# Úradný vestník C 109/2008

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 109 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5130. apríla 2008 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 109

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5130. apríla 2008

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2008/C 109/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  ) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2008/C 109/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2008/C 109/02 | Výmenný kurz eura | 2 |
| 2008/C 109/03 | Oznámenie Komisie o predpokladanej dostupnosti finančných zdrojov na poskytovanie reštrukturalizačnej pomoci na hospodársky rok 2008/2009 v rámci implementácie nariadenia Rady (ES) č. 320/2006, ktorým sa stanovuje dočasný režim pre reštrukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu v Spoločenstve | 3 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2008/C 109/04 | Súhrnné informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1857/2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 | 4 |
| 2008/C 109/05 | Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice 94/25/ES Európskeho parlamentu a Rady o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa rekreačných plavidiel (
  1
  ) | 8 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2008/C 109/02

Výmenný kurz eura

2

2008/C 109/03

Oznámenie Komisie o predpokladanej dostupnosti finančných zdrojov na poskytovanie reštrukturalizačnej pomoci na hospodársky rok 2008/2009 v rámci implementácie nariadenia Rady (ES) č. 320/2006, ktorým sa stanovuje dočasný režim pre reštrukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu v Spoločenstve

3

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2008/C 109/04

Súhrnné informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1857/2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001

4

2008/C 109/05

Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice 94/25/ES Európskeho parlamentu a Rady o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa rekreačných plavidiel (
  1
  )

1

8

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATÍVNE POSTUPY |
| | Komisia |
| 2008/C 109/06 | Výzva na predkladanie návrhov – EACEA/10/08 — Akcia 4.5 – Výzva na predkladanie návrhov projektov zameraných na podporu informačných činností pre mladých ľudí a ľudí činných v práci s mládežou — Program Mládež v akcii | 13 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Komisia |
| 2008/C 109/07 | Štátna pomoc – Dánsko — Štátna pomoc C 5/08 (ex NN 58/07) – Nezákonné poskytnutie pomoci spoločnosťou Aarhus Airport Ltd. spoločnosti Ryanair — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 15 |
| | INÉ AKTY |
| | Rada |
| 2008/C 109/08 | Upozornenie určené osobám a subjektom, ktoré boli na základe nariadenia Komisie (ES) č. 385/2008 pridané do zoznamov uvedených v článkoch 11 a 15 nariadenia Rady (ES) č. 194/2008, ktorým sa obnovujú a posilňujú reštriktívne opatrenia voči Barme/Mjanmarsku a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 817/2006 | 23 |
| 2008/C 109/09 | Upozornenie určené osobám, skupinám a subjektom uvedeným na zozname ustanovenom v článku 2 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu | 25 |

V   Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Komisia

2008/C 109/06

Výzva na predkladanie návrhov – EACEA/10/08 — Akcia 4.5 – Výzva na predkladanie návrhov projektov zameraných na podporu informačných činností pre mladých ľudí a ľudí činných v práci s mládežou — Program Mládež v akcii

13

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

2008/C 109/07

Štátna pomoc – Dánsko — Štátna pomoc C 5/08 (ex NN 58/07) – Nezákonné poskytnutie pomoci spoločnosťou Aarhus Airport Ltd. spoločnosti Ryanair — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

15

INÉ AKTY

Rada

2008/C 109/08

Upozornenie určené osobám a subjektom, ktoré boli na základe nariadenia Komisie (ES) č. 385/2008 pridané do zoznamov uvedených v článkoch 11 a 15 nariadenia Rady (ES) č. 194/2008, ktorým sa obnovujú a posilňujú reštriktívne opatrenia voči Barme/Mjanmarsku a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 817/2006

23

2008/C 109/09

Upozornenie určené osobám, skupinám a subjektom uvedeným na zozname ustanovenom v článku 2 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 109/10 | Oznam | s3 |

2008/C 109/10

Oznam

Oznam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 30.4.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang)

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 109/01)

Dňa 4. februára 2008 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32008M4926. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32008M4926. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 30.4.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/2

---

Výmenný kurz eura (1)

29. apríla 2008

(2008/C 109/02)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,5571 |
| JPY | Japonský jen | 161,73 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4613 |
| GBP | Britská libra | 0,78895 |
| SEK | Švédska koruna | 9,3578 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,6153 |
| ISK | Islandská koruna | 115,20 |
| NOK | Nórska koruna | 7,9800 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,250 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 252,93 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6983 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,4564 |
| RON | Rumunský lei | 3,6856 |
| SKK | Slovenská koruna | 32,238 |
| TRY | Turecká líra | 2,0008 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6710 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5782 |
| HKD | Hongkongský dolár | 12,1328 |
| NZD | Novozélandský dolár | 2,0097 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,1190 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 559,44 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 11,8167 |
| CNY | Čínsky juan | 10,8763 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2629 |
| IDR | Indonézska rupia | 14 356,46 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,9072 |
| PHP | Filipínske peso | 65,686 |
| RUB | Ruský rubeľ | 36,8630 |
| THB | Thajský baht | 49,385 |
| BRL | Brazílsky real | 2,6408 |
| MXN | Mexické peso | 16,3464 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,5571

JPY

Japonský jen

161,73

DKK

Dánska koruna

7,4613

GBP

Britská libra

0,78895

SEK

Švédska koruna

9,3578

CHF

Švajčiarsky frank

1,6153

ISK

Islandská koruna

115,20

NOK

Nórska koruna

7,9800

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,250

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

252,93

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6983

PLN

Poľský zlotý

3,4564

RON

Rumunský lei

3,6856

SKK

Slovenská koruna

32,238

TRY

Turecká líra

2,0008

AUD

Austrálsky dolár

1,6710

CAD

Kanadský dolár

1,5782

HKD

Hongkongský dolár

12,1328

NZD

Novozélandský dolár

2,0097

SGD

Singapurský dolár

2,1190

KRW

Juhokórejský won

1 559,44

ZAR

Juhoafrický rand

11,8167

CNY

Čínsky juan

10,8763

HRK

Chorvátska kuna

7,2629

IDR

Indonézska rupia

14 356,46

MYR

Malajzijský ringgit

4,9072

PHP

Filipínske peso

65,686

RUB

Ruský rubeľ

36,8630

THB

Thajský baht

49,385

BRL

Brazílsky real

2,6408

MXN

Mexické peso

16,3464

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 30.4.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/3

---

Oznámenie Komisie o predpokladanej dostupnosti finančných zdrojov na poskytovanie reštrukturalizačnej pomoci na hospodársky rok 2008/2009 v rámci implementácie nariadenia Rady (ES) č. 320/2006, ktorým sa stanovuje dočasný režim pre reštrukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu v Spoločenstve

(2008/C 109/03)

V súlade s článkom 10 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 968/2006 z 27. júna 2006, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 320/2006, ktorým sa stanovuje dočasný režim pre reštrukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu v Spoločenstve (1), informuje Komisia členské štáty, že predpokladané finančné zdroje dostupné v dočasnom reštrukturalizačnom fonde postačujú na poskytnutie reštrukturalizačnej pomoci pre všetky žiadosti, ktoré boli predložené do 31. marca 2008 pre hospodársky rok 2008/2009 a ktoré členské štáty uznali ako oprávnené.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2006, s. 32. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1261/2007 (Ú. v. EÚ L 283, 27.10.2007, s. 8).

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 30.4.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/4

---

Súhrnné informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1857/2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001

(2008/C 109/04)

Číslo XA: XA 259/07

Členský štát: Spolková republika Nemecko

Región: Freistaat Bayern

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe

Právny základ: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe.

Den Richtlinien liegen die Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaats Bayern (BayHO) zugrunde. Die Zuwendungen werden ohne Rechtspflicht im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel bewilligt

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku: 3,2 mil. EUR na roky 2007 až 2009

Maximálna intenzita pomoci: Až do výšky 50 %; maximálne 50 000 EUR na podnik a kalendárny rok

Dátum implementácie: Implementácia podľa potreby

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci:

Účel pomoci: Dotácie slúžia na zmiernenie škôd v podnikoch s chovom hydiny v oblastiach s karanténou a v pozorovaných oblastiach a takisto v pozorovaných podnikoch. Dotácie nepredstavujú náhradu škôd, neposkytujú sa v prípade nepoistiteľných škôd (napr. výpadok produkcie, obmedzené zhodnotenie, poškodenie majetku v dôsledku kontaminácie), ktoré vznikli bezprostredne z dôvodu pokynov príslušného orgánu.

Právny základ pomoci: článok 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1857/2006

Príslušné odvetvia hospodárstva: Poľnohospodárske a lesohospodárske podniky

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc: Alle dem Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten unterstellten Ämter für Landwirtschaft und Forsten in Bayern:

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

D-80539 München

Prípadné otázky adresujte na:

| Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Referat B 1 |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |
| Tel. (49-89) 21 82 22 22 |

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Referat B 1

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Tel. (49-89) 21 82 22 22

Internetová stránka: http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/riligefl.pdf

Ďalšie informácie: Žiadne

Číslo pomoci: XA 301/07

Členský štát: Írsko

Región: Celé územie členského štátu

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals

Právny základ: The Central Fund (Permanent Provision) Act, 1965

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku: Celková výška štátnej pomoci v rámci tejto schémy je závislá od rozsahu choroby, ktorý následne určuje počet zvierat s pozitívnou reakciou na testy a hospodárstiev, na ktoré boli uvalené reštrikcie v súvislosti s tuberkulózou hovädzieho dobytka a brucelózou. Vzhľadom na to sa nedá predpokladať rozsah výdavkov v období rokov 2007 až 2013. V tejto súvislosti sú nižšie uvedené sumy plánovaných výdavkov založené na súčasnom rozsahu choroby a očakávaných výdavkoch v roku 2007:

Maximálna intenzita pomoci: Toto opatrenie pokrýva približne 20 % nákladov na testovanie

Dátum implementácie:

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci: Schéma platieb súkromným veterinárnym lekárom (PVP) na testovanie zvierat sa implementuje priebežne, keďže je priamo spojená s rozšírením tuberkulózy a brucelózy v Írsku. Schéma zostane v platnosti až do eradikácie týchto dvoch chorôb

Účel pomoci: Účelom pomoci je zabezpečiť komplexný program testovania všetkých zvierat aspoň raz ročne, aby sa dosiahla úplná eradikácia tuberkulózy a brucelózy.

Štátna pomoc sa poskytuje v súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1857/06 – Pomoc v súvislosti s ochoreniami zvierat a rastlín a zamorením škodcami

Príslušné odvetvia: Hovädzí dobytok

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Internetová stránka: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Číslo pomoci: XA 302/07

Členský štát: Írsko

Región: Celé územie členského štátu

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Income Supplement Scheme (Bovine TB and Brucellosis)

Právny základ: Diseases of Animals Act 1966

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku: Celková výška štátnej pomoci v rámci tejto schémy je závislá od rozsahu choroby, ktorý následne určuje počet zvierat s pozitívnou reakciou na testy a hospodárstiev, na ktoré boli uvalené reštrikcie v súvislosti s tuberkulózou hovädzieho dobytka a brucelózou. Vzhľadom na to sa nedá predpokladať rozsah výdavkov v období rokov 2007 až 2013. V tejto súvislosti sú nižšie uvedené sumy plánovaných výdavkov založené na súčasnom rozsahu choroby a očakávaných výdavkoch v roku 2007:

Maximálna intenzita pomoci: 100 %

Dátum implementácie:

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci: Schéma doplnkov k príjmu sa implementuje priebežne, keďže je priamo spojená s rozšírením tuberkulózy a brucelózy v Írsku. Schéma zostane v platnosti až do eradikácie týchto dvoch chorôb

Účel pomoci: Účelom pomoci je poskytnutie kompenzácií poľnohospodárom za straty vzniknuté po oznámení a odstránení zvierat považovaných za nakazené tuberkulózou a brucelózou.

Účelom pomoci je takisto odradiť od zatajovania choroby.

Štátna pomoc sa poskytuje v súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1857/06 – Pomoc v súvislosti s ochoreniami zvierat a rastlín a zamorením škodcami

Príslušné odvetvia hospodárstva: Hovädzí dobytok

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Internetová stránka: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Číslo pomoci: XA 305/07

Členský štát: Španielsko

Región: Región de Murcia

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Právny základ: Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura y Agua por la que se convocan y se aprueban las bases reguladoras de las ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Ročné výdavky plánované v rámci schémy pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku: Plánované ročné výdavky sú 650 000 EUR, čo predstavuje v období 6 rokov celkovú sumu vo výške 3 900 000 EUR (roky 2008 – 2013)

Maximálna intenzita pomoci: 70 %, maximálna výška pomoci je 200 000 EUR na príjemcu na rok

Dátum implementácie: Január 2008

Trvanie schémy štátnej pomoci: Do decembra 2013

Účel pomoci: Činnosti predstavujú technickú podporu pre primárnych výrobcov a z toho dôvodu sú zahrnuté v článku 15 nariadenia. Cieľom týchto činností je výrobcom uľahčiť prístup k informáciám o nových technológiách v oblasti poľnohospodárskej výroby a realizovať ich budú federácie, zväzy poľnohospodárskych družstiev a združenia organizácií poľnohospodárskych výrobcov, ktoré sú v súlade s definíciou mikropodnikov, malých podnikov a stredných podnikov stanovenou v nariadení Komisie 2003/361/ES.

Poskytnutá plánovaná pomoc nesmie prekročiť výšku 220 000 EUR na príjemcu na rok, ako sa uvádza v článku 4 priloženého návrhu rozhodnutia a môže zahŕňať:

Pomoc na realizáciu odvetvových a štatistických štúdií, vytváranie databáz, náklady na tlač, tvorbu kópií a viazanie materiálov týkajúcich sa poľnohospodárskeho odvetvia v regióne Murcia [v súlade s článkom 15 ods. 2 písm. c) nariadenia].

Medzi oprávnené náklady patria výdavky týkajúce sa zhromažďovania informácií triedenia a zostavovania informácií potrebných na štúdiu o poľnohospodárskeho odvetvia, náklady na obstaranie softvéru na vytváranie databáz ako aj náklady na tlač, tvorbu kópií a viazanie materiálov. Môže sa poskytnúť dotácia do výšky 70 % preukázaných nákladov, pričom maximálna výška predstavuje 60 000 EUR na rok.

Poradenské služby, ktoré nepredstavujú nepretržitú alebo pravidelnú činnosť, ani nesúvisia s bežnými prevádzkovými výdajmi, medzi ktoré patrí bežné daňové poradenstvo alebo reklamná činnosť, ktoré sa poskytujú orgánom združení a poľnohospodárom v regióne Murcia, ktoré o to požiadajú [v súlade s článkom 15 ods. 2 písm. c) nariadenia].

Pomoc pozostáva z dotácie do výšky 70 % preukázaných nákladov, pričom maximálna výška predstavuje 30 000 EUR na rok.

Účasť na výstavách, podpora na výstavách a návštevy technického charakteru za predpokladu, že sa so žiadosťou predloží program s podrobnými informáciami o plánovaných cieľoch. Pokiaľ ide o účasť na obchodných veľtrhoch, zohľadňujú sa náklady na cestovanie, ubytovanie a stravu pracovníkov prevádzkujúcich stánok, náklady na prenájom miesta, náklady na postavenie a prenájom stánku, náklady na vydávanie publikácií, náklady na prenájom hostesiek a pod.; pokiaľ ide o podporu na výstavách a návštevy technického charakteru, náklady na cestovanie, ubytovanie a stravu zamestnaných pracovníkov, výrobcov združených v orgánoch a poľnohospodárov v regióne, ktorí o to požiadajú [v súlade s článkom 15 ods. 2 písm. d) nariadenia].

Na obchodných veľtrhoch sa môže zúčastniť najviac 20 osôb na prijímateľský orgán, pričom najviac 2 osoby na organizáciu. Pomoc pozostáva z dotácie do výšky 70 % preukázaných nákladov, pričom maximálna výška predstavuje 130 000 EUR na rok

Príslušné odvetvia hospodárstva: Poľnohospodárstvo – pestovanie plodín a chov zvierat

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Consejería de Agricultura y Agua |
| --- |
| Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario |
| Plaza Juan XXIII, s/n |
| E-30071 Murcia |

Consejería de Agricultura y Agua

Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario

Plaza Juan XXIII, s/n

E-30071 Murcia

Internetová stránka: http://www.carm.es/neweb2/servlet/integra.servlets.ControlPublico?IDCONTENIDO=5089&IDTIPO=100&RASTRO=c428$m

Ďalšie informácie: Hoci je pomoc určená profesionálnym poľnohospodárskym organizáciám a ďalším zastupiteľským orgánom poľnohospodárskeho odvetvia (predpokladá sa, že sa tým v poľnohospodárskom odvetví zabezpečí čo možno najširšia a najlepšia ponuka vzdelávacích činností a činností na rozširovanie technologických poznatkov), je potrebné zohľadniť, že koneční príjemcovia pomoci budú poľnohospodári a chovatelia zvierat v regióne Murcia

XA číslo: XA 315/07

Členský štát: Slovinská republika

Región: Območje občine Ig

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Právny základ: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku:

| | 2007: 36 304,46 EUR |
| --- | --- |

2007: 36 304,46 EUR

| | 2008: 37 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 37 500 EUR

| | 2009: 39 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 39 000 EUR

| | 2010: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 40 000 EUR

| | 2011: 42 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 42 000 EUR

| | 2012: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 43 000 EUR

| | 2013: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 43 000 EUR

Maximálna intenzita pomoci:

1.   Investície do poľnohospodárskych podnikov:

| — | do 50 % v menej priaznivých oblastiach a do 40 % v ostatných oblastiach. |
| --- | --- |

—

do 50 % v menej priaznivých oblastiach a do 40 % v ostatných oblastiach.

2.   Zachovanie tradičnej krajiny a budov:

| — | na investície do nevýrobného majetku do 100 %, na investície do výrobného majetku do 75 % v menej priaznivých oblastiach a do 60 % v ostatných oblastiach. |
| --- | --- |

—

na investície do nevýrobného majetku do 100 %, na investície do výrobného majetku do 75 % v menej priaznivých oblastiach a do 60 % v ostatných oblastiach.

3.   Pomoc na platby poistného:

| — | rozdiel medzi výškou spolufinancovania poistného zo štátneho rozpočtu až do výšky 50 % oprávnených nákladov na poistné na poistenie zasiatych plodín a plodov a na poistenie zvierat proti chorobám. |
| --- | --- |

—

rozdiel medzi výškou spolufinancovania poistného zo štátneho rozpočtu až do výšky 50 % oprávnených nákladov na poistné na poistenie zasiatych plodín a plodov a na poistenie zvierat proti chorobám.

4.   Pomoc na preparcelovanie pozemku:

| — | do 100 % oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

—

do 100 % oprávnených nákladov.

5.   Pomoc na podporu výroby kvalitných poľnohospodárskych výrobkov:

| — | do 100 % oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

—

do 100 % oprávnených nákladov.

6.   Udelenie technickej pomoci:

| — | do 100 % oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

—

do 100 % oprávnených nákladov.

7.   Premiestnenie hospodárskych budov vo verejnom záujme:

| — | do 100 % skutočných nákladov, ak premiestnenie spočíva iba v demontáži, premiestnení a opätovnom postavení existujúcich zariadení. Ak premiestnenie prinesie poľnohospodárovi prospech z modernejších zariadení, poľnohospodár sa musí na zvýšení hodnoty príslušnej budovy po premiestnení podieľať najmenej 50 % v menej priaznivých oblastiach a v ostatných oblastiach najmenej 60 %. Ak má premiestnenie budovy za následok zvýšenie výrobnej kapacity, musí príspevok poľnohospodára predstavovať najmenej 60 % a v menej priaznivých oblastiach najmenej 50 % nákladov súvisiacich s takýmto zvýšením výrobnej kapacity. Ak je príjemcom mladý poľnohospodár, príspevok predstavuje najmenej 55 % alebo 45 % |
| --- | --- |

—

do 100 % skutočných nákladov, ak premiestnenie spočíva iba v demontáži, premiestnení a opätovnom postavení existujúcich zariadení. Ak premiestnenie prinesie poľnohospodárovi prospech z modernejších zariadení, poľnohospodár sa musí na zvýšení hodnoty príslušnej budovy po premiestnení podieľať najmenej 50 % v menej priaznivých oblastiach a v ostatných oblastiach najmenej 60 %. Ak má premiestnenie budovy za následok zvýšenie výrobnej kapacity, musí príspevok poľnohospodára predstavovať najmenej 60 % a v menej priaznivých oblastiach najmenej 50 % nákladov súvisiacich s takýmto zvýšením výrobnej kapacity. Ak je príjemcom mladý poľnohospodár, príspevok predstavuje najmenej 55 % alebo 45 %

Dátum implementácie: Október 2007 (pomoc bude udelená až po zverejnení súhrnných informácií na internetovej stránke Európskej komisie)

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci: Do 31. decembra 2013

Účel pomoci: Podpora MSP

Predpis zahŕňa opatrenia, ktoré predstavujú štátnu pomoc v súlade s týmito článkami nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 (Ú. v. EÚ L 358, 16.12.2006, s. 3):

článok 4: Investície do poľnohospodárskych podnikov,

článok 5: Zachovanie tradičnej krajiny a budov,

článok 6: Premiestnenie hospodárskych budov vo verejnom záujme,

článok 12: Pomoc na platby poistného,

článok 13: Pomoc na preparcelovanie pozemku,

článok 14: Pomoc na podporu výroby kvalitných poľnohospodárskych výrobkov,

článok 15: Udelenie technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore

Príslušné odvetvia hospodárstva: Poľnohospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Občina Ig |
| --- |
| Govekarjeva cesta 6 |
| SLO-1292 Ig |

Občina Ig

Govekarjeva cesta 6

SLO-1292 Ig

Internetová stránka: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200789&dhid=91694

Ďalšie informácie: Pomoc na platby poistného na poistenie zasiatych plodín a plodov zahŕňa nasledujúce nepriaznivé poveternostné udalosti, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám: jarné vymrznutie, krupobitie, úder blesku, požiar, ktorý je následkom úderu blesku, víchrica a záplavy.

V predpisoch obce sú splnené požiadavky nariadenia (ES) č. 1857/2006 týkajúce sa opatrení, ktoré bude vykonávať obec, a ustanovenia všeobecných predpisov (postup pred poskytnutím pomoci, kumulácia, transparentnosť a kontrola pomoci)

Janez CIMPERMAN

starosta

---

| 30.4.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/8

---

Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice 94/25/ES Európskeho parlamentu a Rady o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa rekreačných plavidiel

(Text s významom pre EHP)

(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice)

(2008/C 109/05)

| ESO (1) | Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov
  (a referenčný dokument) | Odkaz na starú normu | Dátum ukončenia predpokladu zhody starej normy
  Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Nafukovacie člny. Časť 1: Člny s maximálnym výkonom motora 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Nafukovacie člny. Časť 2: Člny s maximálnym výkonom motora od 4,5 kW do 15 kW vrátane (ISO 6185-2:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Nafukovacie člny. Časť 3: Člny s maximálnym výkonom motora 15 kW a viac (ISO 6185-3:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Malé plavidlá. Hadice s požiarnou odolnosťou (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Dátum uplynul
  (31. 8. 2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Malé plavidlá. Sanitárne zberné odpadové sústavy (ISO 8099:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Malé plavidlá. Palivové hadice bez požiarnej odolnosti (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Dátum uplynul
  (31. 1. 2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Malé plavidlá. Lodné propulzné piestové spaľovacie motory. Meranie výkonu a jeho deklarovanie (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Dátum uplynul
  (31. 12. 2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Malé plavidlá. Hlavné údaje (ISO 8666:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Malé plavidlá. Kormidlové zariadenie. Lanové ovládanie a lanové vodiace kladky (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Dátum uplynul
  (30. 11. 2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Malé plavidlá. Elektricky poháňané drenážne čerpadlá na jednosmerný prúd (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Dátum uplynul
  (30. 4. 2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Malé plavidlá. Kingstonove ventily a trupové priechodky. Časť 1: Kovové zhotovenie (ISO 9093-1:1994) | – | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Malé plavidlá. Kohúty a trupové priechodky. Časť 2: Nekovové (ISO 9093-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Malé plavidlá. Protipožiarna ochrana. Časť 1: Lode s dĺžkou trupu do 15 m vrátane (ISO 9094-1:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Malé plavidlá. Protipožiarna ochrana. Časť 2: Lode s dĺžkou trupu nad 15 m (ISO 9094-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Malé plavidlá. Elektrické ventilátory (ISO 9097:1991) | – | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Malé plavidlá. Identifikácia plavidiel. Kódovací systém (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Dátum uplynul
  (30. 9. 2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Malé plavidlá. Trvalo zabudované palivové sústavy a palivové nádrže (ISO 10088:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Malé plavidlá. Elektrická sústava. Jednosmerné rozvodné sústavy (ISO 10133:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Malé plavidlá. Zariadenia na skvapalnené ropné plyny (LPG) (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | 31. 8. 2008 |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Malé plavidlá. Príručka používateľa (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Dátum uplynul
  (30. 4. 2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Malé plavidlá. Hydraulické kormidlové sústavy (ISO 10592:1994) | – | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Malé plavidlá. Vetranie priestorov s benzínovým motorom a/alebo benzínovou nádržou (ISO 11105:1997) | – | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Malé plavidlá. Grafické symboly (ISO 11192:2005) | – | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Malé plavidlá. Ochrana proti naštartovaniu pri zaradenej rýchlosti (ISO 11547:1994) | – | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Malé plavidlá s motorovým pohonom. Zorné pole z miesta kormidla (ISO 11591:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Malé plavidlá s dĺžkou trupu menej ako 8 m. Určenie maximálneho pomeru propulzného výkonu (ISO 11592:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Malé plavidlá. Vodotesné kokpity a rýchloodvodňované kokpity (ISO 11812:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Malé plavidlá. Konštrukcia trupu a dimenzovanie. Časť 1: Materiály: Termosetické živice, sklovláknová výstuž, referenčný laminát (ISO 12215-1:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Malé plavidlá. Konštrukcia trupu a dimenzovanie. Časť 2: Materiály jadier na sendvičové konštrukcie, vložené materiály (ISO 12215-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Malé plavidlá. Konštrukcia trupu a dimenzovanie. Časť 3: Materiály: Oceľ, hliníkové zliatiny, drevo a iné materiály (ISO 12215-3:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Malé plavidlá. Konštrukcia trupu a dimenzovanie. Časť 4: Dielne a výroba (ISO 12215-4:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Malé plavidlá. Okná, lodné kruhové okná, prielezy, búrkové poklopy a dvere. Požiadavky na pevnosť a vodotesnosť (ISO 12216:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Malé plavidlá. Stanovenie stability a plávateľnosti a kategorizácia. Časť 1: Neplachtové člny s dĺžkou trupu 6 m alebo väčšou (ISO 12217-1:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Malé plavidlá. Stanovenie stability a plávateľnosti a kategorizácia. Časť 2: Plachtové člny s dĺžkou trupu 6 m alebo väčšou (ISO 12217-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Malé plavidlá. Stanovenie stability a plávateľnosti a kategorizácia. Časť 3: Člny s dĺžkou trupu menšou ako 6 m (ISO 12217-3:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Malé plavidlá. Elektrická sústava. Striedavé rozvodné sústavy (ISO 13297:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Malé plavidlá. Osobné plavidlá. Požiadavky na konštrukciu a technické vybavenie (ISO 13590:2003) | – | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Malé plavidlá. Kormidlové zariadenie. Zariadenie s ozubeným a kĺbovým prevodom (ISO 13929:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 14509:2000
  Malé plavidlá. Meranie hluku na palube motorových rekreačných plavidiel (ISO 14509:2000) | – | |
| EN ISO 14509:2000/A1:2004 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31. 3. 2005) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Malé plavidlá. Hluk na palube motorových rekreačných plavidiel. Posudzovanie hluku s použitím referenčného plavidla (ISO 14509-2:2006) | – | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Malé plavidlá. Lodné kuchynské sporáky na tekuté palivo (ISO 14895:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Malé plavidlá. Štítok výrobcu (ISO 14945:2004) | – | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Malé plavidlá. Maximálna nosnosť (ISO 14946:2001) | – | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Malé plavidlá. Drenážne čerpadlové sústavy (ISO 15083:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Malé plavidlá. Kotvenie, vyväzovanie a vlečenie. Upevňovacie body (ISO 15084:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Malé plavidlá. Ochrana osôb pred pádom cez palubu a ich záchrana (ISO 15085:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Malé plavidlá. Zabudované benzínové motory. Motor preplňovaný benzínom. Elektrické komponenty (ISO 15584:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Malé plavidlá. Diaľkový ovládací systém kormidla pri zabudovaných člnových miniprúdových pohonoch (ISO 15652:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Malé plavidlá. Zabudované vznetové motory. Palivové a elektrické súčasti namontované na motore (ISO 16147:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Malé plavidlá. Trvalo zabudované benzínové a naftové palivové nádrže (ISO 21487:2006) | – | |
| CEN | EN 28846:1993
  Malé plavidlá. Elektrické prístroje. Ochrana pred vznietením okolitých horľavých plynov (ISO 8846:1990) | – | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Malé plavidlá. Kormidlový prevod (ISO 8848:1990) | – | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Malé plavidlá. Kormidlový prevod prívesného motora s výkonom od 15 kW do 40 kW (ISO 9775:1990) | – | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31. 3. 2001) |

ESO (1)

Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov

(a referenčný dokument)

Odkaz na starú normu

Dátum ukončenia predpokladu zhody starej normy

Poznámka 1

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Nafukovacie člny. Časť 1: Člny s maximálnym výkonom motora 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

–

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Nafukovacie člny. Časť 2: Člny s maximálnym výkonom motora od 4,5 kW do 15 kW vrátane (ISO 6185-2:2001)

–

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Nafukovacie člny. Časť 3: Člny s maximálnym výkonom motora 15 kW a viac (ISO 6185-3:2001)

–

CEN

EN ISO 7840:2004

Malé plavidlá. Hadice s požiarnou odolnosťou (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Dátum uplynul

(31. 8. 2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Malé plavidlá. Sanitárne zberné odpadové sústavy (ISO 8099:2000)

–

CEN

EN ISO 8469:2006

Malé plavidlá. Palivové hadice bez požiarnej odolnosti (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Dátum uplynul

(31. 1. 2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Malé plavidlá. Lodné propulzné piestové spaľovacie motory. Meranie výkonu a jeho deklarovanie (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Dátum uplynul

(31. 12. 2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Malé plavidlá. Hlavné údaje (ISO 8666:2002)

–

CEN

EN ISO 8847:2004

Malé plavidlá. Kormidlové zariadenie. Lanové ovládanie a lanové vodiace kladky (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Dátum uplynul

(30. 11. 2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Malé plavidlá. Elektricky poháňané drenážne čerpadlá na jednosmerný prúd (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Dátum uplynul

(30. 4. 2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Malé plavidlá. Kingstonove ventily a trupové priechodky. Časť 1: Kovové zhotovenie (ISO 9093-1:1994)

–

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Malé plavidlá. Kohúty a trupové priechodky. Časť 2: Nekovové (ISO 9093-2:2002)

–

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Malé plavidlá. Protipožiarna ochrana. Časť 1: Lode s dĺžkou trupu do 15 m vrátane (ISO 9094-1:2003)

–

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Malé plavidlá. Protipožiarna ochrana. Časť 2: Lode s dĺžkou trupu nad 15 m (ISO 9094-2:2002)

–

CEN

EN ISO 9097:1994

Malé plavidlá. Elektrické ventilátory (ISO 9097:1991)

–

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31. 3. 2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Malé plavidlá. Identifikácia plavidiel. Kódovací systém (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Dátum uplynul

(30. 9. 2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Malé plavidlá. Trvalo zabudované palivové sústavy a palivové nádrže (ISO 10088:2001)

–

CEN

EN ISO 10133:2000

Malé plavidlá. Elektrická sústava. Jednosmerné rozvodné sústavy (ISO 10133:2000)

–

CEN

EN ISO 10239:2008

Malé plavidlá. Zariadenia na skvapalnené ropné plyny (LPG) (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

31. 8. 2008

CEN

EN ISO 10240:2004

Malé plavidlá. Príručka používateľa (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Dátum uplynul

(30. 4. 2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Malé plavidlá. Hydraulické kormidlové sústavy (ISO 10592:1994)

–

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31. 3. 2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Malé plavidlá. Vetranie priestorov s benzínovým motorom a/alebo benzínovou nádržou (ISO 11105:1997)

–

CEN

EN ISO 11192:2005

Malé plavidlá. Grafické symboly (ISO 11192:2005)

–

CEN

EN ISO 11547:1995

Malé plavidlá. Ochrana proti naštartovaniu pri zaradenej rýchlosti (ISO 11547:1994)

–

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31. 3. 2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Malé plavidlá s motorovým pohonom. Zorné pole z miesta kormidla (ISO 11591:2000)

–

CEN

EN ISO 11592:2001

Malé plavidlá s dĺžkou trupu menej ako 8 m. Určenie maximálneho pomeru propulzného výkonu (ISO 11592:2001)

–

CEN

EN ISO 11812:2001

Malé plavidlá. Vodotesné kokpity a rýchloodvodňované kokpity (ISO 11812:2001)

–

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Malé plavidlá. Konštrukcia trupu a dimenzovanie. Časť 1: Materiály: Termosetické živice, sklovláknová výstuž, referenčný laminát (ISO 12215-1:2000)

–

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Malé plavidlá. Konštrukcia trupu a dimenzovanie. Časť 2: Materiály jadier na sendvičové konštrukcie, vložené materiály (ISO 12215-2:2002)

–

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Malé plavidlá. Konštrukcia trupu a dimenzovanie. Časť 3: Materiály: Oceľ, hliníkové zliatiny, drevo a iné materiály (ISO 12215-3:2002)

–

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Malé plavidlá. Konštrukcia trupu a dimenzovanie. Časť 4: Dielne a výroba (ISO 12215-4:2002)

–

CEN

EN ISO 12216:2002

Malé plavidlá. Okná, lodné kruhové okná, prielezy, búrkové poklopy a dvere. Požiadavky na pevnosť a vodotesnosť (ISO 12216:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Malé plavidlá. Stanovenie stability a plávateľnosti a kategorizácia. Časť 1: Neplachtové člny s dĺžkou trupu 6 m alebo väčšou (ISO 12217-1:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Malé plavidlá. Stanovenie stability a plávateľnosti a kategorizácia. Časť 2: Plachtové člny s dĺžkou trupu 6 m alebo väčšou (ISO 12217-2:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Malé plavidlá. Stanovenie stability a plávateľnosti a kategorizácia. Časť 3: Člny s dĺžkou trupu menšou ako 6 m (ISO 12217-3:2002)

–

CEN

EN ISO 13297:2000

Malé plavidlá. Elektrická sústava. Striedavé rozvodné sústavy (ISO 13297:2000)

–

CEN

EN ISO 13590:2003

Malé plavidlá. Osobné plavidlá. Požiadavky na konštrukciu a technické vybavenie (ISO 13590:2003)

–

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Malé plavidlá. Kormidlové zariadenie. Zariadenie s ozubeným a kĺbovým prevodom (ISO 13929:2001)

–

CEN

EN ISO 14509:2000

Malé plavidlá. Meranie hluku na palube motorových rekreačných plavidiel (ISO 14509:2000)

–

EN ISO 14509:2000/A1:2004

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31. 3. 2005)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Malé plavidlá. Hluk na palube motorových rekreačných plavidiel. Posudzovanie hluku s použitím referenčného plavidla (ISO 14509-2:2006)

–

CEN

EN ISO 14895:2003

Malé plavidlá. Lodné kuchynské sporáky na tekuté palivo (ISO 14895:2000)

–

CEN

EN ISO 14945:2004

Malé plavidlá. Štítok výrobcu (ISO 14945:2004)

–

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Malé plavidlá. Maximálna nosnosť (ISO 14946:2001)

–

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Malé plavidlá. Drenážne čerpadlové sústavy (ISO 15083:2003)

–

CEN

EN ISO 15084:2003

Malé plavidlá. Kotvenie, vyväzovanie a vlečenie. Upevňovacie body (ISO 15084:2003)

–

CEN

EN ISO 15085:2003

Malé plavidlá. Ochrana osôb pred pádom cez palubu a ich záchrana (ISO 15085:2003)

–

CEN

EN ISO 15584:2001

Malé plavidlá. Zabudované benzínové motory. Motor preplňovaný benzínom. Elektrické komponenty (ISO 15584:2001)

–

CEN

EN ISO 15652:2005

Malé plavidlá. Diaľkový ovládací systém kormidla pri zabudovaných člnových miniprúdových pohonoch (ISO 15652:2003)

–

CEN

EN ISO 16147:2002

Malé plavidlá. Zabudované vznetové motory. Palivové a elektrické súčasti namontované na motore (ISO 16147:2002)

–

CEN

EN ISO 21487:2006

Malé plavidlá. Trvalo zabudované benzínové a naftové palivové nádrže (ISO 21487:2006)

–

CEN

EN 28846:1993

Malé plavidlá. Elektrické prístroje. Ochrana pred vznietením okolitých horľavých plynov (ISO 8846:1990)

–

EN 28846:1993/A1:2000

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31. 3. 2001)

CEN

EN 28848:1993

Malé plavidlá. Kormidlový prevod (ISO 8848:1990)

–

EN 28848:1993/A1:2000

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31. 3. 2001)

CEN

EN 29775:1993

Malé plavidlá. Kormidlový prevod prívesného motora s výkonom od 15 kW do 40 kW (ISO 9775:1990)

–

EN 29775:1993/A1:2000

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31. 3. 2001)

| Poznámka 1 | Dátum ukončenia predpokladu zhody je vo všeobecnosti dátumom stiahnutia starej normy stanovený Európskou organizáciou pre normalizáciu. Používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na to, že v niektorých výnimočných prípadoch tomu môže byť inak. |
| --- | --- |

Poznámka 1

Dátum ukončenia predpokladu zhody je vo všeobecnosti dátumom stiahnutia starej normy stanovený Európskou organizáciou pre normalizáciu. Používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na to, že v niektorých výnimočných prípadoch tomu môže byť inak.

| Poznámka 3 | V prípade zmien a doplnení, je referenčnou normou norma EN CCCCC:YYYY, jej predchádzajúce zmeny a doplnenia, ak nejaké existujú, a nová uvedená zmena a doplnenie. Stará norma (stĺpec 3) preto pozostáva z normy EN CCCCC:YYYY a z jej predchádzajúcich zmien a doplnení, ak nejaké existujú, ale bez novej uvedenej zmeny a doplnenia. V stanovenom dátume, prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice. |
| --- | --- |

Poznámka 3

V prípade zmien a doplnení, je referenčnou normou norma EN CCCCC:YYYY, jej predchádzajúce zmeny a doplnenia, ak nejaké existujú, a nová uvedená zmena a doplnenie. Stará norma (stĺpec 3) preto pozostáva z normy EN CCCCC:YYYY a z jej predchádzajúcich zmien a doplnení, ak nejaké existujú, ale bez novej uvedenej zmeny a doplnenia. V stanovenom dátume, prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice.

Poznámka:

| — | Akékoľvek informácie týkajúce sa dostupnosti noriem je možné získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu alebo od národných orgánov pre normalizáciu. Ich zoznam je uvedený v prílohe smernice 98/34/ES Európskeho parlamentu a Rady (2), ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Akékoľvek informácie týkajúce sa dostupnosti noriem je možné získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu alebo od národných orgánov pre normalizáciu. Ich zoznam je uvedený v prílohe smernice 98/34/ES Európskeho parlamentu a Rady (2), ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 98/48/ES (3).

| — | Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva.

| — | Tento zoznam nahrádza všetky predchádzajúce zoznamy uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia zabezpečuje aktualizáciu tohto zoznamu. |
| --- | --- |

—

Tento zoznam nahrádza všetky predchádzajúce zoznamy uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia zabezpečuje aktualizáciu tohto zoznamu.

Viac informácií o harmonizovaných normách nájdete na internetovej adrese:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Európske organizácie pre normalizáciu:

| — | European Committee for Standardization (CEN): rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, Belgicko. Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

European Committee for Standardization (CEN): rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, Belgicko. Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | European Committee for Electrotechnical Standardization (CENELEC): rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, Belgicko. Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

European Committee for Electrotechnical Standardization (CENELEC): rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, Belgicko. Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | European Telecommunications Standards Institute (ETSI): 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Francúzsko. Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

European Telecommunications Standards Institute (ETSI): 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Francúzsko. Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  Ú. v. ES L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

V Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Komisia

| 30.4.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/13

---

VÝZVA NA PREDKLADANIE NÁVRHOV – EACEA/10/08

Akcia 4.5 – Výzva na predkladanie návrhov projektov zameraných na podporu informačných činností pre mladých ľudí a ľudí činných v práci s mládežou

Program „Mládež v akcii“

(2008/C 109/06)

1.   Ciele a opis

Cieľom tejto výzvy je podporiť projekty zamerané na podporu informačných a komunikačných činností európskeho rozmeru pre mladých ľudí a ľudí činných v práci s mládežou. Predložené projekty musia umožniť intenzívnejšie šírenie kvalitných informácií a zlepšiť prístup mladých ľudí k informáciám, ako aj ku komunikačným kanálom na národnej i európskej úrovni.

Tieto projekty by mali podporiť účasť mladých ľudí na verejnom živote a uľahčiť im realizovať svoj potenciál ako aktívnych a zodpovedných európskych občanov.

Prednosť budú mať inovatívne projekty so širokým záberom, v ktorých sa spracúvajú zaujímavé a aktuálne témy pre mladých ľudí alebo ľudí činných v práci s mládežou a ktoré sú súčasne priority programu „Mládež v akcii“, ako napríklad:

| — | účasť mladých ľudí, |
| --- | --- |

—

účasť mladých ľudí,

| — | kultúrna diverzita, |
| --- | --- |

—

kultúrna diverzita,

| — | európske občianstvo, |
| --- | --- |

—

európske občianstvo,

| — | začleňovanie mladých ľudí s nedostatkom príležitostí. |
| --- | --- |

—

začleňovanie mladých ľudí s nedostatkom príležitostí.

Konečnými príjemcami týchto projektov sú mladí ľudia a jednotlivci pracujúci v sektore mládeže, či už v rámci mládežníckych organizácií a štruktúr, alebo regionálnych či miestnych orgánov.

Táto výzva sa vzťahuje na akciu 4.5 programu „Mládež v akcii“. Uverejňuje sa v súlade s podmienkami uvedenými v ročnom pracovnom programe vzťahujúcimi sa na granty a zmluvy v oblasti vzdelávania a kultúry na rok 2008, ktorý prijala Komisia 11. marca 2008 podľa postupu stanoveného v článkoch 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES (1).

Za realizáciu tejto výzvy na predloženie návrhov zodpovedá Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru.

2.   Oprávnení uchádzači

Návrhy musia byť predložené neziskovými organizáciami alebo združeniami alebo verejnými subjektmi na miestnej, alebo regionálnej úrovni, ktoré sú právnickou osobou a boli právne založené minimálne jeden rok pred dňom predkladania návrhu v jednej z programových krajín. Programovými krajinami sú:

| — | členské štáty Európskej únie (2), |
| --- | --- |

—

členské štáty Európskej únie (2),

| — | členské krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú strany dohody o Európskom hospodárskom priestore (EHP): Island, Lichtenštajnsko, Nórsko, |
| --- | --- |

—

členské krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú strany dohody o Európskom hospodárskom priestore (EHP): Island, Lichtenštajnsko, Nórsko,

| — | kandidátske krajiny, ktoré dostávajú predvstupovú pomoc podľa všeobecných zásad a všeobecných podmienok a dojednaní stanovených v rámcových dohodách uzavretých s týmito krajinami na účely ich účasti na programoch Spoločenstva (Turecko). |
| --- | --- |

—

kandidátske krajiny, ktoré dostávajú predvstupovú pomoc podľa všeobecných zásad a všeobecných podmienok a dojednaní stanovených v rámcových dohodách uzavretých s týmito krajinami na účely ich účasti na programoch Spoločenstva (Turecko).

Do projektu musia byť zapojené partnerské organizácie z minimálne 2 rozličných krajinín (vrátane predkladateľa návrhu), pričom aspoň jedna z nich má právne sídlo v jednom z členských štátov Európskej únie.

Výzva na predkladanie návrhov je otvorená pre účasť súkromných organizácií aktívnych v oblasti informácií a komunikácie len ako partnerov, pokiaľ sa tieto subjekty podieľajú na projekte bez účelu zisku.

Žiadosti sa musia zaslať Výkonnej agentúre pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru („agentúra“) najneskôr 30. júna 2008, rozhodujúci je dátum poštovej pečiatky.

3.   Rozpočet a trvanie projektov

Celkový pridelený rozpočet na spolufinancovanie projektov v rámci tejto výzvy na predkladanie návrhov sa odhaduje na sumu približne vo výške 900 000 EUR.

Finančná podpora agentúry nemôže presiahnuť 80 % celkových oprávnených nákladov na projekt. Výška grantu pridelená na každý projekt nepresiahne 100 000 EUR.

Aktivity sa musia začať v období medzi 1. januárom a 31. marcom 2009. Projekty musia trvať minimálne 12 mesiacov a maximálne 18 mesiacov.

4.   Termín na predkladanie žiadostí

Žiadosti sa musia zaslať Výkonnej agentúre pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru („agentúra“) najneskôr 30. júna 2008, rozhodujúci je dátum poštovej pečiatky.

5.   Doplňujúce informácie

Úplné znenie tejto výzvy na prekladanie návrhov, ako aj formuláre žiadostí sú k dispozícii na internetovej adrese:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/index_en.htm

Žiadosti musia spĺňať požiadavky uvedené v úplnom znení tejto výzvy na predkladanie návrhov a musia byť predložené na určenom formulári.

---

(1)  Rozhodnutie Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23).

(2)  Jednotlivci zo zámorských krajín a území (ZKÚ) a prípadne príslušné verejné a/alebo súkromné orgány a inštitúcie v ZKÚ sú oprávnené zúčastniť sa na programe „Mládež v akcii“ podľa pravidiel programu a ustanovení uplatniteľných na ich členský štát. Príslušné ZKÚ sú uvedené v prílohe 1A k rozhodnutiu Rady 2001/822/ES z 27. novembra 2001 o pridružení zámorských krajín a území k Európskemu spoločenstvu (Ú. v. ES L 314, 30.11.2001, s. 1).

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

| 30.4.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/15

---

ŠTÁTNA POMOC – DÁNSKO

Štátna pomoc C 5/08 (ex NN 58/07) – Nezákonné poskytnutie pomoci spoločnosťou Aarhus Airport Ltd. spoločnosti Ryanair

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(Text s významom pre EHP)

(2008/C 109/07)

Listom zo dňa 30. januára 2008, ktorý je uvedený v autentickom jazyku na stranách nasledujúcich za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Dánsku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedené opatrenia.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k opatreniam v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A „General Affairs“ |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A „General Affairs“

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 41 04

Tieto pripomienky sa oznámia Dánsku. O dôverné zaobchádzanie s informáciami o totožnosti zúčastnenej strany, ktorá predkladá pripomienky, možno požiadať písomne s uvedením dôvodov takejto žiadosti.

TEXT ZHRNUTIA

POSTUP

Komisia dostala vo februári 2005 sťažnosť z SAS týkajúcu sa údajných nezákonných dotácií, ktoré poskytla spoločnosť Aarhus Airport Ltd. (Aarhus Lufthavn A/S) spoločnosti Ryanair. Údajne prijaté dotácie spočívajú v znížení letiskových poplatkov a poplatkov za pozemné vybavenie.

Komisia zaslala dánskym orgánom 2. marca 2005 a 20. mája 2006 otázky, na ktoré dánske orgány odpovedali 18. mája 2005 a 10. júla 2006.

Komisia dostala dodatočné informácie od spoločnosti Aarhus Airport Ltd. listom z 27. apríla 2005. Tieto informácie súvisia s listom Komisie, ktorý bol zaslaný dánskym orgánom 2. marca 2005.

OPIS OPATRENÍ

| — | Spoločnosť Aarhus Airport Ltd., ktorá vlastní a prevádzkuje letisko Aarhus, je spoločnosťou s ručením obmedzeným v 100 % vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

—

Spoločnosť Aarhus Airport Ltd., ktorá vlastní a prevádzkuje letisko Aarhus, je spoločnosťou s ručením obmedzeným v 100 % vlastníctve štátu.

| — | Spoločnosť Aarhus Airport Ltd. uzavrela v roku 1999 dohodu so spoločnosťou Ryanair, ktorou sa spoločnosti Ryanair udeľuje preferenčné zaobchádzanie v súvislosti s jej prevádzkou na letisku Aarhus. Dohoda má zostať v platnosti do konca roku 2009. |
| --- | --- |

—

Spoločnosť Aarhus Airport Ltd. uzavrela v roku 1999 dohodu so spoločnosťou Ryanair, ktorou sa spoločnosti Ryanair udeľuje preferenčné zaobchádzanie v súvislosti s jej prevádzkou na letisku Aarhus. Dohoda má zostať v platnosti do konca roku 2009.

| — | Podľa sťažovateľa sa dôverná dohoda uzatvorená medzi spoločnosťami Aarhus Airport Ltd. a Ryanair vzťahuje na tieto aspekty:






  — | poplatok za použitie letiska cestujúcimi splatný s 50 % zľavou zo zverejnenej sadzby, |
| --- | --- | --- |

—

Podľa sťažovateľa sa dôverná dohoda uzatvorená medzi spoločnosťami Aarhus Airport Ltd. a Ryanair vzťahuje na tieto aspekty:

—

poplatok za použitie letiska cestujúcimi splatný s 50 % zľavou zo zverejnenej sadzby,

| — | oslobodenie od platenia poplatkov za vzlet a pristátie. Namiesto toho Ryanair platí pevne stanovený paušálny poplatok na každého cestujúceho, |
| --- | --- |

—

oslobodenie od platenia poplatkov za vzlet a pristátie. Namiesto toho Ryanair platí pevne stanovený paušálny poplatok na každého cestujúceho,

| — | oslobodenie od platieb alebo zníženie platieb za pozemné vybavenie. |
| --- | --- |

—

oslobodenie od platieb alebo zníženie platieb za pozemné vybavenie.

| — | Sťažovateľ je toho názoru, že spoločnosť Aarhus Airport Ltd. vytvorila straty, ktoré zodpovedajú dotáciám poskytnutým spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

—

Sťažovateľ je toho názoru, že spoločnosť Aarhus Airport Ltd. vytvorila straty, ktoré zodpovedajú dotáciám poskytnutým spoločnosti Ryanair.

POSÚDENIE OPATRENÍ

Komisia má v tejto chvíli a na základe informácií, ktorými disponuje, pochybnosti o:

| — | prevádzkovej a rozhodovacej nezávislosti spoločnosti Aarhus Airport Ltd. od svojich akcionárov – piatich verejných orgánov, |
| --- | --- |

—

prevádzkovej a rozhodovacej nezávislosti spoločnosti Aarhus Airport Ltd. od svojich akcionárov – piatich verejných orgánov,

| — | preferenčnom zaobchádzaní so spoločnosťou Ryanair na letisku Aarhus znížením splatných poplatkov za použitie letiska cestujúcimi, poplatkov za vzlet a pristátie a poplatkov za pozemné vybavenie, |
| --- | --- |

—

preferenčnom zaobchádzaní so spoločnosťou Ryanair na letisku Aarhus znížením splatných poplatkov za použitie letiska cestujúcimi, poplatkov za vzlet a pristátie a poplatkov za pozemné vybavenie,

| — | úrovni letiskových poplatkov na letisku Aarhus a možnom zvýhodnení iných leteckých spoločností, ak stanovená úroveň letiskových poplatkov neumožňuje letisku rentabilnú prevádzku. |
| --- | --- |

—

úrovni letiskových poplatkov na letisku Aarhus a možnom zvýhodnení iných leteckých spoločností, ak stanovená úroveň letiskových poplatkov neumožňuje letisku rentabilnú prevádzku.

Pokiaľ ide o výhody poskytnuté na prevádzku spoločnosti Ryanair a eventuálne iných leteckých spoločností na letisku Aarhus v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, Komisia pochybuje, či takáto pomoc môže byť zlučiteľná so spoločným trhom na základe výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES.

V súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 sa môže od príjemcu požadovať vrátenie každej nezákonnej pomoci.

TEXT LISTU

| „1. | Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

„1.

Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

I.   SAGSFORLØB

| 2. | I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair. |
| --- | --- |

2.

I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair.

| 3. | Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006.

| 4. | Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005.

| 5. | Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S.

II.   SAMMENFATNING

2.1.   Aarhus Lufthavn og Aarhus Lufthavn A/S

| 6. | Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn. |
| --- | --- |

6.

Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn.

| 7. | Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

7.

Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn.

| 8. | Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:







  — | Århus Kommune | 64,60 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Randers Kommune | 16,70 % |
| — | Grenå Kommune | 4,80 % |
| — | Ebeltoft Kommune | 3,00 % |
| — | Århus Amt | 10,90 % |

8.

Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:

—

Århus Kommune

64,60 %

—

Randers Kommune

16,70 %

—

Grenå Kommune

4,80 %

—

Ebeltoft Kommune

3,00 %

—

Århus Amt

10,90 %

| 9. | Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet. |
| --- | --- |

9.

Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet.

| 10. | Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair. |
| --- | --- |

10.

Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair.

| 11. | Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR). |
| --- | --- |

11.

Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR).

| 12. | I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver. |
| --- | --- |

12.

I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver.

2.2.   Gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn

| 13. | I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1). |
| --- | --- |

13.

I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1).

| 14. | I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):






  — | Passagerafgifter:
  Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)
  Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR) |
| --- | --- | --- |

14.

I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):

—

Passagerafgifter:

Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)

Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR)

| — | Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR) |
| --- | --- |

—

Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR)

| — | Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:
  Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK
  Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK
  Omdirigeringer — 500 DKK |
| --- | --- |

—

Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:

Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK

Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK

Omdirigeringer — 500 DKK

2.2.1.   Forskellige lufthavnsafgifter for indenrigsflyvninger og udenrigsflyvninger

| 15. | Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser. |
| --- | --- |

15.

Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser.

| 16. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter. |
| --- | --- |

16.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter.

| 17. | I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3). |
| --- | --- |

17.

I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3).

2.2.2.   Lufthavnsafgifter for Ryanair

| 18. | Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift. |
| --- | --- |

18.

Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift.

| 19. | Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter. |
| --- | --- |

19.

Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter.

| 20. | Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift. |
| --- | --- |

20.

Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift.

| 21. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:






  — | Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året. |
| --- | --- | --- |

21.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:

—

Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året.

| — | Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året. |
| --- | --- |

—

Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året.

| 22. | Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead. |
| --- | --- |

22.

Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead.

| 23. | De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6). |
| --- | --- |

23.

De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6).

| 24. | I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år. |
| --- | --- |

24.

I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år.

| 25. | De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen. |
| --- | --- |

25.

De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen.

2.3.   Foranstaltning, der skal vurderes

| 26. | Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

26.

Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn.

III.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER FORELIGGER STATSSTØTTE

| 27. | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

27.

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 28. | Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:






  — | ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler |
| --- | --- | --- |

28.

Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:

—

ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler

| — | medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og |
| --- | --- |

—

medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og

| — | påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet.

| 29. | Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8). |
| --- | --- |

29.

Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8).

3.1.   Overførsel af statsmidler

| 30. | Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler.

| 31. | Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

31.

Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten.

a)   Direkte eller indirekte overførsel af statsmidler

| 32. | Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

32.

Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler.

| 33. | Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11). |
| --- | --- |

33.

Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

»Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11).

| 34. | Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

34.

Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet.

b)   Tilregning af foranstaltningen til staten

| 35. | Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14). |
| --- | --- |

35.

Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

»Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14).

| 36. | I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16). |
| --- | --- |

36.

I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16).

| 37. | Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer. |
| --- | --- |

37.

Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer.

| 38. | Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet. |
| --- | --- |

38.

Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet.

| 39. | Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner.

3.2.   Anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 40. | En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295. |
| --- | --- |

40.

En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295.

| 41. | Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19). |
| --- | --- |

41.

Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19).

| 42. | Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt. |
| --- | --- |

42.

Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt.

| 43. | De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen. |
| --- | --- |

43.

De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen.

| 44. | For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004). |
| --- | --- |

44.

For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004).

3.3.   Selektiv fordel

| 45. | I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

45.

I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter.

| 46. | Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair. |
| --- | --- |

46.

Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair.

| 47. | Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift. |
| --- | --- |

47.

Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift.

3.4.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

| 48. | Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager: |
| --- | --- |

48.

Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager:

| 49. | Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater.

| 50. | Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked. |
| --- | --- |

50.

Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked.

3.5.   Konklusioner

| 51. | Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

51.

Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

IV.   FORELØBIG VURDERING AF STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| 52. | Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

52.

Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet.

| 53. | I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

53.

I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

| 54. | Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

54.

Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet.

| 55. | På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt. |
| --- | --- |

55.

På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt.

| 56. | Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:






  — | på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og |
| --- | --- | --- |

56.

Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:

—

på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og

| — | på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag. |
| --- | --- |

—

på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag.

| 57. | I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne. |
| --- | --- |

57.

I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne.

| 58. | Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

  »I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«. |
| --- | --- |

58.

Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

»I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«.

| 59. | Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser. |
| --- | --- |

59.

Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser.

| 60. | Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:






  — | den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel |
| --- | --- | --- |

60.

Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:

—

den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel

| — | den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt |
| --- | --- |

—

den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt

| — | den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis |
| --- | --- |

—

den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| — | der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser |
| --- | --- |

—

der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser

| — | den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet.

i)   Bidrag til opfyldelse af en målsætning af fælles interesse (nye og rentable flyruter)

| 61. | Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger.

| 62. | Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn. |
| --- | --- |

62.

Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn.

| 63. | På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse. |
| --- | --- |

63.

På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse.

ii)   Nødvendighed, proportionalitet og tilskyndelseseffekt

| 64. | Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt. |
| --- | --- |

64.

Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt.

| 65. | Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester. |
| --- | --- |

65.

Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester.

| 66. | Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt. |
| --- | --- |

66.

Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt.

| 67. | Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej.

| 68. | Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

| 69. | Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt.

iii)   Støtten skal tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| 70. | I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

70.

I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

iv)   Ordningen skal omfatte en sanktionsmekanisme

| 71. | Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt. |
| --- | --- |

71.

Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt.

v)   Konkurrencevilkårene må ikke fordrejes i strid med den fælles interesse

| 72. | Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

72.

Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber.

| 73. | Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

74.

På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet.

BESLUTNING

| 75. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.
  Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen. |
| --- | --- |

75.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.

Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen.

| 76. | Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

| 77. | Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

77.

Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  Aarhus Lufthavn A/S' informationsside:

1

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 under overskriften »Tariff Regulation UK download-pdf«.

(2)  Oplysningerne fra den klagende part er de eneste oplysninger, som Kommissionen p.t. har om afgifterne i 2005, da Aarhus Lufthavns internetside:

2

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 kun giver oplysninger om det nugældende takstregulativ.

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Ifølge oplysninger fra den klagende part i 2005.

4

(5)  Antal årlige bevægelser (700) gange den gennemsnitlige startmasse for B 373/800.

5

(6)  Skønt Aarhus Lufthavn A/S indsendte sine bemærkninger den 27. april 2005 som respons på Kommissionens brev af 2. marts 2005 til de danske myndigheder, var aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair ikke vedlagt svarskrivelsen.

6

(7)  Sag T-128/98, Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 II, s. 3929, stadfæstet ved dom i sag C-82/01, Sml. 2002 I, s. 9297, præmis 75-79.

7

Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

(8)  Sag C-159/91 og C-160/91, Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava, Sml. 1993 I, s. 637.

8

Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava

(9)  Jf. dom af 22. marts 1977 i sag 78/76, Steinike & Weinlig, Sml. 1977, s. 595, præmis 21, dom af 30. januar 1985 i sag 290/83, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1983, s. 439, præmis 14, dom af 2. februar 1988 i sag 67/85, 68/85 og 70/85, Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 219, præmis 35, og dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13.

9

Steinike & Weinlig

Kommissionen mod Frankrig

Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen

Italien mod Kommissionen

(10)  Se dom af 16. maj 2002 i sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

10

Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine)

(11)  Se præmis 37, 38 og 39 i den i fodnote 10 nævnte dom.

11

(12)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2007, s. 17). Direktivet udgør en kodifikation af Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (EFT L 195 af 29.7.1980, s. 5) som ændret ved Kommissionens direktiver 85/413/EØF (EFT L 229 af 28.8.1985, s. 20), 93/84/EØF (EFT L 254 af 12.10.1993, s. 16), 2000/52/EF (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75) og 2005/81/EF (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 47).

12

(13)  Se artikel 2, litra b), i det i fodnote 12 nævnte direktiv.

13

(14)  Se præmis 52 i den i fodnote 10 nævnte dom.

14

(15)  Jf. præmis 53 og 54 i dommen.

15

(16)  Jf. præmis 52 ff. i den i fodnote 10 nævnte dom.

16

(17)  Kommissionens meddelelse angående anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser i virksomheder, De Europæiske Fællesskabers Bulletin nr. 9-1984. EF-Domstolens dom i de forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, præmis 17. Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5), punkt 25 og 26.

17

Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen

(18)  Jf. Stardust Marine-sagen. Se også generaladvokat Geelhoeds forslag til afgørelse i fodnote 18.

18

Stardust Marine

(19)  Domstolens dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 20.

19

Italien mod Kommissionen

(20)  EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Kommissionens beslutning 2004/393/EF af 12. februar 2004 om de fordele, som regionen Vallonien og Brussels South Charleroi Airport har indrømmet luftfartsselskabet Ryanair ved selskabets etablering i Charleroi (EUT L 137 af 30.4.2004, s. 1).

22

---

INÉ AKTY

Rada

| 30.4.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/23

---

Upozornenie určené osobám a subjektom, ktoré boli na základe nariadenia Komisie (ES) č. 385/2008 pridané do zoznamov uvedených v článkoch 11 a 15 nariadenia Rady (ES) č. 194/2008, ktorým sa obnovujú a posilňujú reštriktívne opatrenia voči Barme/Mjanmarsku a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 817/2006

(2008/C 109/08)

Rada Európskej únie sa spoločnou pozíciou 2008/349/SZBP rozhodla zmeniť a doplniť niektoré prílohy k spoločnej pozícii Rady 2006/318/SZBP (1), keďže stanovila, že:

| 1. | Osoby a subjekty uvedené v prílohe II spoločnej pozície Rady 2006/318/SZBP sú:






  a) | jednotlivými členmi vlády Barmy/Mjanmarska; alebo |
| --- | --- | --- |

1.

Osoby a subjekty uvedené v prílohe II spoločnej pozície Rady 2006/318/SZBP sú:

a)

jednotlivými členmi vlády Barmy/Mjanmarska; alebo

| b) | fyzickými alebo právnickými osobami, subjektmi alebo orgánmi s nimi spojenými, na ktoré sa odkazuje v článkoch 4 ods. 1 a 5 ods. 1 spoločnej pozície Rady 2006/318/SZBP. |
| --- | --- |

b)

fyzickými alebo právnickými osobami, subjektmi alebo orgánmi s nimi spojenými, na ktoré sa odkazuje v článkoch 4 ods. 1 a 5 ods. 1 spoločnej pozície Rady 2006/318/SZBP.

| 2. | Osoby a subjekty uvedené v prílohe III spoločnej pozície Rady 2006/318/SZBP sú:






  a) | podnikmi, ktoré vlastní alebo kontroluje vláda Barmy/Mjanmarska alebo verejné orgány, spoločnosti vrátane súkromnoprávnych spoločností, v ktorých majú štátne orgány väčšinový podiel, a agentúry daného štátu; |
| --- | --- | --- |

2.

Osoby a subjekty uvedené v prílohe III spoločnej pozície Rady 2006/318/SZBP sú:

a)

podnikmi, ktoré vlastní alebo kontroluje vláda Barmy/Mjanmarska alebo verejné orgány, spoločnosti vrátane súkromnoprávnych spoločností, v ktorých majú štátne orgány väčšinový podiel, a agentúry daného štátu;

| b) | podnikmi, ktoré vlastnia alebo kontrolujú jednotliví členovia vlády Barmy/Mjanmarska alebo fyzické alebo právnické osoby, subjekty alebo orgány s nimi spojené, alebo |
| --- | --- |

b)

podnikmi, ktoré vlastnia alebo kontrolujú jednotliví členovia vlády Barmy/Mjanmarska alebo fyzické alebo právnické osoby, subjekty alebo orgány s nimi spojené, alebo

| c) | právnickými osobami, subjektmi alebo orgánmi, ktoré sú vo vlastníctve, alebo podliehajú kontrole podnikov, alebo pracujú pre podniky, či konajú v mene podnikov uvedených v písm. a) alebo b). |
| --- | --- |

c)

právnickými osobami, subjektmi alebo orgánmi, ktoré sú vo vlastníctve, alebo podliehajú kontrole podnikov, alebo pracujú pre podniky, či konajú v mene podnikov uvedených v písm. a) alebo b).

Komisia následne na základe oprávnenia uvedeného v článku 18 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 194/2008 (2) prijala nariadenie Komisie (ES) č. 385/2008 (3), ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy VI a VII k nariadeniu (ES) č. 194/2008.

V nariadení (ES) č. 194/2008 sa stanovuje:

| 1. | zmrazenie všetkých finančných prostriedkov, iných finančných aktív a hospodárskych zdrojov patriacich osobám, skupinám a subjektom uvedeným v prílohe VI a zákaz sprístupniť im priamo alebo nepriamo akékoľvek finančné prostriedky, iné finančné aktíva alebo hospodárske zdroje; a |
| --- | --- |

1.

zmrazenie všetkých finančných prostriedkov, iných finančných aktív a hospodárskych zdrojov patriacich osobám, skupinám a subjektom uvedeným v prílohe VI a zákaz sprístupniť im priamo alebo nepriamo akékoľvek finančné prostriedky, iné finančné aktíva alebo hospodárske zdroje; a

| 2. | zákaz nových investícií do podnikov, právnických osôb, subjektov alebo orgánov uvedených v prílohe VII. |
| --- | --- |

2.

zákaz nových investícií do podnikov, právnických osôb, subjektov alebo orgánov uvedených v prílohe VII.

Do pozornosti osôb a subjektov uvedených v prílohe VI sa dáva skutočnosť, že môžu predložiť príslušným orgánom daného členského štátu (alebo členských štátov), ktoré sú uvedené na internetových stránkach vymenovaných v prílohe IV k nariadeniu (ES) č. 194/2008 žiadosť o povolenie použiť zmrazené finančné prostriedky na pokrytie základných potrieb alebo na osobitné platby podľa článku 13 uvedeného nariadenia.

Dotknuté osoby a subjekty môžu kedykoľvek zaslať Rade žiadosť o preskúmanie rozhodnutia o ich zaradení do uvedených zoznamov a ponechaní v týchto zoznamoch spolu s podpornou dokumentáciou na adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brussels |

Council of the European Union

rue de la Loi 175

B-1048 Brussels

Takéto žiadosti sa posúdia po ich prijatí. V tejto súvislosti dávame dotknutým osobám a subjektom do pozornosti skutočnosť, že v súlade s článkom 9 spoločnej pozície 2006/318/SZBP Rada uvedené zoznamy podrobuje stálemu preskúmavaniu.

Do pozornosti dotknutých osôb a subjektov sa takisto dáva skutočnosť, že nariadenie (ES) č. 385/2008 môžu napadnúť na Súde prvého stupňa Európskych spoločenstiev v súlade s podmienkami uvedenými v článku 230 ods. 4 a ods. 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 116, 29.4.2006, s. 77. Spoločná pozícia naposledy zmenená a doplnená spoločnou pozíciou 2008/349/SZBP (Ú. v. EÚ L 116, 30.4.2008).

(2)  Ú. v. EÚ L 66, 10.3.2008, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 116, 30.4.2008, s. 5.

---

| 30.4.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/25

---

Upozornenie určené osobám, skupinám a subjektom uvedeným na zozname ustanovenom v článku 2 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu

(2008/C 109/09)

Nasledujúce informácie sú určené skupine Hofstadgroep uvedenej v rozhodnutí Rady 2007/868/ES z 20. decembra 2007.

Rada Európskej únie rozhodla, že dôvody zaradenia uvedenej skupiny na zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahujú obmedzujúce opatrenia ustanovené nariadením Rady (ES) č. 2580/2001 z 27. decembra 2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu, naďalej platia. V dôsledku toho má Rada v úmysle ponechať túto skupinu na tomto zozname.

Dotknutá skupina sa upozorňuje na skutočnosť, že od prijatia rozhodnutia Rady 2007/868/ES z 20. decembra 2007 získala Rada nové informácie relevantné pre toto zaradenie na zoznam. Po zvážení týchto nových informácií má Rada v úmysle ponechať dotknutú skupinu na uvedenom zozname. Rada preto príslušne zmenila a doplnila odôvodnené stanovisko.

Dotknutá skupina môže požiadať o zaslanie revidovaného odôvodneného stanoviska Rady k jej zaradeniu a ponechaniu na uvedených zoznamoch na adrese:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brussels |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi 175

B-1048 Brussels

Dotknutá skupina môže na uvedenú adresu kedykoľvek zaslať Rade spolu s akoukoľvek sprievodnou dokumentáciou žiadosť o to, aby sa rozhodnutie zaradiť a ponechať ju na zozname prehodnotilo. Takáto žiadosť sa posúdi po jej prijatí. V tejto súvislosti sa dotknutá skupina upozorňuje na pravidelné preskúmanie tohto zoznamu, ktoré Rada vykonáva podľa článku 1 ods. 6 spoločnej pozície 2001/931/SZBP. Aby sa Rada mohla žiadosťou zaoberať pri najbližšom preskúmaní, mala by sa predložiť do jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto upozornenia.

Napokon dotknutú skupinu upozorňujeme na možnosť podať príslušným orgánom príslušných členských štátov uvedeným v prílohe k nariadeniu žiadosť o povolenie použiť zmrazené finančné prostriedky na základné potreby alebo osobitné platby v súlade s článkom 5 ods. 2 uvedeného nariadenia. Aktualizovaný zoznam príslušných orgánov je k dispozícii na tejto internetovej adrese:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

---

30.4.2008

| 30.4.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/s3

---

OZNAM

Dňa 30. apríla 2008 bude v Úradnom vestníku Európskej únie C 109 A uverejnený Spoločný katalóg odrôd druhov zeleniny – 4. dodatok k 26. úplnému vydaniu a Spoločný katalóg odrôd poľnohospodárskych rastlinných druhov – 4. dodatok k 26. úplnému vydaniu.

Predplatitelia úradného vestníka môžu získať bezplatne rovnaký počet výtlačkov a jazykových znení tohto úradného vestníka ako predplatených. Musia však vrátiť správne vyplnenú priloženú objednávku s uvedením predplatiteľského evidenčného čísla (kód uvedený na ľavej strane štítka, začínajúci sa písmenom O/...). Tento úradný vestník bude bezplatne k dispozícii rok odo dňa jeho uverejnenia.

Ostatní záujemcovia si ho môžu objednať za poplatok v niektorom z našich predajných miest (pozri http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).

Tento úradný vestník – ako aj ostatné úradné vestníky (série L, C, CA, CE) – si možno pozrieť bezplatne na internetovej adrese: http://eur-lex.europa.eu.

Image

---