

24.

I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år.

| 25. | De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen. |
| --- | --- |

25.

De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen.

2.3.   Foranstaltning, der skal vurderes

| 26. | Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

26.

Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn.

III.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER FORELIGGER STATSSTØTTE

| 27. | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

27.

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 28. | Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:






  — | ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler |
| --- | --- | --- |

28.

Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:

—

ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler

| — | medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og |
| --- | --- |

—

medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og

| — | påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet.

| 29. | Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8). |
| --- | --- |

29.

Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8).

3.1.   Overførsel af statsmidler

| 30. | Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler.

| 31. | Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

31.

Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten.

a)   Direkte eller indirekte overførsel af statsmidler

| 32. | Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

32.

Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler.

| 33. | Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11). |
| --- | --- |

33.

Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

»Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11).

| 34. | Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

34.

Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet.

b)   Tilregning af foranstaltningen til staten

| 35. | Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14). |
| --- | --- |

35.

Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

»Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14).

| 36. | I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16). |
| --- | --- |

36.

I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16).

| 37. | Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer. |
| --- | --- |

37.

Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer.

| 38. | Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet. |
| --- | --- |

38.

Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet.

| 39. | Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner.

3.2.   Anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 40. | En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295. |
| --- | --- |

40.

En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295.

| 41. | Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19). |
| --- | --- |

41.

Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19).

| 42. | Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt. |
| --- | --- |

42.

Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt.

| 43. | De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen. |
| --- | --- |

43.

De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen.

| 44. | For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004). |
| --- | --- |

44.

For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004).

3.3.   Selektiv fordel

| 45. | I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

45.

I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter.

| 46. | Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair. |
| --- | --- |

46.

Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair.

| 47. | Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift. |
| --- | --- |

47.

Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift.

3.4.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

| 48. | Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager: |
| --- | --- |

48.

Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager:

| 49. | Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater.

| 50. | Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked. |
| --- | --- |

50.

Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked.

3.5.   Konklusioner

| 51. | Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

51.

Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

IV.   FORELØBIG VURDERING AF STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| 52. | Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

52.

Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet.

| 53. | I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

53.

I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

| 54. | Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

54.

Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet.

| 55. | På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt. |
| --- | --- |

55.

På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt.

| 56. | Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:






  — | på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og |
| --- | --- | --- |

56.

Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:

—

på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og

| — | på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag. |
| --- | --- |

—

på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag.

| 57. | I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne. |
| --- | --- |

57.

I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne.

| 58. | Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

  »I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«. |
| --- | --- |

58.

Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

»I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«.

| 59. | Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser. |
| --- | --- |

59.

Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser.

| 60. | Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:






  — | den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel |
| --- | --- | --- |

60.

Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:

—

den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel

| — | den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt |
| --- | --- |

—

den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt

| — | den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis |
| --- | --- |

—

den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| — | der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser |
| --- | --- |

—

der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser

| — | den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet.

i)   Bidrag til opfyldelse af en målsætning af fælles interesse (nye og rentable flyruter)

| 61. | Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger.

| 62. | Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn. |
| --- | --- |

62.

Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn.

| 63. | På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse. |
| --- | --- |

63.

På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse.

ii)   Nødvendighed, proportionalitet og tilskyndelseseffekt

| 64. | Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt. |
| --- | --- |

64.

Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt.

| 65. | Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester. |
| --- | --- |

65.

Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester.

| 66. | Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt. |
| --- | --- |

66.

Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt.

| 67. | Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej.

| 68. | Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

| 69. | Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt.

iii)   Støtten skal tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| 70. | I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

70.

I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

iv)   Ordningen skal omfatte en sanktionsmekanisme

| 71. | Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt. |
| --- | --- |

71.

Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt.

v)   Konkurrencevilkårene må ikke fordrejes i strid med den fælles interesse

| 72. | Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

72.

Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber.

| 73. | Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

74.

På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet.

BESLUTNING

| 75. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.
  Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen. |
| --- | --- |

75.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.

Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen.

| 76. | Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

| 77. | Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

77.

Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  Aarhus Lufthavn A/S' informationsside:

1

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 under overskriften »Tariff Regulation UK download-pdf«.

(2)  Oplysningerne fra den klagende part er de eneste oplysninger, som Kommissionen p.t. har om afgifterne i 2005, da Aarhus Lufthavns internetside:

2

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 kun giver oplysninger om det nugældende takstregulativ.

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Ifølge oplysninger fra den klagende part i 2005.

4

(5)  Antal årlige bevægelser (700) gange den gennemsnitlige startmasse for B 373/800.

5

(6)  Skønt Aarhus Lufthavn A/S indsendte sine bemærkninger den 27. april 2005 som respons på Kommissionens brev af 2. marts 2005 til de danske myndigheder, var aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair ikke vedlagt svarskrivelsen.

6

(7)  Sag T-128/98, Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 II, s. 3929, stadfæstet ved dom i sag C-82/01, Sml. 2002 I, s. 9297, præmis 75-79.

7

Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

(8)  Sag C-159/91 og C-160/91, Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava, Sml. 1993 I, s. 637.

8

Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava

(9)  Jf. dom af 22. marts 1977 i sag 78/76, Steinike & Weinlig, Sml. 1977, s. 595, præmis 21, dom af 30. januar 1985 i sag 290/83, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1983, s. 439, præmis 14, dom af 2. februar 1988 i sag 67/85, 68/85 og 70/85, Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 219, præmis 35, og dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13.

9

Steinike & Weinlig

Kommissionen mod Frankrig

Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen

Italien mod Kommissionen

(10)  Se dom af 16. maj 2002 i sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

10

Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine)

(11)  Se præmis 37, 38 og 39 i den i fodnote 10 nævnte dom.

11

(12)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2007, s. 17). Direktivet udgør en kodifikation af Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (EFT L 195 af 29.7.1980, s. 5) som ændret ved Kommissionens direktiver 85/413/EØF (EFT L 229 af 28.8.1985, s. 20), 93/84/EØF (EFT L 254 af 12.10.1993, s. 16), 2000/52/EF (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75) og 2005/81/EF (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 47).

12

(13)  Se artikel 2, litra b), i det i fodnote 12 nævnte direktiv.

13

(14)  Se præmis 52 i den i fodnote 10 nævnte dom.

14

(15)  Jf. præmis 53 og 54 i dommen.

15

(16)  Jf. præmis 52 ff. i den i fodnote 10 nævnte dom.

16

(17)  Kommissionens meddelelse angående anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser i virksomheder, De Europæiske Fællesskabers Bulletin nr. 9-1984. EF-Domstolens dom i de forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, præmis 17. Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5), punkt 25 og 26.

17

Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen

(18)  Jf. Stardust Marine-sagen. Se også generaladvokat Geelhoeds forslag til afgørelse i fodnote 18.

18

Stardust Marine

(19)  Domstolens dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 20.

19

Italien mod Kommissionen

(20)  EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Kommissionens beslutning 2004/393/EF af 12. februar 2004 om de fordele, som regionen Vallonien og Brussels South Charleroi Airport har indrømmet luftfartsselskabet Ryanair ved selskabets etablering i Charleroi (EUT L 137 af 30.4.2004, s. 1).

22

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Tanács

| 30.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/23

---

Értesítés azon személyek/csoportok/szervezetek számára, akikkel és amelyekkel a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és megerősítéséről, valamint a 817/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 194/2008/EK tanácsi rendelet 11. és 15. cikkében említett listák kiegészülnek, a 385/2008/EK bizottsági rendelet alapján

(2008/C 109/08)

A 2008/349/KKBP közös álláspontban az Európai Unió Tanácsa a 2006/318/KKBP közös álláspont (1) bizonyos mellékleteinek módosításáról határozott a következők megállapítása után:

| 1. | A 2006/318/KKBP közös álláspont II. mellékletében felsorolt személyek és szervezetek:






  a) | a burmai/mianmari kormány egyes tagjai; vagy |
| --- | --- | --- |

1.

A 2006/318/KKBP közös álláspont II. mellékletében felsorolt személyek és szervezetek:

a)

a burmai/mianmari kormány egyes tagjai; vagy

| b) | a 2006/318/KKBP közös álláspont 4. cikke (1) bekezdésében és 5. cikke (1) bekezdésében említett, velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy testületek. |
| --- | --- |

b)

a 2006/318/KKBP közös álláspont 4. cikke (1) bekezdésében és 5. cikke (1) bekezdésében említett, velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy testületek.

| 2. | A 2006/318/KKBP közös álláspont III. mellékletben felsorolt személyek és szervezetek:






  a) | a burmai/mianmari kormány tulajdonában lévő vagy irányítása alatt álló vállalkozások vagy olyan állami szervezet, vállalkozás, ideértve a magánjog szabályai szerint létrehozott azon vállalkozásokat is, amelyekben az állami hatóságok többségi tulajdonnal rendelkeznek, valamint az említett állam ügynökségei; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2006/318/KKBP közös álláspont III. mellékletben felsorolt személyek és szervezetek:

a)

a burmai/mianmari kormány tulajdonában lévő vagy irányítása alatt álló vállalkozások vagy olyan állami szervezet, vállalkozás, ideértve a magánjog szabályai szerint létrehozott azon vállalkozásokat is, amelyekben az állami hatóságok többségi tulajdonnal rendelkeznek, valamint az említett állam ügynökségei;

| b) | a burmai/mianmari kormány egyes tagjai vagy a velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület tulajdonában lévő, vagy ezek által közvetlenül vagy közvetve irányított valamennyi vállalkozás; vagy |
| --- | --- |

b)

a burmai/mianmari kormány egyes tagjai vagy a velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület tulajdonában lévő, vagy ezek által közvetlenül vagy közvetve irányított valamennyi vállalkozás; vagy

| c) | az a) és b) pontokban felsorolt vállalkozások tulajdonában lévő vagy helyett, illetve nevében eljáró jogi személyek, szervezetek vagy testületek. |
| --- | --- |

c)

az a) és b) pontokban felsorolt vállalkozások tulajdonában lévő vagy helyett, illetve nevében eljáró jogi személyek, szervezetek vagy testületek.

A 194/2008/EK tanácsi rendelet (2) 18. cikke (1) bekezdésének b) pontjában lévő felhatalmazás alapján a Bizottság ebből következően elfogadta a 385/2008/EK rendeletet (3), amely a 194/2008/EK rendelet VI. és VII. mellékletét módosítja.

A 194/2008/EK rendelet a következőket írja elő:

| 1. | a VI. mellékletben felsorolt személy, szervezet vagy testület tulajdonában lévő valamennyi pénzeszköz, pénzügyi eszköz és gazdasági erőforrás befagyasztását, valamint azt, hogy tilos számukra – közvetlenül vagy közvetve – pénzeszközöket, más pénzügyi eszközöket és gazdasági forrásokat rendelkezésre bocsátani; valamint |
| --- | --- |

1.

a VI. mellékletben felsorolt személy, szervezet vagy testület tulajdonában lévő valamennyi pénzeszköz, pénzügyi eszköz és gazdasági erőforrás befagyasztását, valamint azt, hogy tilos számukra – közvetlenül vagy közvetve – pénzeszközöket, más pénzügyi eszközöket és gazdasági forrásokat rendelkezésre bocsátani; valamint

| 2. | az új beruházások tilalmát a VII. mellékletben felsorolt vállalkozásoknál, jogi személyeknél, szervezeteknél vagy testületeknél. |
| --- | --- |

2.

az új beruházások tilalmát a VII. mellékletben felsorolt vállalkozásoknál, jogi személyeknél, szervezeteknél vagy testületeknél.

A VI. mellékletben felsorolt személyek és szervezetek figyelmét felhívják arra a lehetőségre, hogy az érintett tagállam(ok) a 194/2008/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt honlapokon szereplő illetékes hatóságaihoz kérelemmel fordulhatnak arra vonatkozóan, hogy befagyasztott pénzeszközöket használhassanak fel alapvető szükségletek kielégítése vagy különös kifizetések teljesítése érdekében, az említett rendelet 13. cikkével összhangban.

A felsorolt személyek és szervezetek bármikor kérhetik a Tanácsot – a kérelmüket alátámasztó dokumentáció megküldésével egyidőben –, hogy vizsgálja felül a felsoroltaknak a fent említett jegyzékbe foglalására, illetve abban megtartására vonatkozó határozatát. A kérelmet a következő címre küldhetik:

| Council of the European Union (az Európai Unió Tanácsa), |
| --- |
| rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brussels (Brüsszel) |

Council of the European Union (az Európai Unió Tanácsa),

rue de la Loi 175

B-1048 Brussels (Brüsszel)

Az ilyen kérelmekkel kézhezvételük után foglalkoznak. E tekintetben az érintett személyek és szervezetek figyelmét felhívják arra a tényre, hogy a Tanács a 2006/318/KKBP közös álláspont 9. cikke értelmében e jegyzékeket rendszeresen felülvizsgálja.

Az érintett személyek és szervezetek figyelmét arra is felhívják, hogy lehetőségük van a 385/2008/EK rendeletet az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága előtt megtámadni, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 230. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban.

---

(1)  HL L 116., 2006.4.29., 77. o. A legutóbb a 2008/349/KKBP közös állásponttal (HL L 116., 2008.4.30.) módosított közös álláspont.

(2)  HL L 66., 2008.3.10., 1. o.

(3)  HL L 116., 2008.4.30., 5. o.

---

| 30.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/25

---

Értesítés a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK tanácsi rendelet 2. cikke (3) bekezdésében meghatározott listán szereplő személyek, csoportok és szervezetek számára

(2008/C 109/09)

A 2007/868/EK tanácsi határozatban meghatározott listán szereplő Hofstadgroep tudomására hozzuk a következő információkat.

Az Európai Unió Tanácsa megállapította, hogy továbbra is érvényesek azok az okok, amelyek alapján a fenti csoport a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendeletben előírt, korlátozó intézkedések alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek fent említett listáján szerepel. Következésképpen a Tanács továbbra is a listán szándékozik tartani ezt a csoportot.

Felhívjuk az érintett csoport figyelmét arra, hogy a 2007/868/EK határozat elfogadása óta a Tanács új információt kapott a listával kapcsolatban. Ezen új információra figyelemmel a Tanács továbbra is a fent említett listán szándékozik tartani az érintett csoportot. Ezért a Tanács ennek megfelelően módosította indokolását.

Az érintett csoportnak módja van megkérni a Tanács arra vonatkozó felülvizsgált indokolását, hogy a csoportot a fent említett listára felvette, és továbbra is ott tartja, az alábbi címen:

| Az Európai Unió Tanácsa |
| --- |
| (CP 931-megjelölések) |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Bruxelles |

Az Európai Unió Tanácsa

(CP 931-megjelölések)

Rue de la Loi 175

B-1048 Bruxelles

Az érintett csoport bármikor kérvényt nyújthat be a fenti címre a Tanácshoz – minden igazoló dokumentummal együtt –, hogy a listára való felvételükről és ott tartásukról szóló határozatot vizsgálja felül. Az ilyen kérelmekkel kézhezvételük után foglalkoznak. E tekintetben felhívjuk az érintett csoport figyelmét a listának a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (6) bekezdésének értelmében történő, a Tanács általi rendszeres felülvizsgálatára. Ahhoz, hogy a kérvényt a következő felülvizsgálatkor figyelembe vegyék, azt ezen értesítés közzétételétől számított két hónapon belül kell benyújtani.

Végezetül felhívjuk az érintett csoport figyelmét arra a lehetőségre, amely szerint jogosítvány iránti kérelmet nyújthat be az érintett tagállam(ok)nak a rendelet mellékletében felsorolt illetékes hatóságaihoz a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő használata iránt (vö. a rendelet 5. cikkével). Az illetékes hatóságok frissített listája az alábbi internetes címen érhető el:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

---

30.4.2008

| 30.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/s3

---

KÖZLEMÉNY

A „Zöldségfajok Közös Fajtajegyzéke – negyedik kiegészítés a 26. teljes kiadáshoz” és a „Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzéke – negyedik kiegészítés a 26. teljes kiadáshoz”2008. április 30-án az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozata 109. A számában jelenik meg.

A Hivatalos Lap előfizetői ingyenesen megkapják az előfizetésük darabszámának/nyelvének (nyelveinek) megfelelő példány(oka)t. Kérjük, hogy az alábbi megrendelőlapot értelemszerűen kitöltve és nyilvántartási számával ellátva (kódszám, amely a címke bal oldalán található és O/...-val kezdődik) küldje vissza címünkre. A Hivatalos Lapnak e száma a megjelenést követő egy évig ingyen beszerezhető.

Nem előfizetők ezt a Hivatalos Lapot költségtérítés ellenében értékesítési irodáinkban (lásd http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm) beszerezhetik.

A Hivatalos Lapnak ez a száma – mint valamennyi Hivatalos Lap (L, C, CA, CE) – ingyen elérhető a http://eur-lex.europa.eu internetcímen.

Image

---