# Uradni list L 210/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 210 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 594. avgust 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 210

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 594. avgust 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1328 z dne 29. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1329 z dne 29. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na registrirani uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije | 27 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1330 z dne 2. avgusta 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1235/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (
  1
  ) | 43 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1331 z dne 3. avgusta 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 97 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/1332 z dne 28. julija 2016 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje pohištvu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4778)

   (
  1
  ) | 100 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1328 z dne 29. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1329 z dne 29. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na registrirani uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije

27

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1330 z dne 2. avgusta 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1235/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (
  1
  )

1

43

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1331 z dne 3. avgusta 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

97

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2016/1332 z dne 28. julija 2016 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje pohištvu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4778)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4778)

1

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 4.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1328

z dne 29. julija 2016

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Začasni ukrepi

Začasni ukrepi

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 12. februarja 2016 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 2016/181 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih ploščato valjanih izdelkov iz železa ali nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, razen nerjavnega jekla, vseh širin, hladno valjanih (hladno deformiranih), neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih, brez nadaljnje obdelave („hladno valjani ploščati izdelki iz jekla“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Ruske federacije („Rusija“) (skupaj imenovani „zadevni državi“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 12. februarja 2016 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 2016/181 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih ploščato valjanih izdelkov iz železa ali nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, razen nerjavnega jekla, vseh širin, hladno valjanih (hladno deformiranih), neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih, brez nadaljnje obdelave („hladno valjani ploščati izdelki iz jekla“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Ruske federacije („Rusija“) (skupaj imenovani „zadevni državi“) v Unijo.

2

| (2) | Preiskava se je začela 14. maja 2015 (3) na podlagi pritožbe, ki jo je 1. aprila 2015 vložilo Evropsko jeklarsko združenje („Eurofer“ ali „pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Preiskava se je začela 14. maja 2015 (3) na podlagi pritožbe, ki jo je 1. aprila 2015 vložilo Evropsko jeklarsko združenje („Eurofer“ ali „pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla v Uniji.

3

| (3) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 19 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. aprila 2014 do 31. marca 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preiskava gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(3)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 19 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. aprila 2014 do 31. marca 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preiskava gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

1.2   Registracija

Registracija

| (4) | Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2325 (4) uvedla obvezno registracijo uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije ali njegove odpreme iz LRK in Rusije. Registracija uvoza je 12. februarja 2016 z uvedbo začasnih ukrepov prenehala. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2325 (4) uvedla obvezno registracijo uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije ali njegove odpreme iz LRK in Rusije. Registracija uvoza je 12. februarja 2016 z uvedbo začasnih ukrepov prenehala.

4

| (5) | Težava z registracijo in morebitna retroaktivna uporaba zadevne protidampinške dajatve ter pripombe, prejete v zvezi s tem, so podrobneje opredeljene v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2016/1329 (5). V tej uredbi se obravnavajo samo pripombe, prejete v zvezi z začasnimi ugotovitvami glede dampinga, škode, vzročne zveze in interesa Unije, ter dokončna stališča Komisije o teh zadevah. |
| --- | --- |

(5)

Težava z registracijo in morebitna retroaktivna uporaba zadevne protidampinške dajatve ter pripombe, prejete v zvezi s tem, so podrobneje opredeljene v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2016/1329 (5). V tej uredbi se obravnavajo samo pripombe, prejete v zvezi z začasnimi ugotovitvami glede dampinga, škode, vzročne zveze in interesa Unije, ter dokončna stališča Komisije o teh zadevah.

5

1.3   Naknadni postopek

Naknadni postopek

| (6) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev (začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča do začasnih ugotovitev. Zaslišanje je bilo odobreno stranem, ki so to zahtevale. |
| --- | --- |

(6)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev (začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča do začasnih ugotovitev. Zaslišanje je bilo odobreno stranem, ki so to zahtevale.

| (7) | Povezani trgovec in storitveni center za jeklarstvo je zahteval posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih („pooblaščenec za zaslišanje“) glede povračil. Pooblaščenec za zaslišanje je zahtevo preučil in pisno odgovoril. Nadalje, na zahtevo Euroferja je 3. maja 2016 potekalo zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje. |
| --- | --- |

(7)

Povezani trgovec in storitveni center za jeklarstvo je zahteval posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih („pooblaščenec za zaslišanje“) glede povračil. Pooblaščenec za zaslišanje je zahtevo preučil in pisno odgovoril. Nadalje, na zahtevo Euroferja je 3. maja 2016 potekalo zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje.

| (8) | Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Vzorčene proizvajalce Unije je pozvala, naj za obdobje 2005–2010 predložijo podatke o dobičkonosnosti, kar zadeva prodajo izdelka v preiskavi v Uniji, da bi tako dobila celovitejše podatke o dobičkonosnosti. Vsi vzorčeni proizvajalci Unije so zahtevane podatke predložili. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Vzorčene proizvajalce Unije je pozvala, naj za obdobje 2005–2010 predložijo podatke o dobičkonosnosti, kar zadeva prodajo izdelka v preiskavi v Uniji, da bi tako dobila celovitejše podatke o dobičkonosnosti. Vsi vzorčeni proizvajalci Unije so zahtevane podatke predložili.

| (9) | Opravljeni so bili preveritveni obiski na kraju samem, da bi se preverili podatki, ki so jih v odgovorih na vprašalnik iz uvodne izjave 8 zgoraj predložili naslednji proizvajalci Unije:






  — | ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

(9)

Opravljeni so bili preveritveni obiski na kraju samem, da bi se preverili podatki, ki so jih v odgovorih na vprašalnik iz uvodne izjave 8 zgoraj predložili naslednji proizvajalci Unije:

—

ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Nemčija,

| — | ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgija, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgija,

| — | ArcelorMittal Sagunto SL, Puerto de Sagunto, Španija. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Sagunto SL, Puerto de Sagunto, Španija.

| (10) | Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz LRK in Rusije v Unijo ter dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno dajatvijo (dokončno razkritje). Vsem stranem je bil določen rok za predložitev pripomb glede končnega razkritja. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz LRK in Rusije v Unijo ter dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno dajatvijo (dokončno razkritje). Vsem stranem je bil določen rok za predložitev pripomb glede končnega razkritja.

| (11) | Pripombe zainteresiranih strani so se preučile in upoštevale, kjer je bilo primerno. |
| --- | --- |

(11)

Pripombe zainteresiranih strani so se preučile in upoštevale, kjer je bilo primerno.

1.4   Trditve glede zahteve po dodatnih informacijah, preverjanje in uporaba

Trditve glede zahteve po dodatnih informacijah, preverjanje in uporaba

| (12) | Po dokončnem razkritju so nekateri proizvajalci izvozniki predložili pripombe glede roka, v katerem so morali proizvajalci Unije zagotoviti zahtevane informacije, in podvomili o točnosti teh podatkov ter o postopku njihovega preverjanja. Sklepali so, da industrija Unije morda ni predložila pravilnih podatkov in da je bila ugodneje obravnavana, pri čemer so bile kršene pravice drugih strani do objektivne, nepristranske in nediskriminatorne preiskave. Ta domnevna ugodnejša obravnava industrije Unije naj bi se kazala tudi s prizanesljivostjo Komisije do nje, ko ni zagotovila nekaterih pomembnih podatkov (strani so navedle manjkajoče račune). |
| --- | --- |

(12)

Po dokončnem razkritju so nekateri proizvajalci izvozniki predložili pripombe glede roka, v katerem so morali proizvajalci Unije zagotoviti zahtevane informacije, in podvomili o točnosti teh podatkov ter o postopku njihovega preverjanja. Sklepali so, da industrija Unije morda ni predložila pravilnih podatkov in da je bila ugodneje obravnavana, pri čemer so bile kršene pravice drugih strani do objektivne, nepristranske in nediskriminatorne preiskave. Ta domnevna ugodnejša obravnava industrije Unije naj bi se kazala tudi s prizanesljivostjo Komisije do nje, ko ni zagotovila nekaterih pomembnih podatkov (strani so navedle manjkajoče račune).

| (13) | Glede očitka o ugodnejši obravnavi je trditev zavrnjena. Zadevno vprašanje se nanaša na besedilo uvodne izjave 59 začasne uredbe. V navedeni uvodni izjavi je pojasnjeno, da za interne transferje niso izdani računi, kar je v skladu s sprejemljivo računovodsko prakso. Ne gre za to, da bi bilo industriji Unije dovoljeno, da ne predloži zahtevanih podatkov. |
| --- | --- |

(13)

Glede očitka o ugodnejši obravnavi je trditev zavrnjena. Zadevno vprašanje se nanaša na besedilo uvodne izjave 59 začasne uredbe. V navedeni uvodni izjavi je pojasnjeno, da za interne transferje niso izdani računi, kar je v skladu s sprejemljivo računovodsko prakso. Ne gre za to, da bi bilo industriji Unije dovoljeno, da ne predloži zahtevanih podatkov.

| (14) | Isti proizvajalci izvozniki so trdili, da je z zbiranjem dodatnih podatkov in njihovim preverjanjem pri proizvajalcih Unije ravnala diskriminatorno zoper ruske proizvajalce izvoznike, ki so zahtevali ponovno preverjanje. |
| --- | --- |

(14)

Isti proizvajalci izvozniki so trdili, da je z zbiranjem dodatnih podatkov in njihovim preverjanjem pri proizvajalcih Unije ravnala diskriminatorno zoper ruske proizvajalce izvoznike, ki so zahtevali ponovno preverjanje.

| (15) | Najprej je treba opozoriti, da je jasno, da ima Komisija kot preiskovalni organ pravico zahtevati dodatne podatke, kadar meni, da je to potrebno in primerno za izvedbo analize, bodisi med začasno bodisi med dokončno fazo preiskave. Komisija je imela v tem primeru, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 154, dobre razloge, da je zahtevala te dodatne podatke in jih pozneje preverila. Preverjanje se je nanašalo zgolj na dodatne predložene podatke, ki se prej niso zahtevali, s čimer je Komisija zagotovila, da so bili podatki, na katerih je nazadnje utemeljila svoje ugotovitve, zanesljivi. Drugič, zahteva ruskega proizvajalca izvoznika za drugo preverjanje se je dejansko nanašala na iste podatke, ki so bili preverjeni že prvič, medtem ko je bilo drugo preverjanje v prostorih nekaterih proizvajalcev Unije potrebno, da je Komisija preverila dodatne podatke iz uvodne izjave 8, in odločila, ali bo protidampinške dajatve uvedla retroaktivno. Navedene trditve so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(15)

Najprej je treba opozoriti, da je jasno, da ima Komisija kot preiskovalni organ pravico zahtevati dodatne podatke, kadar meni, da je to potrebno in primerno za izvedbo analize, bodisi med začasno bodisi med dokončno fazo preiskave. Komisija je imela v tem primeru, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 154, dobre razloge, da je zahtevala te dodatne podatke in jih pozneje preverila. Preverjanje se je nanašalo zgolj na dodatne predložene podatke, ki se prej niso zahtevali, s čimer je Komisija zagotovila, da so bili podatki, na katerih je nazadnje utemeljila svoje ugotovitve, zanesljivi. Drugič, zahteva ruskega proizvajalca izvoznika za drugo preverjanje se je dejansko nanašala na iste podatke, ki so bili preverjeni že prvič, medtem ko je bilo drugo preverjanje v prostorih nekaterih proizvajalcev Unije potrebno, da je Komisija preverila dodatne podatke iz uvodne izjave 8, in odločila, ali bo protidampinške dajatve uvedla retroaktivno. Navedene trditve so bile zato zavrnjene.

1.5   Zadevni izdelek in podobni izdelek

Zadevni izdelek in podobni izdelek

| (16) | Zadevni izdelek je začasno opredeljen v uvodnih izjavah 21 in 22 začasne uredbe. V zvezi z omenjeno opredelitvijo ni dala pripomb nobena stran. |
| --- | --- |

(16)

Zadevni izdelek je začasno opredeljen v uvodnih izjavah 21 in 22 začasne uredbe. V zvezi z omenjeno opredelitvijo ni dala pripomb nobena stran.

| (17) | Zadevni izdelek je dokončno opredeljen kot ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, razen nerjavnega jekla, vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni ali neprekriti in brez nadaljnje obdelave (hladno deformirani), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7209 15 00, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99, ex 7209 25 00, 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80, ex 7211 29 00, 7225 50 80, 7226 92 00, ter s poreklom iz LRK in Rusije.
  Iz opredelitve zadevnega izdelka so izključene naslednje vrste izdelkov:






  — | ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni in neprekriti, brez nadaljnje obdelave, v kolobarjih ali ne, vseh debelin, elektropločevine, |
| --- | --- | --- |

(17)

Zadevni izdelek je dokončno opredeljen kot ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, razen nerjavnega jekla, vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni ali neprekriti in brez nadaljnje obdelave (hladno deformirani), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7209 15 00, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99, ex 7209 25 00, 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80, ex 7211 29 00, 7225 50 80, 7226 92 00, ter s poreklom iz LRK in Rusije.

Iz opredelitve zadevnega izdelka so izključene naslednje vrste izdelkov:

—

ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni in neprekriti, brez nadaljnje obdelave, v kolobarjih ali ne, vseh debelin, elektropločevine,

| — | ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni in neprekriti, v kolobarjih, debeline manj kot 0,35 mm, žarjeni (znani kot „črna pločevina“), |
| --- | --- |

—

ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni in neprekriti, v kolobarjih, debeline manj kot 0,35 mm, žarjeni (znani kot „črna pločevina“),

| — | ploščato valjani izdelki iz drugega legiranega jekla, vseh širin, iz silicijevega jekla za elektropločevine in |
| --- | --- |

—

ploščato valjani izdelki iz drugega legiranega jekla, vseh širin, iz silicijevega jekla za elektropločevine in

| — | ploščato valjani izdelki iz legiranega jekla, hladno valjani (hladno deformirani), brez nadaljnje obdelave, iz hitroreznega jekla. |
| --- | --- |

—

ploščato valjani izdelki iz legiranega jekla, hladno valjani (hladno deformirani), brez nadaljnje obdelave, iz hitroreznega jekla.

| (18) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se sklepi iz uvodnih izjav od 22 do 24 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(18)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se sklepi iz uvodnih izjav od 22 do 24 začasne uredbe potrdijo.

2.   DAMPING

DAMPING

2.1   LRK

LRK

2.1.1   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (19) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 34 začasne uredbe, nobeden od proizvajalcev izvoznikov, na katere se ta preiskava nanaša, ni zahteval TGO. |
| --- | --- |

(19)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 34 začasne uredbe, nobeden od proizvajalcev izvoznikov, na katere se ta preiskava nanaša, ni zahteval TGO.

2.1.2   Primerljiva država

Primerljiva država

| (20) | V začasni uredbi je bila v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe kot primerljiva država izbrana Kanada. |
| --- | --- |

(20)

V začasni uredbi je bila v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe kot primerljiva država izbrana Kanada.

| (21) | Ena zainteresirana stran je trdila, da razlika med škodo in stopnjo dampinga poraja dvome o točnosti izračunov Komisije. Trdila je tudi, da bi bilo treba ob predpostavki, da so dejstva pravilna, zaradi take razlike razveljaviti izbiro Kanade kot primerljive države glede na stopnjo cen zadevnega izdelka v njej. |
| --- | --- |

(21)

Ena zainteresirana stran je trdila, da razlika med škodo in stopnjo dampinga poraja dvome o točnosti izračunov Komisije. Trdila je tudi, da bi bilo treba ob predpostavki, da so dejstva pravilna, zaradi take razlike razveljaviti izbiro Kanade kot primerljive države glede na stopnjo cen zadevnega izdelka v njej.

| (22) | Komisija potrjuje svoje izračune. Nadalje želi Komisija spomniti, da je primerljiva država izbrana med državami, v katerih se cena podobnega izdelka oblikuje v kar se da podobnih okoliščinah, kot veljajo v državi izvoza. Pri tej izbiri višina cen sama po sebi ni merilo. |
| --- | --- |

(22)

Komisija potrjuje svoje izračune. Nadalje želi Komisija spomniti, da je primerljiva država izbrana med državami, v katerih se cena podobnega izdelka oblikuje v kar se da podobnih okoliščinah, kot veljajo v državi izvoza. Pri tej izbiri višina cen sama po sebi ni merilo.

| (23) | Ob upoštevanju navedenega se trditev, da Kanada ni ustrezna primerljiva država, zavrne. Komisija potrjuje obrazložitev iz uvodnih izjav od 27 do 34 začasne uredbe in izbiro Kanade kot primerljive države v smislu člena 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Ob upoštevanju navedenega se trditev, da Kanada ni ustrezna primerljiva država, zavrne. Komisija potrjuje obrazložitev iz uvodnih izjav od 27 do 34 začasne uredbe in izbiro Kanade kot primerljive države v smislu člena 2(7) osnovne uredbe.

2.1.3   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (24) | Ker ni bilo pripomb glede določitve normalne vrednosti, se uvodne izjave od 35 do 45 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(24)

Ker ni bilo pripomb glede določitve normalne vrednosti, se uvodne izjave od 35 do 45 začasne uredbe potrdijo.

2.1.4   Izvozna cena

Izvozna cena

| (25) | Ena skupina družb je v pripombah k začasni uredbi opozorila na neskladnost med škodo in izračunom dampinga, kar je po njenih trditvah posledica administrativne napake Komisije. Vendar je Komisija ugotovila, da je neskladnost posledica drobne administrativne napake omenjene skupine družb, ki je vplivala na izvozno ceno. Omenjeno napako je Komisija popravila. |
| --- | --- |

(25)

Ena skupina družb je v pripombah k začasni uredbi opozorila na neskladnost med škodo in izračunom dampinga, kar je po njenih trditvah posledica administrativne napake Komisije. Vendar je Komisija ugotovila, da je neskladnost posledica drobne administrativne napake omenjene skupine družb, ki je vplivala na izvozno ceno. Omenjeno napako je Komisija popravila.

2.1.5   Primerjava

Primerjava

| (26) | Ker ni bilo pripomb glede primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se uvodni izjavi 49 in 50 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(26)

Ker ni bilo pripomb glede primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se uvodni izjavi 49 in 50 začasne uredbe potrdita.

2.1.6   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (27) | Zaradi spremembe izvozne cene iz uvodne izjave 25 zgoraj je bila ponovno izračunana stopnja dampinga ene skupine družb, zaradi česar se je nekoliko zvišala. Zaradi zvišanja se spremeni tudi stopnja dampinga vseh drugih kitajskih družb, saj temelji na tej skupini družb. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi spremembe izvozne cene iz uvodne izjave 25 zgoraj je bila ponovno izračunana stopnja dampinga ene skupine družb, zaradi česar se je nekoliko zvišala. Zaradi zvišanja se spremeni tudi stopnja dampinga vseh drugih kitajskih družb, saj temelji na tej skupini družb.

| (28) | Dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

  Preglednica 1


  Stopnje dampinga, LRK







  Družba | Dokončna stopnja dampinga (%) |
| --- | --- | --- |
| Angang Group | 59,2 |
| Shougang Group | 52,7 |
| Druge sodelujoče družbe | 56,9 |
| Vse druge družbe | 59,2 |

(28)

Dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

Preglednica 1

Preglednica 1

Stopnje dampinga, LRK

Stopnje dampinga, LRK

Družba

Dokončna stopnja dampinga (%)

Angang Group

59,2

Shougang Group

52,7

Druge sodelujoče družbe

56,9

Vse druge družbe

59,2

2.2   Rusija

Rusija

2.2.1   Uvod

Uvod

| (29) | Po začasnem razkritju je en ruski proizvajalec izvoznik nasprotoval uporabi člena 18 osnovne uredbe. Predložil je nove podatke, s katerimi je nasprotoval ugotovitvam iz uvodne izjave 60 začasne uredbe, v kateri je Komisija pokazala, da je proizvajalec izvoznik sporočil večjo prodano količino, kot jo je fizično omogočala proizvodnja. |
| --- | --- |

(29)

Po začasnem razkritju je en ruski proizvajalec izvoznik nasprotoval uporabi člena 18 osnovne uredbe. Predložil je nove podatke, s katerimi je nasprotoval ugotovitvam iz uvodne izjave 60 začasne uredbe, v kateri je Komisija pokazala, da je proizvajalec izvoznik sporočil večjo prodano količino, kot jo je fizično omogočala proizvodnja.

| (30) | Komisija je sklicala dve zaslišanji in zadevnemu proizvajalcu izvozniku ponudila možnost predložiti pripombe in pojasniti svoje trditve. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je sklicala dve zaslišanji in zadevnemu proizvajalcu izvozniku ponudila možnost predložiti pripombe in pojasniti svoje trditve.

| (31) | Med zaslišanji je Komisija poudarila, da je mogoče vloge/pojasnila, predložena po preveritvi, sprejeti le, če so bili podatki, na katerih temelji, že predloženi ali jih je mogoče povezati s podatki, predloženimi z izpolnjenim vprašalnikom ali najpozneje med preveritvenim obiskom. Proizvajalec izvoznik ni mogel podpreti svojih argumentov ne s podatki, ki jih je predložil z izpolnjenim vprašalnikom, ne s podatki iz vzorcev, vzetih na kraju samem. Zato se ugotovitve iz začasne faze, na podlagi katerih je Komisija uporabila člen 18 osnovne uredbe in ki so navedene v uvodnih izjavah 60 in 61 začasne uredbe, potrdijo. Zato je Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za zadevno družbo dokončno določila na podlagi razpoložljivih dejstev. |
| --- | --- |

(31)

Med zaslišanji je Komisija poudarila, da je mogoče vloge/pojasnila, predložena po preveritvi, sprejeti le, če so bili podatki, na katerih temelji, že predloženi ali jih je mogoče povezati s podatki, predloženimi z izpolnjenim vprašalnikom ali najpozneje med preveritvenim obiskom. Proizvajalec izvoznik ni mogel podpreti svojih argumentov ne s podatki, ki jih je predložil z izpolnjenim vprašalnikom, ne s podatki iz vzorcev, vzetih na kraju samem. Zato se ugotovitve iz začasne faze, na podlagi katerih je Komisija uporabila člen 18 osnovne uredbe in ki so navedene v uvodnih izjavah 60 in 61 začasne uredbe, potrdijo. Zato je Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za zadevno družbo dokončno določila na podlagi razpoložljivih dejstev.

| (32) | Po dokončnem razkritju je en proizvajalec izvoznik poudaril, da je bil v tej protidampinški preiskavi diskriminiran, kar je vplivalo na njegove procesne pravice, vključno s pravico do obrambe. Ta proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija ni sprejela drugega preverjanja v prostorih njegove hčerinske družbe v Belgiji, medtem ko je v prostorih proizvajalcev in uvoznikov industrije Unije opravila drugo preverjanje. Iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 15, je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(32)

Po dokončnem razkritju je en proizvajalec izvoznik poudaril, da je bil v tej protidampinški preiskavi diskriminiran, kar je vplivalo na njegove procesne pravice, vključno s pravico do obrambe. Ta proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija ni sprejela drugega preverjanja v prostorih njegove hčerinske družbe v Belgiji, medtem ko je v prostorih proizvajalcev in uvoznikov industrije Unije opravila drugo preverjanje. Iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 15, je treba to trditev zavrniti.

| (33) | Ta proizvajalec izvoznik je navedel tudi, da bi Komisija lahko uporabila izvozne cene njegovega povezanega trgovca/uvoznika in podatke o stroških proizvodnje edinega proizvajalca izvoznika, ki je popolnoma sodeloval s Komisijo. S tem bi se lahko Komisija domnevno izognila uporabi člena 18 osnovne uredbe, saj je tega povezanega trgovca/uvoznika preverila ločeno in v zvezi z njegovim sodelovanjem ni imela pripomb. Kot je pojasnjeno zgoraj, Komisija zaradi dejstva, da je skupen obseg prodaje (po odbitku uporabe za lastne potrebe in prilagojeno na spreminjanje zalog), o katerem je poročal proizvajalec izvoznik, presegal proizvedene količine, ni mogla sklepati, da je bil izvoz v Unijo sporočen v celoti. Zato je zavrnila predlog družbe, naj uporabi transakcije, ki morda predstavljajo le del skupne prodaje Unije. Zato Komisija ni uporabila podatkov o stroških proizvodnje, saj ni bilo na voljo podatkov o izvozu, ki bi jih lahko uporabila za primerjavo. |
| --- | --- |

(33)

Ta proizvajalec izvoznik je navedel tudi, da bi Komisija lahko uporabila izvozne cene njegovega povezanega trgovca/uvoznika in podatke o stroških proizvodnje edinega proizvajalca izvoznika, ki je popolnoma sodeloval s Komisijo. S tem bi se lahko Komisija domnevno izognila uporabi člena 18 osnovne uredbe, saj je tega povezanega trgovca/uvoznika preverila ločeno in v zvezi z njegovim sodelovanjem ni imela pripomb. Kot je pojasnjeno zgoraj, Komisija zaradi dejstva, da je skupen obseg prodaje (po odbitku uporabe za lastne potrebe in prilagojeno na spreminjanje zalog), o katerem je poročal proizvajalec izvoznik, presegal proizvedene količine, ni mogla sklepati, da je bil izvoz v Unijo sporočen v celoti. Zato je zavrnila predlog družbe, naj uporabi transakcije, ki morda predstavljajo le del skupne prodaje Unije. Zato Komisija ni uporabila podatkov o stroških proizvodnje, saj ni bilo na voljo podatkov o izvozu, ki bi jih lahko uporabila za primerjavo.

| (34) | Dva proizvajalca izvoznika sta predložila pripombe glede izvajanja preveritvenih obiskov in od Komisije zahtevala opustitev preiskave, dokler njune trditve niso preverjene. V tem smislu proizvajalci izvozniki nasprotujejo uporabi člena 18 osnovne uredbe. Poleg tega je ministrstvo za gospodarski razvoj Ruske federacije zahtevalo opustitev uvedbe dokončnih protidampinških ukrepov, dokler pristojne institucije Unije ne obravnavajo uradne pritožbe obeh proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(34)

Dva proizvajalca izvoznika sta predložila pripombe glede izvajanja preveritvenih obiskov in od Komisije zahtevala opustitev preiskave, dokler njune trditve niso preverjene. V tem smislu proizvajalci izvozniki nasprotujejo uporabi člena 18 osnovne uredbe. Poleg tega je ministrstvo za gospodarski razvoj Ruske federacije zahtevalo opustitev uvedbe dokončnih protidampinških ukrepov, dokler pristojne institucije Unije ne obravnavajo uradne pritožbe obeh proizvajalcev izvoznikov.

| (35) | Komisija opozarja, da je preverjanje eden od korakov preiskave, ki ga Komisija opravi kot preiskovalni organ. Obširno je pojasnila vsebinske razloge, na podlagi katerih se je odločila uporabiti člen 18 osnovne uredbe. Uporaba člena 18 osnovne uredbe temelji na dokazih, ki so jih Komisiji pisno predložile družbe, ter zanesljivosti in doslednosti teh dokazov. Proizvajalci izvozniki so imeli ves čas postopka priložnost v celoti uporabiti svojo pravico do obrambe z dajanjem informacij, pripomb, z zaslišanji in srečanji, vključno z dvema srečanjema, ki sta bila namenjena zlasti tem vprašanjem. |
| --- | --- |

(35)

Komisija opozarja, da je preverjanje eden od korakov preiskave, ki ga Komisija opravi kot preiskovalni organ. Obširno je pojasnila vsebinske razloge, na podlagi katerih se je odločila uporabiti člen 18 osnovne uredbe. Uporaba člena 18 osnovne uredbe temelji na dokazih, ki so jih Komisiji pisno predložile družbe, ter zanesljivosti in doslednosti teh dokazov. Proizvajalci izvozniki so imeli ves čas postopka priložnost v celoti uporabiti svojo pravico do obrambe z dajanjem informacij, pripomb, z zaslišanji in srečanji, vključno z dvema srečanjema, ki sta bila namenjena zlasti tem vprašanjem.

| (36) | Glede zahteve za opustitev pa Komisija opozarja, da je člen 14(4) osnovne uredbe edina podlaga za opustitev katerega koli uvedenega ukrepa. Nadalje opozarja, da pogoji za opustitev, kot so določeni v navedenem členu, niso izpolnjeni. Ta člen določa, da je mogoče ukrepe opustiti le v interesu Unije, če so se razmere na trgu začasno toliko spremenile, da je malo verjetno, da bi se škoda zaradi začasne opustitve nadaljevala. Nič ne kaže na to, da bi bili ti pogoji v tem primeru izpolnjeni, in Komisija opozarja, da nihče ni opozoril na takšne okoliščine. Prav nasprotno, preiskava je pokazala, da so izpolnjeni pogoji za uvedbo dokončnih ukrepov, kot so določeni v členu 9(4) osnovne uredbe. Zato je Komisija to zahtevo zavrnila. |
| --- | --- |

(36)

Glede zahteve za opustitev pa Komisija opozarja, da je člen 14(4) osnovne uredbe edina podlaga za opustitev katerega koli uvedenega ukrepa. Nadalje opozarja, da pogoji za opustitev, kot so določeni v navedenem členu, niso izpolnjeni. Ta člen določa, da je mogoče ukrepe opustiti le v interesu Unije, če so se razmere na trgu začasno toliko spremenile, da je malo verjetno, da bi se škoda zaradi začasne opustitve nadaljevala. Nič ne kaže na to, da bi bili ti pogoji v tem primeru izpolnjeni, in Komisija opozarja, da nihče ni opozoril na takšne okoliščine. Prav nasprotno, preiskava je pokazala, da so izpolnjeni pogoji za uvedbo dokončnih ukrepov, kot so določeni v členu 9(4) osnovne uredbe. Zato je Komisija to zahtevo zavrnila.

2.2.2   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (37) | Po začasnem razkritju je en proizvajalec izvoznik nasprotoval prilagoditvi, ki jo je Komisija izvedla v zvezi z njegovimi stroški proizvodnje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla ter kot je navedena v uvodni izjavi 76 in utemeljena v uvodni izjavi 80 začasne uredbe. Vendar zadevni proizvajalec izvoznik ni dal nobenih argumentov, na podlagi katerih bi lahko Komisija spremenila mnenje, da količniki potrošnje surovin, ki jih je družba sporočila v vprašalniku, niso zadoščali za to, da bi Komisija natančno ocenila stroške surovin, porabljenih za proizvodnjo hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla te družbe. Komisija je zato to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(37)

Po začasnem razkritju je en proizvajalec izvoznik nasprotoval prilagoditvi, ki jo je Komisija izvedla v zvezi z njegovimi stroški proizvodnje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla ter kot je navedena v uvodni izjavi 76 in utemeljena v uvodni izjavi 80 začasne uredbe. Vendar zadevni proizvajalec izvoznik ni dal nobenih argumentov, na podlagi katerih bi lahko Komisija spremenila mnenje, da količniki potrošnje surovin, ki jih je družba sporočila v vprašalniku, niso zadoščali za to, da bi Komisija natančno ocenila stroške surovin, porabljenih za proizvodnjo hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla te družbe. Komisija je zato to trditev zavrnila.

| (38) | Isti proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da bi morale biti izgube, povezane z likvidacijo njegovih dveh čezmorskih odvisnih družb, izvzete iz določitve prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“). Poleg tega je trdil, da so bili stroški pakiranja upoštevani dvakrat, in sicer v stroških proizvodnje in PSA-stroških. Komisija je ustrezno popravila svoje ugotovitve, saj so podatki, ki jih je družba pravilno predložila z izpolnjenim vprašalnikom oziroma pred preveritvenim obiskom ali med njim, podpirali pojasnila, ki jih je družba dala po začasnem razkritju. |
| --- | --- |

(38)

Isti proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da bi morale biti izgube, povezane z likvidacijo njegovih dveh čezmorskih odvisnih družb, izvzete iz določitve prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“). Poleg tega je trdil, da so bili stroški pakiranja upoštevani dvakrat, in sicer v stroških proizvodnje in PSA-stroških. Komisija je ustrezno popravila svoje ugotovitve, saj so podatki, ki jih je družba pravilno predložila z izpolnjenim vprašalnikom oziroma pred preveritvenim obiskom ali med njim, podpirali pojasnila, ki jih je družba dala po začasnem razkritju.

| (39) | Po ponovni določitvi PSA-stroškov je Komisija ugotovila, da je bil del domače prodaje dobičkonosen. To je Komisiji omogočilo izračun stopnje dampinga na podlagi lastnih PSA-stroškov in dobička družbe. Komisija v začasni fazi ni ugotovila dobičkonosne domače prodaje, zato je stopnjo dampinga izračunala iz PSA-stroškov in dobička iz zunanjih virov. |
| --- | --- |

(39)

Po ponovni določitvi PSA-stroškov je Komisija ugotovila, da je bil del domače prodaje dobičkonosen. To je Komisiji omogočilo izračun stopnje dampinga na podlagi lastnih PSA-stroškov in dobička družbe. Komisija v začasni fazi ni ugotovila dobičkonosne domače prodaje, zato je stopnjo dampinga izračunala iz PSA-stroškov in dobička iz zunanjih virov.

| (40) | Dva proizvajalca izvoznika se nista strinjala s tem, kako je Komisija izračunala njune PSA-stroške, kot je opisano v uvodni izjavi 75 začasne uredbe. Pojasnila sta, da Komisija ne bi smela upoštevati izgub iz revalvacije posojil v tujih valutah kot del PSA-stroškov, saj družbi dejansko nista utrpeli stroškov, ampak sta le prevrednotili razliko z uporabo menjalnega tečaja, ki je veljal na zadnji dan njunega obdobja računovodskega poročanja. Komisija se glede na mednarodne standarde računovodskega poročanja in ruska načela GAAP s tem argumentom ne strinja. Omenjene izgube so bile ustrezno evidentirane v računovodskih izkazih proizvajalcev in so nastale v obdobju preiskave. Komisija je zato to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(40)

Dva proizvajalca izvoznika se nista strinjala s tem, kako je Komisija izračunala njune PSA-stroške, kot je opisano v uvodni izjavi 75 začasne uredbe. Pojasnila sta, da Komisija ne bi smela upoštevati izgub iz revalvacije posojil v tujih valutah kot del PSA-stroškov, saj družbi dejansko nista utrpeli stroškov, ampak sta le prevrednotili razliko z uporabo menjalnega tečaja, ki je veljal na zadnji dan njunega obdobja računovodskega poročanja. Komisija se glede na mednarodne standarde računovodskega poročanja in ruska načela GAAP s tem argumentom ne strinja. Omenjene izgube so bile ustrezno evidentirane v računovodskih izkazih proizvajalcev in so nastale v obdobju preiskave. Komisija je zato to trditev zavrnila.

| (41) | Po končnem razkritju so proizvajalci izvozniki ponovili svoje trditve, vendar niso navedli nobenih novih dejstev o spornih izgubah. Proizvajalci izvozniki so se sklicevali na Uredbo Sveta (ES) št. 2852/2000 (6) (rezana vlakna iz poliestra s poreklom iz Indije in Republike Koreje), v kateri je Komisija izključila čiste devizne dobičke iz PSA-stroškov. |
| --- | --- |

(41)

Po končnem razkritju so proizvajalci izvozniki ponovili svoje trditve, vendar niso navedli nobenih novih dejstev o spornih izgubah. Proizvajalci izvozniki so se sklicevali na Uredbo Sveta (ES) št. 2852/2000 (6) (rezana vlakna iz poliestra s poreklom iz Indije in Republike Koreje), v kateri je Komisija izključila čiste devizne dobičke iz PSA-stroškov.

6

| (42) | Komisija opozarja, da je dejansko stanje v zadevi, na katero se sklicujejo proizvajalci izvozniki, drugačno. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 34 zgoraj navedene Uredbe Sveta (ES) št. 2852/2000, je bilo ugotovljeno, da se devizni dobički v glavnem niso nanašali na proizvodnjo in prodajo. |
| --- | --- |

(42)

Komisija opozarja, da je dejansko stanje v zadevi, na katero se sklicujejo proizvajalci izvozniki, drugačno. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 34 zgoraj navedene Uredbe Sveta (ES) št. 2852/2000, je bilo ugotovljeno, da se devizni dobički v glavnem niso nanašali na proizvodnjo in prodajo.

| (43) | Proizvajalci izvozniki niso podvomili o vplivu najema posojil na proizvodne stroške podobnega izdelka. Komisija je zato sklenila, da se izgube nanašajo na tista posojila, ki so se uporabila za financiranje osnovnih sredstev za proizvodnjo podobnega izdelka. Posledično je treba take izgube upoštevati pri določanju PSA-stroškov družbe. Zato je Komisija to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(43)

Proizvajalci izvozniki niso podvomili o vplivu najema posojil na proizvodne stroške podobnega izdelka. Komisija je zato sklenila, da se izgube nanašajo na tista posojila, ki so se uporabila za financiranje osnovnih sredstev za proizvodnjo podobnega izdelka. Posledično je treba take izgube upoštevati pri določanju PSA-stroškov družbe. Zato je Komisija to trditev zavrnila.

| (44) | Ruski proizvajalec izvoznik je to trditev še enkrat ponovil po dodatnem končnem razkritju. Vendar trditev presega posebne vidike dodatnega razkritja. Komisija vztraja pri mnenju, ki ga je izrazila v prejšnjih odstavkih. |
| --- | --- |

(44)

Ruski proizvajalec izvoznik je to trditev še enkrat ponovil po dodatnem končnem razkritju. Vendar trditev presega posebne vidike dodatnega razkritja. Komisija vztraja pri mnenju, ki ga je izrazila v prejšnjih odstavkih.

| (45) | En proizvajalec izvoznik je nasprotoval metodologiji, ki jo je Komisija uporabila za izračun skupnih PSA-stroškov povezanih domačih trgovcev, pri čemer je uporabila PSA-stroške, kot so bili sporočeni za prodajo nepovezanim strankam na domačem trgu. Komisija je sprejela to trditev in popravila dokončni izračun. Glede na to, da se popravljeni PSA-stroški niso bistveno razlikovali od prvotno uporabljenih in da so vplivali le na omejeno število prodaj, popravek ni vplival na izračunano stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(45)

En proizvajalec izvoznik je nasprotoval metodologiji, ki jo je Komisija uporabila za izračun skupnih PSA-stroškov povezanih domačih trgovcev, pri čemer je uporabila PSA-stroške, kot so bili sporočeni za prodajo nepovezanim strankam na domačem trgu. Komisija je sprejela to trditev in popravila dokončni izračun. Glede na to, da se popravljeni PSA-stroški niso bistveno razlikovali od prvotno uporabljenih in da so vplivali le na omejeno število prodaj, popravek ni vplival na izračunano stopnjo dampinga.

| (46) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da je Komisija pri določitvi skupnih stroškov proizvodnje v preskusu dobičkonosnosti stroške pakiranja upoštevala dvakrat. Komisija je to trditev zavrnila. Kot je bilo podrobno pojasnjeno že v začasnem razkritju, je Komisija stroške pakiranja pred izračunom skupnih stroškov proizvodnje izvzela iz PSA-stroškov. |
| --- | --- |

(46)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da je Komisija pri določitvi skupnih stroškov proizvodnje v preskusu dobičkonosnosti stroške pakiranja upoštevala dvakrat. Komisija je to trditev zavrnila. Kot je bilo podrobno pojasnjeno že v začasnem razkritju, je Komisija stroške pakiranja pred izračunom skupnih stroškov proizvodnje izvzela iz PSA-stroškov.

| (47) | Po končnem razkritju se proizvajalci izvozniki niso strinjali z metodologijo, ki se je uporabila za določitev normalne vrednosti. Trdili so, da je Komisija uporabila napačen delež PSA-stroškov in da je z uporabo PSA-stroškov le pri dobičkonosni prodaji precej precenila normalno vrednost. |
| --- | --- |

(47)

Po končnem razkritju se proizvajalci izvozniki niso strinjali z metodologijo, ki se je uporabila za določitev normalne vrednosti. Trdili so, da je Komisija uporabila napačen delež PSA-stroškov in da je z uporabo PSA-stroškov le pri dobičkonosni prodaji precej precenila normalno vrednost.

| (48) | Komisija preiskave vodi objektivno. Metodologija, ki se je uporabila za določitev normalne vrednosti, je dosledno uporabljena v vseh primerih, v katerih so izpolnjeni zadevni pogoji. Komisija uporablja člen 2(6) osnovne uredbe, ki zahteva, da PSA-stroški in dobički temeljijo na prodaji pri običajnem poteku trgovanja. Trditev proizvajalcev izvoznikov, da je treba uporabiti stalni znesek PSA-stroškov, ne glede na to, ali se taki izdatki nanašajo na prodajo pri običajnem poteku trgovanja, je v nasprotju s to določbo. Komisija je zato to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(48)

Komisija preiskave vodi objektivno. Metodologija, ki se je uporabila za določitev normalne vrednosti, je dosledno uporabljena v vseh primerih, v katerih so izpolnjeni zadevni pogoji. Komisija uporablja člen 2(6) osnovne uredbe, ki zahteva, da PSA-stroški in dobički temeljijo na prodaji pri običajnem poteku trgovanja. Trditev proizvajalcev izvoznikov, da je treba uporabiti stalni znesek PSA-stroškov, ne glede na to, ali se taki izdatki nanašajo na prodajo pri običajnem poteku trgovanja, je v nasprotju s to določbo. Komisija je zato to trditev zavrnila.

| (49) | Po končnem razkritju je en proizvajalec izvoznik opozoril na negativne vrednosti na seznamu domačih transakcij glede izračuna normalne vrednosti. Proizvajalec izvoznik je pojasnil, da se navedene vrednosti nanašajo na popravke računov in da so posledica njegovega računovodskega sistema, v katerem je mogoče popravke računa vnesti le tako, da se prvotni vnos popolnoma izravna z vnosom ustrezne negativne vrednosti. Trdil je, da izračun normalne vrednosti, ki ga je opravila Komisija, ni upošteval posebnosti njegovega računovodskega sistema, zato ni točen. |
| --- | --- |

(49)

Po končnem razkritju je en proizvajalec izvoznik opozoril na negativne vrednosti na seznamu domačih transakcij glede izračuna normalne vrednosti. Proizvajalec izvoznik je pojasnil, da se navedene vrednosti nanašajo na popravke računov in da so posledica njegovega računovodskega sistema, v katerem je mogoče popravke računa vnesti le tako, da se prvotni vnos popolnoma izravna z vnosom ustrezne negativne vrednosti. Trdil je, da izračun normalne vrednosti, ki ga je opravila Komisija, ni upošteval posebnosti njegovega računovodskega sistema, zato ni točen.

| (50) | Prvič, Komisija opozarja, da je proizvajalec izvoznik, v nasprotju z navodili iz vprašalnika Komisije, navedene popravke vnesel kot transakcije, namesto da bi vnose popravkov navedel v ustrezni koloni vprašalnika Komisije. Drugič, po končnem razkritju je proizvajalec izvoznik dejansko predložil popravljeno stopnjo dampinga, ni pa predložil popravljenega seznama domačih transakcij ali popravljenega izračuna dampinga. Tretjič, Komisija opozarja, da se ta trditev dejansko nanaša na kakovost podatkov, ki jih je proizvajalec izvoznik med preiskavo sam zagotovil Komisiji. Četrtič, izračun normalne vrednosti, vključno s seznamom domačih transakcij, ki ga je predložil proizvajalec izvoznik, je bil ustrezno razkrit v začasni fazi preiskave. Kljub temu pa proizvajalec izvoznik med pripombami glede začasnega razkritja ni navedel nobene pripombe k temu izračunu. V izračunu dampinga v končnem razkritju je bil uporabljen isti seznam domačih transakcij. Proizvajalec izvoznik ne pojasni, zakaj tega ni mogel izpostaviti v zgodnejši fazi preiskave. |
| --- | --- |

(50)

Prvič, Komisija opozarja, da je proizvajalec izvoznik, v nasprotju z navodili iz vprašalnika Komisije, navedene popravke vnesel kot transakcije, namesto da bi vnose popravkov navedel v ustrezni koloni vprašalnika Komisije. Drugič, po končnem razkritju je proizvajalec izvoznik dejansko predložil popravljeno stopnjo dampinga, ni pa predložil popravljenega seznama domačih transakcij ali popravljenega izračuna dampinga. Tretjič, Komisija opozarja, da se ta trditev dejansko nanaša na kakovost podatkov, ki jih je proizvajalec izvoznik med preiskavo sam zagotovil Komisiji. Četrtič, izračun normalne vrednosti, vključno s seznamom domačih transakcij, ki ga je predložil proizvajalec izvoznik, je bil ustrezno razkrit v začasni fazi preiskave. Kljub temu pa proizvajalec izvoznik med pripombami glede začasnega razkritja ni navedel nobene pripombe k temu izračunu. V izračunu dampinga v končnem razkritju je bil uporabljen isti seznam domačih transakcij. Proizvajalec izvoznik ne pojasni, zakaj tega ni mogel izpostaviti v zgodnejši fazi preiskave.

| (51) | Komisija je kljub vsem navedenim pomanjkljivostim v ravnanju proizvajalca izvoznika glede tega vprašanja kot objektiven in neodvisen preiskovalni organ analizirala to trditev in sklenila, da je treba izračun normalne vrednosti dejansko spremeniti, da bi se tako izognili morebitnemu dvojnemu štetju. Po končnem razkritju je izvoznik predložil ključ, po katerem bi bilo mogoče njegov seznam transakcij filtrirati tako, da bi izločili vse popravke in bi ostali le končni vnosi. Komisija je metodo popravka seznama, ki jo je po končnem razkritju predlagal proizvajalec izvoznik, uporabila za preverjene podatke in tako v celoti sprejela trditev. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je kljub vsem navedenim pomanjkljivostim v ravnanju proizvajalca izvoznika glede tega vprašanja kot objektiven in neodvisen preiskovalni organ analizirala to trditev in sklenila, da je treba izračun normalne vrednosti dejansko spremeniti, da bi se tako izognili morebitnemu dvojnemu štetju. Po končnem razkritju je izvoznik predložil ključ, po katerem bi bilo mogoče njegov seznam transakcij filtrirati tako, da bi izločili vse popravke in bi ostali le končni vnosi. Komisija je metodo popravka seznama, ki jo je po končnem razkritju predlagal proizvajalec izvoznik, uporabila za preverjene podatke in tako v celoti sprejela trditev.

| (52) | Komisija je vsem zainteresiranim stranem poslala dodatno končno razkritje, jih obvestila o sprejetju trditve in povabila strani, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je vsem zainteresiranim stranem poslala dodatno končno razkritje, jih obvestila o sprejetju trditve in povabila strani, naj predložijo pripombe.

| (53) | Po tem dodatnem razkritju je ena stran trdila, da dodatno razkritje dejansko še bolj poudarja pomanjkljivosti v sodelovanju ruskega proizvajalca izvoznika. Stran je trdila tudi, da iz dodatnega razkritja dejansko izhaja, da bi lahko dodatne sklope podatkov izpustili in jih ne bi smeli sprejeti. Tudi Komisija je presojala kakovost predloženih podatkov in sodelovanja, vendar se je v tem konkretnem primeru odločila, da lahko trditev objektivno sprejme. |
| --- | --- |

(53)

Po tem dodatnem razkritju je ena stran trdila, da dodatno razkritje dejansko še bolj poudarja pomanjkljivosti v sodelovanju ruskega proizvajalca izvoznika. Stran je trdila tudi, da iz dodatnega razkritja dejansko izhaja, da bi lahko dodatne sklope podatkov izpustili in jih ne bi smeli sprejeti. Tudi Komisija je presojala kakovost predloženih podatkov in sodelovanja, vendar se je v tem konkretnem primeru odločila, da lahko trditev objektivno sprejme.

| (54) | Po dodatnem razkritju se je ruski proizvajalec izvoznik strinjal s tem načelom in obsegom popravkov stopnje dampinga, ki jih je izvedla Komisija. |
| --- | --- |

(54)

Po dodatnem razkritju se je ruski proizvajalec izvoznik strinjal s tem načelom in obsegom popravkov stopnje dampinga, ki jih je izvedla Komisija.

| (55) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da je seznam domačih transakcij predložil z izpolnjenim vprašalnikom. To dejstvo ni sporno. Sporna je kakovost predloženih podatkov. Proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da ni predložil pripomb k navedenemu seznamu transakcij po začasnem razkritju, ker navedeni sklop podatkov ni vplival na izračun stopnje dampinga. Komisija opozarja, da je proizvajalec izvoznik večkrat ponovil trditve, ki so se nanašale na metodologijo in vidike izračuna in zaradi katerih bi Komisija (če bi jih sprejela, vendar jih ni) uporabila navedeni sklop podatkov. Zato bi morala zadevna stran zagotoviti, da je sklop podatkov, ki jih je razkrila v začasni fazi, pravilen in da se lahko uporabi za izračun stopnje dampinga. Čeprav je družba na težavo s preklici in posledičnimi večkratnimi vnosi opozorila med preveritvenim obiskom, se je dejanski obseg težave pokazal šele ob končnem razkritju, in sicer v učinku na izračun stopnje dampinga. Čeprav družba trdi, da vnosi niso dobropisi, se ključ za prepoznavanje takih vnosov, ki ga je družba sama zagotovila, imenuje številka dobropisa. Ne glede na to je Komisija v celoti sprejela trditev, družba pa novemu izračunu stopnje dampinga ni nasprotovala. |
| --- | --- |

(55)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da je seznam domačih transakcij predložil z izpolnjenim vprašalnikom. To dejstvo ni sporno. Sporna je kakovost predloženih podatkov. Proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da ni predložil pripomb k navedenemu seznamu transakcij po začasnem razkritju, ker navedeni sklop podatkov ni vplival na izračun stopnje dampinga. Komisija opozarja, da je proizvajalec izvoznik večkrat ponovil trditve, ki so se nanašale na metodologijo in vidike izračuna in zaradi katerih bi Komisija (če bi jih sprejela, vendar jih ni) uporabila navedeni sklop podatkov. Zato bi morala zadevna stran zagotoviti, da je sklop podatkov, ki jih je razkrila v začasni fazi, pravilen in da se lahko uporabi za izračun stopnje dampinga. Čeprav je družba na težavo s preklici in posledičnimi večkratnimi vnosi opozorila med preveritvenim obiskom, se je dejanski obseg težave pokazal šele ob končnem razkritju, in sicer v učinku na izračun stopnje dampinga. Čeprav družba trdi, da vnosi niso dobropisi, se ključ za prepoznavanje takih vnosov, ki ga je družba sama zagotovila, imenuje številka dobropisa. Ne glede na to je Komisija v celoti sprejela trditev, družba pa novemu izračunu stopnje dampinga ni nasprotovala.

| (56) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija v izračun PSA-stroškov ni vključila prihodka iz sproščanja rezerv pred obdobjem preiskave. Po mnenju tega proizvajalca izvoznika Komisija uporablja dvojna merila in različne načine ocenjevanja v primerjavi z izgubami pri revalvaciji tujih valut, ki jih je zajela v izračunu. |
| --- | --- |

(56)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija v izračun PSA-stroškov ni vključila prihodka iz sproščanja rezerv pred obdobjem preiskave. Po mnenju tega proizvajalca izvoznika Komisija uporablja dvojna merila in različne načine ocenjevanja v primerjavi z izgubami pri revalvaciji tujih valut, ki jih je zajela v izračunu.

| (57) | Komisija opozarja, da je njen pristop dosleden. PSA-stroški ne zajemajo niti prihodkov niti izdatkov, ki vplivajo na dobiček določenega leta, za katerega je ugotovila, da je povezan s poslovanjem proizvajalca izvoznika v tujini. To dejstvo je bilo navedeno v končnem razkritju, proizvajalec izvoznik pa mu ni nasprotoval. Komisija je zato to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(57)

Komisija opozarja, da je njen pristop dosleden. PSA-stroški ne zajemajo niti prihodkov niti izdatkov, ki vplivajo na dobiček določenega leta, za katerega je ugotovila, da je povezan s poslovanjem proizvajalca izvoznika v tujini. To dejstvo je bilo navedeno v končnem razkritju, proizvajalec izvoznik pa mu ni nasprotoval. Komisija je zato to trditev zavrnila.

2.2.3   Izvozna cena

Izvozna cena

| (58) | Komisija je podrobneje preiskala tudi prodajo enega od proizvajalcev izvoznikov nepovezanemu trgovcu s sedežem v Švici, kot je opisano v uvodni izjavi 84 začasne uredbe. Komisija se je obrnila na proizvajalca izvoznika in nepovezanega trgovca ter sama preiskala zadevo, da bi pridobila dodatne informacije o njunem odnosu. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je podrobneje preiskala tudi prodajo enega od proizvajalcev izvoznikov nepovezanemu trgovcu s sedežem v Švici, kot je opisano v uvodni izjavi 84 začasne uredbe. Komisija se je obrnila na proizvajalca izvoznika in nepovezanega trgovca ter sama preiskala zadevo, da bi pridobila dodatne informacije o njunem odnosu.

| (59) | Eurofer je v vlogi po začasnem razkritju zahteval, naj Komisija skrbno preišče odnos med proizvajalcem izvoznikom in švicarskim trgovcem ter na podlagi tega ustrezno prilagodi izračun. |
| --- | --- |

(59)

Eurofer je v vlogi po začasnem razkritju zahteval, naj Komisija skrbno preišče odnos med proizvajalcem izvoznikom in švicarskim trgovcem ter na podlagi tega ustrezno prilagodi izračun.

| (60) | Komisija se je po presoji rezultatov te preiskave odločila, da tega švicarskega trgovca obravnava kot nepovezanega z ruskim proizvajalcem izvoznikom. Komisija ni našla elementov, ki bi podpirali trditev, da sta bili navedeni strani v obdobju preiskave povezani, zato je trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(60)

Komisija se je po presoji rezultatov te preiskave odločila, da tega švicarskega trgovca obravnava kot nepovezanega z ruskim proizvajalcem izvoznikom. Komisija ni našla elementov, ki bi podpirali trditev, da sta bili navedeni strani v obdobju preiskave povezani, zato je trditev zavrnila.

| (61) | Proizvajalec izvoznik je predložil tudi dodatne podatke, na podlagi katerih je Komisija popravila prodajo neodvisnim stranem v Uniji. Proizvajalec izvoznik je navedene prodaje prej sporočil na podlagi notranjih računov v ruskih rubljih. Na navedenih računih je bila vrednost prvotno navedena v tujih valutah in nato preračunana z uporabo dnevnega tečaja družbe. Komisija je te nove podatke lahko povezala s podatki, ki jih je preverila na mestu samem. Zaradi popravka se je stopnja dampinga v primerjavi z začasnim izračunom nekoliko znižala. |
| --- | --- |

(61)

Proizvajalec izvoznik je predložil tudi dodatne podatke, na podlagi katerih je Komisija popravila prodajo neodvisnim stranem v Uniji. Proizvajalec izvoznik je navedene prodaje prej sporočil na podlagi notranjih računov v ruskih rubljih. Na navedenih računih je bila vrednost prvotno navedena v tujih valutah in nato preračunana z uporabo dnevnega tečaja družbe. Komisija je te nove podatke lahko povezala s podatki, ki jih je preverila na mestu samem. Zaradi popravka se je stopnja dampinga v primerjavi z začasnim izračunom nekoliko znižala.

| (62) | Po začasnem razkritju so proizvajalci izvozniki nasprotovali uporabi prilagoditev PSA-stroškov in dobička na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe za prodajo preko njihovih povezanih švicarskih trgovcev/uvoznikov. |
| --- | --- |

(62)

Po začasnem razkritju so proizvajalci izvozniki nasprotovali uporabi prilagoditev PSA-stroškov in dobička na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe za prodajo preko njihovih povezanih švicarskih trgovcev/uvoznikov.

| (63) | Po njihovem mnenju so prilagoditve primerne le na podlagi posamezne transakcije, kadar pogoji prodaje zahtevajo dobavo po carinjenju, torej pri transakcijah, pri katerih povezana stranka nastopa kot uvoznik, na primer pod pogoji plačane dobavne terjatve. Hkrati so zatrjevali, da bi bilo treba njihove povezane trgovce/uvoznike s sedežem v Švici šteti za del izvozne mreže proizvajalca. |
| --- | --- |

(63)

Po njihovem mnenju so prilagoditve primerne le na podlagi posamezne transakcije, kadar pogoji prodaje zahtevajo dobavo po carinjenju, torej pri transakcijah, pri katerih povezana stranka nastopa kot uvoznik, na primer pod pogoji plačane dobavne terjatve. Hkrati so zatrjevali, da bi bilo treba njihove povezane trgovce/uvoznike s sedežem v Švici šteti za del izvozne mreže proizvajalca.

| (64) | V odgovor na to Komisija potrjuje, da bi bilo treba za vse vrste prodajnih transakcij preko povezanih švicarskih trgovcev/uvoznikov v skladu z drugim in tretjim pododstavkom člena 2(9) osnovne uredbe uporabiti prilagoditev PSA-stroškov in razumno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(64)

V odgovor na to Komisija potrjuje, da bi bilo treba za vse vrste prodajnih transakcij preko povezanih švicarskih trgovcev/uvoznikov v skladu z drugim in tretjim pododstavkom člena 2(9) osnovne uredbe uporabiti prilagoditev PSA-stroškov in razumno stopnjo dobička.

| (65) | Čeprav se v pogojih transakcije, o kateri so poročali proizvajalci izvozniki, blago dobavi, preden se sprosti v prosti promet, in tudi če je za carinjenje odgovoren kupec (v nasprotju s transakcijami pod pogoji plačane dobavne terjatve), to ne spremeni dejstva, da prodajo izvede povezani trgovec/uvoznik, ki nosi PSA-stroške in ki si običajno prizadeva s svojimi storitvami ustvariti dobiček. |
| --- | --- |

(65)

Čeprav se v pogojih transakcije, o kateri so poročali proizvajalci izvozniki, blago dobavi, preden se sprosti v prosti promet, in tudi če je za carinjenje odgovoren kupec (v nasprotju s transakcijami pod pogoji plačane dobavne terjatve), to ne spremeni dejstva, da prodajo izvede povezani trgovec/uvoznik, ki nosi PSA-stroške in ki si običajno prizadeva s svojimi storitvami ustvariti dobiček.

| (66) | Ob upoštevanju dejstva, da je trgovec/uvoznik povezan s proizvajalcem izvoznikom, so podatki takega trgovca/uvoznika v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe že po definiciji nezanesljivi, pri čemer mora njegov dobiček preiskovalni organ opredeliti na razumni osnovi. Poleg tega člen 2(9) osnovne uredbe ne izključuje prilagoditev za stroške, nastale pred uvozom, kolikor navedene stroške običajno nosi trgovec/uvoznik. Komisija je zato to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(66)

Ob upoštevanju dejstva, da je trgovec/uvoznik povezan s proizvajalcem izvoznikom, so podatki takega trgovca/uvoznika v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe že po definiciji nezanesljivi, pri čemer mora njegov dobiček preiskovalni organ opredeliti na razumni osnovi. Poleg tega člen 2(9) osnovne uredbe ne izključuje prilagoditev za stroške, nastale pred uvozom, kolikor navedene stroške običajno nosi trgovec/uvoznik. Komisija je zato to trditev zavrnila.

| (67) | Proizvajalci izvozniki so to trditev ponovili po končnem razkritju, pri čemer niso navedli nobenih novih informacij o delovanju švicarskih trgovcev/uvoznikov. Komisija opozarja, da je njeno mnenje v skladu s sodno prakso sodišč Unije. Dejstvo, da povezane družbe izvajajo le nekatere funkcije, Komisiji dejansko ne preprečuje, da bi izvedla prilagoditve v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, vendar se to lahko kaže v nižjem znesku PSA-stroškov, ki se odštejejo od cene, po kateri je zadevni izdelek prvič preprodan neodvisnemu kupcu. Vsekakor dokazno breme nosijo zainteresirane strani, ki nameravajo izpodbijati obseg prilagoditev, izvedenih na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe. Če torej te strani menijo, da so prilagoditve pretirane, morajo zagotoviti natančne dokaze in izračune, ki upravičujejo njihove trditve. Vendar proizvajalci izvozniki niso predložili nobenih dokazov, ki bi nasprotovali PSA-stroškom ali deležu dobička, ki so bili uporabljeni. Komisija je zato to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(67)

Proizvajalci izvozniki so to trditev ponovili po končnem razkritju, pri čemer niso navedli nobenih novih informacij o delovanju švicarskih trgovcev/uvoznikov. Komisija opozarja, da je njeno mnenje v skladu s sodno prakso sodišč Unije. Dejstvo, da povezane družbe izvajajo le nekatere funkcije, Komisiji dejansko ne preprečuje, da bi izvedla prilagoditve v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, vendar se to lahko kaže v nižjem znesku PSA-stroškov, ki se odštejejo od cene, po kateri je zadevni izdelek prvič preprodan neodvisnemu kupcu. Vsekakor dokazno breme nosijo zainteresirane strani, ki nameravajo izpodbijati obseg prilagoditev, izvedenih na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe. Če torej te strani menijo, da so prilagoditve pretirane, morajo zagotoviti natančne dokaze in izračune, ki upravičujejo njihove trditve. Vendar proizvajalci izvozniki niso predložili nobenih dokazov, ki bi nasprotovali PSA-stroškom ali deležu dobička, ki so bili uporabljeni. Komisija je zato to trditev zavrnila.

2.2.4   Primerjava

Primerjava

| (68) | Proizvajalci izvozniki se v pripombah niso strinjali z uporabo datuma prodajne pogodbe/nabavnega naloga za pretvorbo izvoza v tuji valuti v ruske rublje. Strinjali pa so se, da je tako morda ustrezneje določiti bistvene pogoje prodaje kot glede na datum računa, vendar so trdili, da ni Komisija te možnosti uporabila še nikoli do zdaj. Komisija je zato to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(68)

Proizvajalci izvozniki se v pripombah niso strinjali z uporabo datuma prodajne pogodbe/nabavnega naloga za pretvorbo izvoza v tuji valuti v ruske rublje. Strinjali pa so se, da je tako morda ustrezneje določiti bistvene pogoje prodaje kot glede na datum računa, vendar so trdili, da ni Komisija te možnosti uporabila še nikoli do zdaj. Komisija je zato to trditev zavrnila.

| (69) | Proizvajalci izvozniki so to trditev ponovili po končnem razkritju in poudarili, da je Komisija nezadostno utemeljila uporabo datuma pogodbe/nabavnega naloga. Poleg tega so trdili, da bi morala Komisija v zvezi s pomembnejšimi premiki menjalnih tečajev v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe uporabiti menjalni tečaj, ki je veljal največ 60 dni pred datumom računa. |
| --- | --- |

(69)

Proizvajalci izvozniki so to trditev ponovili po končnem razkritju in poudarili, da je Komisija nezadostno utemeljila uporabo datuma pogodbe/nabavnega naloga. Poleg tega so trdili, da bi morala Komisija v zvezi s pomembnejšimi premiki menjalnih tečajev v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe uporabiti menjalni tečaj, ki je veljal največ 60 dni pred datumom računa.

| (70) | Komisija v tem primeru ni dovolila prilagajanja pomembnejših premikov, saj je bilo gibanje menjalnega tečaja EUR/RUB ob koncu obdobja preiskave zelo nestanovitno in ni kazalo pomembnejših premikov. Poleg tega, če bi Komisija uporabila prilagoditev pomembnejšim premikom v smislu zniževanja vrednosti valute proizvajalca izvoznika, bi to znižalo izvozno ceno in posledično zvišalo stopnjo dampinga. Poleg tega je treba prilagoditev pomembnejšim premikom uporabiti tako, da izraža gibanje menjalnega tečaja, in ne tako, da se uvede rok največ 60 dni od datuma računa, kot je predlagal proizvajalec izvoznik. Komisija je zato to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(70)

Komisija v tem primeru ni dovolila prilagajanja pomembnejših premikov, saj je bilo gibanje menjalnega tečaja EUR/RUB ob koncu obdobja preiskave zelo nestanovitno in ni kazalo pomembnejših premikov. Poleg tega, če bi Komisija uporabila prilagoditev pomembnejšim premikom v smislu zniževanja vrednosti valute proizvajalca izvoznika, bi to znižalo izvozno ceno in posledično zvišalo stopnjo dampinga. Poleg tega je treba prilagoditev pomembnejšim premikom uporabiti tako, da izraža gibanje menjalnega tečaja, in ne tako, da se uvede rok največ 60 dni od datuma računa, kot je predlagal proizvajalec izvoznik. Komisija je zato to trditev zavrnila.

| (71) | Komisija je z uporabo pristopa datuma pogodbe/nabavnega naloga precej zmanjšala vpliv znatnih in nepredvidljivih nihanj menjalnega tečaja ob koncu obdobja preiskave. Zavrača trditev proizvajalca izvoznika, da to pomeni neupravičeno spremembo metodologije. Uporabila je menjalni tečaj na dan prodaje, kar je v celoti v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe, in zadovoljivo pojasnila razloge, zakaj je v tem primeru datum pogodbe/nabavnega naloga ustrezen za določitev bistvenih pogojev prodaje. Komisija je zato to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je z uporabo pristopa datuma pogodbe/nabavnega naloga precej zmanjšala vpliv znatnih in nepredvidljivih nihanj menjalnega tečaja ob koncu obdobja preiskave. Zavrača trditev proizvajalca izvoznika, da to pomeni neupravičeno spremembo metodologije. Uporabila je menjalni tečaj na dan prodaje, kar je v celoti v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe, in zadovoljivo pojasnila razloge, zakaj je v tem primeru datum pogodbe/nabavnega naloga ustrezen za določitev bistvenih pogojev prodaje. Komisija je zato to trditev zavrnila.

2.2.5   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (72) | Ob upoštevanju sprememb pri določitvi normalne vrednosti, navedenih v uvodnih izjavah od 37 do 51 zgoraj, in ob potrditvi drugih ugotovitev v uvodnih izjavah od 65 do 93 začasne uredbe so dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

  Preglednica 2


  Stopnje dampinga, Rusija







  Družba | Dokončna stopnja dampinga (%) |
| --- | --- | --- |
| Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC | 18,7 |
| PAO Severstal | 35,9 |
| PJSC Novolipetsk Steel (7) | 38,9 |
| Vse druge družbe | 38,9 |

(72)

Ob upoštevanju sprememb pri določitvi normalne vrednosti, navedenih v uvodnih izjavah od 37 do 51 zgoraj, in ob potrditvi drugih ugotovitev v uvodnih izjavah od 65 do 93 začasne uredbe so dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Preglednica 2

Preglednica 2

Stopnje dampinga, Rusija

Stopnje dampinga, Rusija

Družba

Dokončna stopnja dampinga (%)

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC

18,7

PAO Severstal

35,9

PJSC Novolipetsk Steel (7)

7

38,9

Vse druge družbe

38,9

3.   ŠKODA

ŠKODA

3.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (73) | Ena od zainteresiranih strani je podvomila o pravnem interesu pritožnikov, saj naj valjarne za ponovno valjanje ne bi bile zajete v izračunih. V zvezi s tem je treba opozoriti, da izračun skupne proizvodnje dejansko zajema obseg proizvodnje valjarn za ponovno valjanje. Zato je bila ta pripomba zavrnjena. |
| --- | --- |

(73)

Ena od zainteresiranih strani je podvomila o pravnem interesu pritožnikov, saj naj valjarne za ponovno valjanje ne bi bile zajete v izračunih. V zvezi s tem je treba opozoriti, da izračun skupne proizvodnje dejansko zajema obseg proizvodnje valjarn za ponovno valjanje. Zato je bila ta pripomba zavrnjena.

| (74) | Ker drugih pripomb k opredelitvi pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije ni bilo, se sklepi iz uvodnih izjav od 94 do 98 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(74)

Ker drugih pripomb k opredelitvi pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije ni bilo, se sklepi iz uvodnih izjav od 94 do 98 začasne uredbe potrdijo.

3.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (75) | Več strani je navedlo, da bi bilo treba med drugim potrošnjo analizirati skupaj, tj. z združevanjem potrošnje za lastno uporabo in potrošnje na prostem trgu. |
| --- | --- |

(75)

Več strani je navedlo, da bi bilo treba med drugim potrošnjo analizirati skupaj, tj. z združevanjem potrošnje za lastno uporabo in potrošnje na prostem trgu.

| (76) | V zvezi s tem je bil v preglednicah 5 in 6 začasne uredbe naveden in pojasnjen razvoj potrošnje na zaprtem in prostem trgu. Z združitvijo teh dveh preglednic se je skupna potrošnja (torej na zaprtem in prostem trgu) v zadevnem obdobju razvijala, kot sledi:

  Preglednica 3


  Skupna potrošnja (zaprti in prosti trg) (v tonah) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja | 36 961 744 | 34 375 474 | 36 277 064 | 37 461 260 | 37 306 302 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 93 | 98 | 101 | 101 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalnik združenja Eurofer in Eurostat. |

(76)

V zvezi s tem je bil v preglednicah 5 in 6 začasne uredbe naveden in pojasnjen razvoj potrošnje na zaprtem in prostem trgu. Z združitvijo teh dveh preglednic se je skupna potrošnja (torej na zaprtem in prostem trgu) v zadevnem obdobju razvijala, kot sledi:

Preglednica 3

Preglednica 3

Skupna potrošnja (zaprti in prosti trg) (v tonah)

Skupna potrošnja (zaprti in prosti trg) (v tonah)

2011

2012

2013

2014

OP

Skupna potrošnja

36 961 744

34 375 474

36 277 064

37 461 260

37 306 302

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

100

100

93

93

98

98

101

101

101

101

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalnik združenja Eurofer in Eurostat.

Vir:

| (77) | Zgornja preglednica kaže, da se je po velikem zmanjšanju potrošnje v letu 2012 skupna potrošnja povečala na raven, ki je bila v obdobju preiskave nekoliko višja kot na začetku obravnavanega obdobja. Gibanje je mogoče pojasniti s povečanjem potrošnje za lastno uporabo, ki se je povečala bolj, kot se je absolutno zmanjšala potrošnja na prostem trgu. |
| --- | --- |

(77)

Zgornja preglednica kaže, da se je po velikem zmanjšanju potrošnje v letu 2012 skupna potrošnja povečala na raven, ki je bila v obdobju preiskave nekoliko višja kot na začetku obravnavanega obdobja. Gibanje je mogoče pojasniti s povečanjem potrošnje za lastno uporabo, ki se je povečala bolj, kot se je absolutno zmanjšala potrošnja na prostem trgu.

| (78) | Ena zainteresirana stran je navedla, da trditvi, da uporaba za lastne potrebe ne konkurira uvozu, manjka utemeljeno pojasnilo. Ta stran verjame, da če je uvoz konkurenčno na voljo, ga bodo proizvajalci Unije uporabili. Uporabo za lastne potrebe bi bilo tako treba upoštevati. |
| --- | --- |

(78)

Ena zainteresirana stran je navedla, da trditvi, da uporaba za lastne potrebe ne konkurira uvozu, manjka utemeljeno pojasnilo. Ta stran verjame, da če je uvoz konkurenčno na voljo, ga bodo proizvajalci Unije uporabili. Uporabo za lastne potrebe bi bilo tako treba upoštevati.

| (79) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da za integrirane proizvajalce ni ekonomsko smiselno, da od konkurentov kupujejo izdelke, namenjene nadaljnjemu proizvodnemu procesu, če so na voljo zmogljivosti za proizvodnjo takih izdelkov. V tako kapitalsko intenzivni dejavnosti, kot je jeklarstvo, bi bilo treba stopnje izkoriščenosti zmogljivosti obdržati na najvišji ravni ter tako znižati fiksne stroške in ohraniti proizvodne stroške kar se da nizke. Na tej podlagi je treba argument iz uvodne izjave 78 zavrniti. |
| --- | --- |

(79)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da za integrirane proizvajalce ni ekonomsko smiselno, da od konkurentov kupujejo izdelke, namenjene nadaljnjemu proizvodnemu procesu, če so na voljo zmogljivosti za proizvodnjo takih izdelkov. V tako kapitalsko intenzivni dejavnosti, kot je jeklarstvo, bi bilo treba stopnje izkoriščenosti zmogljivosti obdržati na najvišji ravni ter tako znižati fiksne stroške in ohraniti proizvodne stroške kar se da nizke. Na tej podlagi je treba argument iz uvodne izjave 78 zavrniti.

| (80) | Nekatere zainteresirane strani so po dokončnem razkritju znova predložile pripombe glede potrošnje. Trdile so, da zaprti in prosti trgi niso bili ustrezno analizirani ali pojasnjeni. Vendar je, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 103 do 106 začasne uredbe, jasno, da je bila potrošnja na vsakem trgu drugačna in da je izražala uspešnost velikih industrij nižje v prodajni verigi. Potrošnja na zaprtem trgu se je povečala zaradi razvoja nekaterih sektorjev, kot je avtomobilski. Nasprotno pa so se splošni sektorji v industriji, ki se oskrbujejo na prostem trgu, večinoma manj razvijali. Trditev, da prosti in zaprti trgi niso bili primerno analizirani, je bila zavrnjena. |
| --- | --- |

(80)

Nekatere zainteresirane strani so po dokončnem razkritju znova predložile pripombe glede potrošnje. Trdile so, da zaprti in prosti trgi niso bili ustrezno analizirani ali pojasnjeni. Vendar je, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 103 do 106 začasne uredbe, jasno, da je bila potrošnja na vsakem trgu drugačna in da je izražala uspešnost velikih industrij nižje v prodajni verigi. Potrošnja na zaprtem trgu se je povečala zaradi razvoja nekaterih sektorjev, kot je avtomobilski. Nasprotno pa so se splošni sektorji v industriji, ki se oskrbujejo na prostem trgu, večinoma manj razvijali. Trditev, da prosti in zaprti trgi niso bili primerno analizirani, je bila zavrnjena.

| (81) | Ker ni bilo nadaljnjih pripomb glede potrošnje Unije, se sklepi iz uvodnih izjav od 99 do 106 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(81)

Ker ni bilo nadaljnjih pripomb glede potrošnje Unije, se sklepi iz uvodnih izjav od 99 do 106 začasne uredbe potrdijo.

3.3   Uvoz iz zadevnih držav

Uvoz iz zadevnih držav

3.3.1   Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

| (82) | Ker ni bilo pripomb glede kumulativne ocene učinkov uvoza iz zadevnih držav, se sklepi iz uvodnih izjav 107 do 111 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(82)

Ker ni bilo pripomb glede kumulativne ocene učinkov uvoza iz zadevnih držav, se sklepi iz uvodnih izjav 107 do 111 začasne uredbe potrdijo.

3.3.2   Obseg, tržni delež in cene uvoza iz zadevnih držav

Obseg, tržni delež in cene uvoza iz zadevnih držav

| (83) | Kot je bilo omenjeno zgoraj, so nekatere strani trdile, da bi bilo treba splošno stanje, ki zajema zaprti in prosti trg, analizirati glede na različne kazalnike. Glede tržnega deleža je treba opozoriti, da ni zaradi neobstoja konkurence med potrošnjo (prodajo) za lastno uporabo in uvozom iz zadevnih držav ter glede na posebnost zaprtega trga nižje v prodajni verigi tu evidentirana nobena analiza tržnega deleža, izraženega kot delež skupne potrošnje. To je tudi v skladu z ustaljeno sodno prakso sodišč Unije (8). |
| --- | --- |

(83)

Kot je bilo omenjeno zgoraj, so nekatere strani trdile, da bi bilo treba splošno stanje, ki zajema zaprti in prosti trg, analizirati glede na različne kazalnike. Glede tržnega deleža je treba opozoriti, da ni zaradi neobstoja konkurence med potrošnjo (prodajo) za lastno uporabo in uvozom iz zadevnih držav ter glede na posebnost zaprtega trga nižje v prodajni verigi tu evidentirana nobena analiza tržnega deleža, izraženega kot delež skupne potrošnje. To je tudi v skladu z ustaljeno sodno prakso sodišč Unije (8).

8

| (84) | Ker ni bilo nadaljnjih pripomb glede obsega in tržnega deleža uvoza iz zadevnih držav, se sklepi iz uvodnih izjav od 112 do 114 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(84)

Ker ni bilo nadaljnjih pripomb glede obsega in tržnega deleža uvoza iz zadevnih držav, se sklepi iz uvodnih izjav od 112 do 114 začasne uredbe potrdijo.

3.3.3   Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (85) | Najprej je treba opozoriti, da je bilo treba zaradi administrativne napake prodane količine industrije Unije popraviti. Ker pa ta napaka ni bistveno vplivala na povprečne cene, je imela tudi zanemarljiv vpliv na izračunane stopnje. |
| --- | --- |

(85)

Najprej je treba opozoriti, da je bilo treba zaradi administrativne napake prodane količine industrije Unije popraviti. Ker pa ta napaka ni bistveno vplivala na povprečne cene, je imela tudi zanemarljiv vpliv na izračunane stopnje.

| (86) | Ena stran je trdila, da bi bilo treba deleže, dodane vrednosti CIF za kritje stroškov, nastalih po uvozu, preračunati glede na znesek na tono. Ta trditev je bila sprejeta in izračuni ustrezno prilagojeni, vendar je imelo to na stopnje le zanemarljiv učinek. |
| --- | --- |

(86)

Ena stran je trdila, da bi bilo treba deleže, dodane vrednosti CIF za kritje stroškov, nastalih po uvozu, preračunati glede na znesek na tono. Ta trditev je bila sprejeta in izračuni ustrezno prilagojeni, vendar je imelo to na stopnje le zanemarljiv učinek.

| (87) | Dokončni stopnji nelojalnega nižanja prodajnih cen sta bili zato popravljeni in znašata za LRK 8,1 %, za Rusijo pa 15,1 %. |
| --- | --- |

(87)

Dokončni stopnji nelojalnega nižanja prodajnih cen sta bili zato popravljeni in znašata za LRK 8,1 %, za Rusijo pa 15,1 %.

| (88) | Ker ni bilo nadaljnjih pripomb glede obsega, tržnega deleža in cene uvoza iz zadevnih držav, se sklepi iz uvodnih izjav od 115 do 119 začasne uredbe potrdijo, razen stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 87 zgoraj. |
| --- | --- |

(88)

Ker ni bilo nadaljnjih pripomb glede obsega, tržnega deleža in cene uvoza iz zadevnih držav, se sklepi iz uvodnih izjav od 115 do 119 začasne uredbe potrdijo, razen stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 87 zgoraj.

3.4   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

3.4.1   Metodologija

Metodologija

| (89) | Več strani je dalo pripombe v zvezi z metodologijo, uporabljeno za analizo gospodarskega položaja industrije Unije. Strani so zlasti opozorile, da kljub velikosti zaprtega trga ekonomska analiza tega večinoma izključuje in da sklepi temeljilo le na ugotovitvah glede prostega trga. Te strani so zlasti trdile, da bi bilo treba prodajne cene in dobičkonosnost na zaprtem trgu analizirati ločeno. Zatrjevale so tudi, da bi bilo treba analizirati splošno stanje, ki zajema zaprti in prosti trg, ter da bi taka analiza morala pripeljati do sklepa, da industrija Unije ni utrpela škode. |
| --- | --- |

(89)

Več strani je dalo pripombe v zvezi z metodologijo, uporabljeno za analizo gospodarskega položaja industrije Unije. Strani so zlasti opozorile, da kljub velikosti zaprtega trga ekonomska analiza tega večinoma izključuje in da sklepi temeljilo le na ugotovitvah glede prostega trga. Te strani so zlasti trdile, da bi bilo treba prodajne cene in dobičkonosnost na zaprtem trgu analizirati ločeno. Zatrjevale so tudi, da bi bilo treba analizirati splošno stanje, ki zajema zaprti in prosti trg, ter da bi taka analiza morala pripeljati do sklepa, da industrija Unije ni utrpela škode.

| (90) | V zvezi s tem in kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 123 začasne uredbe, je Komisija ločeno, kjer je ustrezno, analizirala zaprti trg, prosti trg in splošno uspešnost industrije Unije. Glede zaprtega trga pa velja, da se ga večina nanaša na transferje za lastno uporabo znotraj pravne osebe, pri čemer se računi ne izdajajo, zato prodajna cena ne obstaja. Glede prodaj za lastno uporabo med povezanimi subjekti pa je bilo očitno, da glede na različne politike transfernih cen, ki se uporabljajo za različne vzorčene proizvajalce, ni bilo mogoče opraviti smiselne analize kazalnikov cene in dobičkonosnosti. Po drugi strani pa je bil mogoč razvoj obsega potrošnje za lastno uporabo, zato je bila analiza izvedena. V zvezi s prostim trgom so bili analizirani proizvodni stroški na enoto, prodajna cena, obseg prodaje in dobičkonosnost. V zvezi z dejavnostjo na splošno, ki zajema povezana zaprti in prosti trg, je bilo analiziranih več kazalnikov, kot so obseg proizvodnje, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, zaposlenost, produktivnost, zaloge, stroški dela, denarni tok, naložbe in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(90)

V zvezi s tem in kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 123 začasne uredbe, je Komisija ločeno, kjer je ustrezno, analizirala zaprti trg, prosti trg in splošno uspešnost industrije Unije. Glede zaprtega trga pa velja, da se ga večina nanaša na transferje za lastno uporabo znotraj pravne osebe, pri čemer se računi ne izdajajo, zato prodajna cena ne obstaja. Glede prodaj za lastno uporabo med povezanimi subjekti pa je bilo očitno, da glede na različne politike transfernih cen, ki se uporabljajo za različne vzorčene proizvajalce, ni bilo mogoče opraviti smiselne analize kazalnikov cene in dobičkonosnosti. Po drugi strani pa je bil mogoč razvoj obsega potrošnje za lastno uporabo, zato je bila analiza izvedena. V zvezi s prostim trgom so bili analizirani proizvodni stroški na enoto, prodajna cena, obseg prodaje in dobičkonosnost. V zvezi z dejavnostjo na splošno, ki zajema povezana zaprti in prosti trg, je bilo analiziranih več kazalnikov, kot so obseg proizvodnje, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, zaposlenost, produktivnost, zaloge, stroški dela, denarni tok, naložbe in donosnost naložb.

| (91) | Na podlagi zgoraj navedenega je treba zavrniti trditev, da analiza gospodarskega položaja industrije Unije temelji le na prostem trgu in da bi morala zajemati tudi analizo zaprtega trga in dejavnosti na splošno. Analizirani so bili vsi pomembni vidiki razvoja gospodarskega položaja na takih trgih, in sicer tako posamično kot skupno. |
| --- | --- |

(91)

Na podlagi zgoraj navedenega je treba zavrniti trditev, da analiza gospodarskega položaja industrije Unije temelji le na prostem trgu in da bi morala zajemati tudi analizo zaprtega trga in dejavnosti na splošno. Analizirani so bili vsi pomembni vidiki razvoja gospodarskega položaja na takih trgih, in sicer tako posamično kot skupno.

| (92) | Ena stran je trdila, da bi morala analiza prostega trga zajemati tudi analizo drugih kazalnikov, kot so proizvodnja, zaloge in denarni tok le za prosti trg. Zaključila je, da analiza ne ponuja resničnega trenutnega stanja domnevne škode. |
| --- | --- |

(92)

Ena stran je trdila, da bi morala analiza prostega trga zajemati tudi analizo drugih kazalnikov, kot so proizvodnja, zaloge in denarni tok le za prosti trg. Zaključila je, da analiza ne ponuja resničnega trenutnega stanja domnevne škode.

| (93) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da analiza ostalih kazalnikov škode zgolj za prosti trg ni bila izvedljiva zaradi tesnega odnosa med dejavnostmi na zaprtem in prostem trgu. Takšna analiza tudi ne bi omogočila pomembnih sklepov. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(93)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da analiza ostalih kazalnikov škode zgolj za prosti trg ni bila izvedljiva zaradi tesnega odnosa med dejavnostmi na zaprtem in prostem trgu. Takšna analiza tudi ne bi omogočila pomembnih sklepov. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.

| (94) | Po dokončnem razkritju so nekateri proizvajalci izvozniki ponovno predložili pripombe glede tega vprašanja. Trdili so, da metodologija, ki se je uporabila za analizo zaprtih in prostih trgov, krši načelo poštene in objektivne obravnave. Vendar so bili zaprti in prosti trgi pregledani, kadar koli je bilo to mogoče in če so obstajali zadostni podatki, opravljena pa je bila tudi kumulativna ocena, kadar je bilo to ustrezno. Jasno je bilo torej prikazano, da sklep o škodi temelji na trojni oceni (zaprti in prosti trgi ter kumulativna analiza), z uporabo vseh upoštevnih podatkov. Kadar pa ocena ni bila mogoča, so bili navedeni razlogi za to. |
| --- | --- |

(94)

Po dokončnem razkritju so nekateri proizvajalci izvozniki ponovno predložili pripombe glede tega vprašanja. Trdili so, da metodologija, ki se je uporabila za analizo zaprtih in prostih trgov, krši načelo poštene in objektivne obravnave. Vendar so bili zaprti in prosti trgi pregledani, kadar koli je bilo to mogoče in če so obstajali zadostni podatki, opravljena pa je bila tudi kumulativna ocena, kadar je bilo to ustrezno. Jasno je bilo torej prikazano, da sklep o škodi temelji na trojni oceni (zaprti in prosti trgi ter kumulativna analiza), z uporabo vseh upoštevnih podatkov. Kadar pa ocena ni bila mogoča, so bili navedeni razlogi za to.

| (95) | Glede na to celostno metodologijo se torej pripombe proizvajalcev izvoznikov nanašajo na način predstavitve in ne na vsebino, saj so bili predloženi vsi upoštevni podatki. Predloženi podatki kažejo, da se je obseg prodaje industrije Unije na prostih in zaprtih trgih rahlo povečal za manj kot 1 %, vendar je to povečanje nižje kot rast potrošnje na teh trgih. Glede cen in dobičkonosnosti na trgu Unije pa velja, da so upoštevne le ob prodajnih cenah med nepovezanimi strankami. Prodajne cene za transferje za lastno uporabo ne obstajajo, kot tudi ne zanesljive prodajne cene prodaje za lastno uporabo, in sicer iz razlogov, ki so bili že navedeni v uvodni izjavi 142 začasne uredbe. Zato ni bilo mogoče izvesti analize dobičkonosnosti na zaprtem trgu. Glede stroškov proizvodnje pa je treba opomniti, da je bilo gibanje tega kazalnika na prostem trgu analizirano kljub dejstvu, da osnovna uredba tega izrecno ne zahteva. Sprememba stroškov proizvodnje na zaprtem trgu ni bila analizirana iz razlogov, navedenih v isti uvodni izjavi. |
| --- | --- |

(95)

Glede na to celostno metodologijo se torej pripombe proizvajalcev izvoznikov nanašajo na način predstavitve in ne na vsebino, saj so bili predloženi vsi upoštevni podatki. Predloženi podatki kažejo, da se je obseg prodaje industrije Unije na prostih in zaprtih trgih rahlo povečal za manj kot 1 %, vendar je to povečanje nižje kot rast potrošnje na teh trgih. Glede cen in dobičkonosnosti na trgu Unije pa velja, da so upoštevne le ob prodajnih cenah med nepovezanimi strankami. Prodajne cene za transferje za lastno uporabo ne obstajajo, kot tudi ne zanesljive prodajne cene prodaje za lastno uporabo, in sicer iz razlogov, ki so bili že navedeni v uvodni izjavi 142 začasne uredbe. Zato ni bilo mogoče izvesti analize dobičkonosnosti na zaprtem trgu. Glede stroškov proizvodnje pa je treba opomniti, da je bilo gibanje tega kazalnika na prostem trgu analizirano kljub dejstvu, da osnovna uredba tega izrecno ne zahteva. Sprememba stroškov proizvodnje na zaprtem trgu ni bila analizirana iz razlogov, navedenih v isti uvodni izjavi.

nepovezanimi

zanesljive

| (96) | Na podlagi zgoraj navedenega je torej jasno, da sklep o škodi temelji na trojni oceni (zaprti in prosti trgi ter kumulativna analiza), z uporabo vseh upoštevnih podatkov. Trditev, da je bilo kršeno načelo poštene in objektivne obravnave, se zavrne. |
| --- | --- |

(96)

Na podlagi zgoraj navedenega je torej jasno, da sklep o škodi temelji na trojni oceni (zaprti in prosti trgi ter kumulativna analiza), z uporabo vseh upoštevnih podatkov. Trditev, da je bilo kršeno načelo poštene in objektivne obravnave, se zavrne.

| (97) | Na podlagi zgoraj navedenega, in ker ni bilo drugih pripomb k zadevi, se potrdi metodologija presoje stanja industrije Unije iz uvodnih izjav od 120 do 123 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(97)

Na podlagi zgoraj navedenega, in ker ni bilo drugih pripomb k zadevi, se potrdi metodologija presoje stanja industrije Unije iz uvodnih izjav od 120 do 123 začasne uredbe.

3.4.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

3.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (98) | Ena zainteresirana stran je navedla, da se je industrija Unije preusmerila s prostega na zaprti trg in da jo bolj zanima prodaja na zaprtem trgu, kjer se prodajajo izdelki z višjo dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

(98)

Ena zainteresirana stran je navedla, da se je industrija Unije preusmerila s prostega na zaprti trg in da jo bolj zanima prodaja na zaprtem trgu, kjer se prodajajo izdelki z višjo dodano vrednostjo.

| (99) | V zvezi s tem je treba poudariti, da se industrija Unije ne odloča samostojno, ali se bo osredotočila na zaprti ali prosti trg. Nasprotno, ker trg hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla vodi povpraševanje, ne ponudba, kot dokazuje razpoložljiva zmogljivost proizvajalcev Unije, se industrija Unije ni odločila, da se bo osredotočila na zaprti trg, ampak je tržni delež in obseg prodaje na prostem trgu izgubila zaradi velike in izredno povečane dostopnosti dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Na zaprtem trgu takih težav ni bilo. Zato je treba ta argument zavrniti. |
| --- | --- |

(99)

V zvezi s tem je treba poudariti, da se industrija Unije ne odloča samostojno, ali se bo osredotočila na zaprti ali prosti trg. Nasprotno, ker trg hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla vodi povpraševanje, ne ponudba, kot dokazuje razpoložljiva zmogljivost proizvajalcev Unije, se industrija Unije ni odločila, da se bo osredotočila na zaprti trg, ampak je tržni delež in obseg prodaje na prostem trgu izgubila zaradi velike in izredno povečane dostopnosti dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Na zaprtem trgu takih težav ni bilo. Zato je treba ta argument zavrniti.

| (100) | Ista zainteresirana stran je trdila, da boljša izkoriščenost zmogljivosti ni povezana z zmanjšanjem zmogljivosti, temveč s povečanim obsegom proizvodnje. |
| --- | --- |

(100)

Ista zainteresirana stran je trdila, da boljša izkoriščenost zmogljivosti ni povezana z zmanjšanjem zmogljivosti, temveč s povečanim obsegom proizvodnje.

| (101) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da čeprav boljša izkoriščenost zmogljivosti ni povezana zgolj z zmanjšanjem zmogljivosti, saj se je povečal tudi obseg proizvodnje, pa je zmanjšanje zmogljivosti daleč najpomembnejši razlog za boljšo izkoriščenost zmogljivosti. Absolutne številke dejansko kažejo, da se je obseg proizvodnje povečal le za 337 348 ton, medtem ko se je zmogljivost zmanjšala za 1 873 141 ton. Na podlagi navedenega je bilo treba trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(101)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da čeprav boljša izkoriščenost zmogljivosti ni povezana zgolj z zmanjšanjem zmogljivosti, saj se je povečal tudi obseg proizvodnje, pa je zmanjšanje zmogljivosti daleč najpomembnejši razlog za boljšo izkoriščenost zmogljivosti. Absolutne številke dejansko kažejo, da se je obseg proizvodnje povečal le za 337 348 ton, medtem ko se je zmogljivost zmanjšala za 1 873 141 ton. Na podlagi navedenega je bilo treba trditev zavrniti.

| (102) | Ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav od 124 do 126 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(102)

Ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav od 124 do 126 začasne uredbe potrdijo.

3.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

| (103) | Ruski proizvajalci izvozniki so trdili, da zmanjšanja obsega prodaje ni mogoče šteti za dokaz škode, saj se okvirno sklada z zmanjšanjem potrošnje v obravnavanem obdobju. Trdili so, da je zmanjšanje povezano s padcem svetovnih cen surovin, kar je povzročilo znižanje cen zadevnega izdelka, večji obseg uvoza iz tretjih držav od leta 2012 in uvoz zadevnega izdelka s strani industrije Unije. |
| --- | --- |

(103)

Ruski proizvajalci izvozniki so trdili, da zmanjšanja obsega prodaje ni mogoče šteti za dokaz škode, saj se okvirno sklada z zmanjšanjem potrošnje v obravnavanem obdobju. Trdili so, da je zmanjšanje povezano s padcem svetovnih cen surovin, kar je povzročilo znižanje cen zadevnega izdelka, večji obseg uvoza iz tretjih držav od leta 2012 in uvoz zadevnega izdelka s strani industrije Unije.

| (104) | V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da razlike med zmanjšanjem prodaje (– 14 %) in potrošnje (– 9 %) ni mogoče odpraviti kot nepomembne. Nadalje, znižanja svetovnih cen surovin ni mogoče šteti za veljaven razlog za zmanjšanje obsega prodaje, saj ta elementa, tj. cene surovin in obseg prodaje, nista neposredno povezana. Poleg tega bi vsako znižanje svetovnih cen surovin veljalo za industrijo EU in uvoz. Kar zadeva uvoz iz tretjih držav, pa je treba gibanje analizirati v celotnem obravnavanem obdobju, ne pa začeti na sredini takega obdobja. Glede na to je treba ugotoviti, da se je uvoz iz tretjih držav zmanjšal v absolutnem (– 206 571 ton) in relativnem smislu (z 10,9-odstotnega na 9,1-odstotni tržni delež). Nadalje, glede uvoza s strani industrije Unije iz zadevnih držav je treba opozoriti, da so bili takšni nakupi v obravnavanem obdobju stabilni in so predstavljali manj kot 1 % skupnega prihodka od prodaje industrije Unije. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(104)

V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da razlike med zmanjšanjem prodaje (– 14 %) in potrošnje (– 9 %) ni mogoče odpraviti kot nepomembne. Nadalje, znižanja svetovnih cen surovin ni mogoče šteti za veljaven razlog za zmanjšanje obsega prodaje, saj ta elementa, tj. cene surovin in obseg prodaje, nista neposredno povezana. Poleg tega bi vsako znižanje svetovnih cen surovin veljalo za industrijo EU in uvoz. Kar zadeva uvoz iz tretjih držav, pa je treba gibanje analizirati v celotnem obravnavanem obdobju, ne pa začeti na sredini takega obdobja. Glede na to je treba ugotoviti, da se je uvoz iz tretjih držav zmanjšal v absolutnem (– 206 571 ton) in relativnem smislu (z 10,9-odstotnega na 9,1-odstotni tržni delež). Nadalje, glede uvoza s strani industrije Unije iz zadevnih držav je treba opozoriti, da so bili takšni nakupi v obravnavanem obdobju stabilni in so predstavljali manj kot 1 % skupnega prihodka od prodaje industrije Unije. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo treba to trditev zavrniti.

| (105) | Kar zadeva tržni delež, so iste strani dvomile o tem, kako je Komisija začasno sklenila, da zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije (s 74,8 % na 70,8 %) kaže na škodo, medtem ko 5,4-odstotni tržni delež uvoza iz Indije, Irana in Ukrajine ni mogel prekiniti vzročne zveze med domnevno škodo in uvozom iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(105)

Kar zadeva tržni delež, so iste strani dvomile o tem, kako je Komisija začasno sklenila, da zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije (s 74,8 % na 70,8 %) kaže na škodo, medtem ko 5,4-odstotni tržni delež uvoza iz Indije, Irana in Ukrajine ni mogel prekiniti vzročne zveze med domnevno škodo in uvozom iz zadevnih držav.

| (106) | Glede tega je treba opozoriti, da bi bilo treba tržni delež zgoraj omenjenih držav analizirati za celotno obravnavano obdobje, ne pa se osredotočiti zgolj na določeno enoletno obdobje. Iz tega sledi, da se je tržni delež uvoza iz Indije, Irana in Ukrajine v obravnavanem obdobju povečal s 4 % na le 5,4 %, tj. le za 1,4 odstotne točke, medtem ko se je skupni uvoz iz tretjih držav, kot je navedeno v uvodni izjavi 105 zgoraj, zmanjšal z 10,9 % na 9,1 % v korist uvoza iz zadevnih držav. Iz zgoraj navedenega sledi, da zmanjšanja tržnega deleža industrije Unije v ožjem pomenu ni mogoče primerjati s tržnim deležem zgoraj omenjenih držav in da je za to zmanjšanje mogoče šteti, da kaže na škodo. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(106)

Glede tega je treba opozoriti, da bi bilo treba tržni delež zgoraj omenjenih držav analizirati za celotno obravnavano obdobje, ne pa se osredotočiti zgolj na določeno enoletno obdobje. Iz tega sledi, da se je tržni delež uvoza iz Indije, Irana in Ukrajine v obravnavanem obdobju povečal s 4 % na le 5,4 %, tj. le za 1,4 odstotne točke, medtem ko se je skupni uvoz iz tretjih držav, kot je navedeno v uvodni izjavi 105 zgoraj, zmanjšal z 10,9 % na 9,1 % v korist uvoza iz zadevnih držav. Iz zgoraj navedenega sledi, da zmanjšanja tržnega deleža industrije Unije v ožjem pomenu ni mogoče primerjati s tržnim deležem zgoraj omenjenih držav in da je za to zmanjšanje mogoče šteti, da kaže na škodo. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo treba to trditev zavrniti.

| (107) | Ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav od 127 do 132 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(107)

Ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav od 127 do 132 začasne uredbe potrdijo.

3.4.2.3   Zaposlenost, stroški dela in produktivnost

Zaposlenost, stroški dela in produktivnost

| (108) | Ena zainteresirana stran je navedla, da se zmanjšanje zaposlenosti ne bi smelo povezati z dampinškim uvozom iz zadevnih držav, temveč z modernizacijo opreme, ki je vodila v zaposlovanje bolj usposobljenega osebja in povzročila višje stroške dela. |
| --- | --- |

(108)

Ena zainteresirana stran je navedla, da se zmanjšanje zaposlenosti ne bi smelo povezati z dampinškim uvozom iz zadevnih držav, temveč z modernizacijo opreme, ki je vodila v zaposlovanje bolj usposobljenega osebja in povzročila višje stroške dela.

| (109) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da ni dokazov, ki bi podpirali trditve o modernizaciji opreme in zaposlovanju bolj usposobljenega osebja, zato bi bilo treba te trditve zavrniti. |
| --- | --- |

(109)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da ni dokazov, ki bi podpirali trditve o modernizaciji opreme in zaposlovanju bolj usposobljenega osebja, zato bi bilo treba te trditve zavrniti.

| (110) | Druga zainteresirana stran je podvomila o nasprotujočih si gibanjih zaposlovanja (– 10 %) in stroškov dela (+ 11 %) v obravnavanem obdobju. Vprašala je tudi, ali se sprememba nanaša na zaprti in prosti trg. |
| --- | --- |

(110)

Druga zainteresirana stran je podvomila o nasprotujočih si gibanjih zaposlovanja (– 10 %) in stroškov dela (+ 11 %) v obravnavanem obdobju. Vprašala je tudi, ali se sprememba nanaša na zaprti in prosti trg.

| (111) | S tem v zvezi je naveden sklic na uvodno izjavo 144 začasne uredbe, ki določa, da je bilo povišanje stroškov dela dejansko povezano z velikimi rezi v zaposlovanju, kar je vodilo v izplačilo odpravnin in je posledično napihnilo stroške dela na EPDČ. Opozoriti je treba tudi, da se zmanjšanje zaposlenosti ne nanaša zgolj na osebje na zaprtem ali prostem trgu, temveč na skupno zaposlenost, saj izdelke, namenjene na zaprti ali prosti trg, izdeluje isto osebje na isti opremi. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(111)

S tem v zvezi je naveden sklic na uvodno izjavo 144 začasne uredbe, ki določa, da je bilo povišanje stroškov dela dejansko povezano z velikimi rezi v zaposlovanju, kar je vodilo v izplačilo odpravnin in je posledično napihnilo stroške dela na EPDČ. Opozoriti je treba tudi, da se zmanjšanje zaposlenosti ne nanaša zgolj na osebje na zaprtem ali prostem trgu, temveč na skupno zaposlenost, saj izdelke, namenjene na zaprti ali prosti trg, izdeluje isto osebje na isti opremi. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo treba to trditev zavrniti.

| (112) | Ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 133 in 134 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(112)

Ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 133 in 134 začasne uredbe potrdijo.

3.4.2.4   Zaloge, velikost stopnje dampinga, rast, cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Zaloge, velikost stopnje dampinga, rast, cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

| (113) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z zalogami, velikostjo stopnje dampinga, rastjo, cenami, dobičkonosnostjo, denarnim tokom, naložbami in donosnostjo naložb, se sklepi iz uvodnih izjav od 135 do 151 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(113)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z zalogami, velikostjo stopnje dampinga, rastjo, cenami, dobičkonosnostjo, denarnim tokom, naložbami in donosnostjo naložb, se sklepi iz uvodnih izjav od 135 do 151 začasne uredbe potrdijo.

3.4.3   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (114) | Več zainteresiranih strani je navedlo, da je analiza škode temeljila le na negativnem razvoju kazalnikov na prostem trgu in da zaključki takšne analize ne zadostujejo za utemeljitev, da je industrija Unije kot celota utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(114)

Več zainteresiranih strani je navedlo, da je analiza škode temeljila le na negativnem razvoju kazalnikov na prostem trgu in da zaključki takšne analize ne zadostujejo za utemeljitev, da je industrija Unije kot celota utrpela znatno škodo.

| (115) | V zvezi s tem, in kot je navedeno v uvodni izjavi 96, je treba spomniti, da Komisija analize ni omejila le na prosti trg, temveč je, kjer je bilo ustrezno, analizirala in izvedla zaključke o razvoju gospodarskega položaja industrije Unije kot celote ter zlasti na zaprtem trgu. |
| --- | --- |

(115)

V zvezi s tem, in kot je navedeno v uvodni izjavi 96, je treba spomniti, da Komisija analize ni omejila le na prosti trg, temveč je, kjer je bilo ustrezno, analizirala in izvedla zaključke o razvoju gospodarskega položaja industrije Unije kot celote ter zlasti na zaprtem trgu.

| (116) | Nadalje bi bilo treba opozoriti, da sklep, da je industrija utrpela znatno škodo, ne temelji zgolj na negativnem razvoju mikro- in makrokazalnikov na prostem trgu. Čeprav nekateri mikro- in makrokazalniki res kažejo negativni razvoj na prostem trgu, pa tudi drugi kazalniki, ki se nanašajo na splošno uspešnost industrije Unije, kot so zaposlenost, stroški dela na EPDČ, naložbe in donosnost naložb, dokazujejo poslabšanje položaja industrije Unije. Glede na obseg prostega in zaprtega trga je treba opozoriti, da pozitivni razvoj uspešnosti industrije Unije na zaprtem trgu (glede na nekatere kazalnike) ni zadostoval, da bi pretehtal negativni uspeh na prostem trgu, kar dokazuje negativni razvoj zgoraj navedenih kazalnikov, ki se nanašajo na dejavnost na splošno. Na podlagi navedenega je treba trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(116)

Nadalje bi bilo treba opozoriti, da sklep, da je industrija utrpela znatno škodo, ne temelji zgolj na negativnem razvoju mikro- in makrokazalnikov na prostem trgu. Čeprav nekateri mikro- in makrokazalniki res kažejo negativni razvoj na prostem trgu, pa tudi drugi kazalniki, ki se nanašajo na splošno uspešnost industrije Unije, kot so zaposlenost, stroški dela na EPDČ, naložbe in donosnost naložb, dokazujejo poslabšanje položaja industrije Unije. Glede na obseg prostega in zaprtega trga je treba opozoriti, da pozitivni razvoj uspešnosti industrije Unije na zaprtem trgu (glede na nekatere kazalnike) ni zadostoval, da bi pretehtal negativni uspeh na prostem trgu, kar dokazuje negativni razvoj zgoraj navedenih kazalnikov, ki se nanašajo na dejavnost na splošno. Na podlagi navedenega je treba trditev zavrniti.

| (117) | Na podlagi analize pripomb, povzetih v uvodnih izjavah od 73 do 115 zgoraj, se sklepi iz uvodnih izjav od 152 do 155 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(117)

Na podlagi analize pripomb, povzetih v uvodnih izjavah od 73 do 115 zgoraj, se sklepi iz uvodnih izjav od 152 do 155 začasne uredbe potrdijo.

4.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (118) | Več zainteresiranih strani je trdilo, da škode ni mogoče pripisati dampinškemu uvozu iz zadevnih držav in da drugi dejavniki prekinjajo vzročno zvezo. Nekatere trditve so bile zgolj ponovitev trditev, predloženih v začasni fazi, brez novih elementov. Nove pripombe so analizirane spodaj. |
| --- | --- |

(118)

Več zainteresiranih strani je trdilo, da škode ni mogoče pripisati dampinškemu uvozu iz zadevnih držav in da drugi dejavniki prekinjajo vzročno zvezo. Nekatere trditve so bile zgolj ponovitev trditev, predloženih v začasni fazi, brez novih elementov. Nove pripombe so analizirane spodaj.

4.1   Okrevanje evropskega gospodarstva

Okrevanje evropskega gospodarstva

| (119) | Ena zainteresirana stran je nasprotovala obstoju počasnega okrevanja po krizi leta 2012 in trdila, da uvoz iz zadevnih držav ni oviral industrije Unije pri izkoriščanju takega okrevanja. V bistvu je trdila, da evropsko gospodarstvo ni okrevalo po krizi iz leta 2012 zaradi domnevnega nadaljnjega majhnega povpraševanja po hladno valjanih ploščatih izdelkih iz jekla. |
| --- | --- |

(119)

Ena zainteresirana stran je nasprotovala obstoju počasnega okrevanja po krizi leta 2012 in trdila, da uvoz iz zadevnih držav ni oviral industrije Unije pri izkoriščanju takega okrevanja. V bistvu je trdila, da evropsko gospodarstvo ni okrevalo po krizi iz leta 2012 zaradi domnevnega nadaljnjega majhnega povpraševanja po hladno valjanih ploščatih izdelkih iz jekla.

| (120) | Najprej bi bilo treba opozoriti, da se je potrošnja med letom 2012 in obdobjem preiskave povečala za 4,4 %, kar je mogoče šteti za znak počasnega okrevanja, čeprav ni dosegla ravni iz leta 2011. Kar zadeva uvoz iz zadevnih držav, pa je treba opozoriti, da se je njun tržni delež ob počasnem okrevanju s 13,5 % leta 2012 povečal na 18,7 % leta 2013 in celo na 20,1 % v obdobju preiskave. Na podlagi zgoraj navedenega je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(120)

Najprej bi bilo treba opozoriti, da se je potrošnja med letom 2012 in obdobjem preiskave povečala za 4,4 %, kar je mogoče šteti za znak počasnega okrevanja, čeprav ni dosegla ravni iz leta 2011. Kar zadeva uvoz iz zadevnih držav, pa je treba opozoriti, da se je njun tržni delež ob počasnem okrevanju s 13,5 % leta 2012 povečal na 18,7 % leta 2013 in celo na 20,1 % v obdobju preiskave. Na podlagi zgoraj navedenega je treba to trditev zavrniti.

4.2   Naložbe, zmogljivost in povečanje proizvodnje

Naložbe, zmogljivost in povečanje proizvodnje

| (121) | Ista zainteresirana stran je trdila, da je industrija Unije z dragimi naložbami v letih 2011 in 2012 ter s povečanjem zmogljivosti leta 2011 nehote sprejela napačne poslovne odločitve. |
| --- | --- |

(121)

Ista zainteresirana stran je trdila, da je industrija Unije z dragimi naložbami v letih 2011 in 2012 ter s povečanjem zmogljivosti leta 2011 nehote sprejela napačne poslovne odločitve.

| (122) | V zvezi s tem je treba spomniti, da je bila analiza v tej preiskavi osredotočena na spreminjanje gospodarskega položaja industrije Unije v obdobju med letom 2011 in obdobjem preiskave. Zato povečanja zmogljivosti med letoma 2010 in 2011 ni mogoče šteti za del obsega te analize. Nadalje je treba opozoriti, da ni dejanskih dokazov, ki bi podpirali trditev, da naj bi industrija Unije v letih 2011 in 2012 izvedla domnevno drage naložbe. Nazadnje, opozoriti je treba, da so naložbe vzorčene industrije Unije v obravnavanem obdobju predstavljale manj kot 2,5 % njenih neto sredstev, sestavljale pa so jih večinoma nadomestne naložbe in naložbe v racionalizacijo. Glede na raven naložb in njihovo naravo jih ni mogoče šteti za dovolj pomembne, da bi lahko vplivale na gospodarsko uspešnost industrije Unije. Zato je treba trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(122)

V zvezi s tem je treba spomniti, da je bila analiza v tej preiskavi osredotočena na spreminjanje gospodarskega položaja industrije Unije v obdobju med letom 2011 in obdobjem preiskave. Zato povečanja zmogljivosti med letoma 2010 in 2011 ni mogoče šteti za del obsega te analize. Nadalje je treba opozoriti, da ni dejanskih dokazov, ki bi podpirali trditev, da naj bi industrija Unije v letih 2011 in 2012 izvedla domnevno drage naložbe. Nazadnje, opozoriti je treba, da so naložbe vzorčene industrije Unije v obravnavanem obdobju predstavljale manj kot 2,5 % njenih neto sredstev, sestavljale pa so jih večinoma nadomestne naložbe in naložbe v racionalizacijo. Glede na raven naložb in njihovo naravo jih ni mogoče šteti za dovolj pomembne, da bi lahko vplivale na gospodarsko uspešnost industrije Unije. Zato je treba trditev zavrniti.

| (123) | Po uvedbi začasnih ukrepov in znova po končnem razkritju so nekatere zainteresirane strani trdile, da bi bilo treba za vzrok škode šteti povečanje obsega proizvodnje industrije Unije v času, ko se je potrošnja zmanjševala, ne pa uvoza iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(123)

Po uvedbi začasnih ukrepov in znova po končnem razkritju so nekatere zainteresirane strani trdile, da bi bilo treba za vzrok škode šteti povečanje obsega proizvodnje industrije Unije v času, ko se je potrošnja zmanjševala, ne pa uvoza iz zadevnih držav.

| (124) | Glede tega in, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 152 začasne uredbe, je treba opomniti, da je industrija Unije povečala obseg proizvodnje, da bi zadostila povečanju potrošnje za lastno uporabo. Glede na to, da industrija Unije večinoma proizvaja po naročilu, kar potrjujejo tudi razmeroma majhne zaloge (glej uvodno izjavo 136 začasne uredbe), takega povečanja ni mogoče šteti za vzrok za škodo. Na podlagi zgoraj navedenega je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(124)

Glede tega in, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 152 začasne uredbe, je treba opomniti, da je industrija Unije povečala obseg proizvodnje, da bi zadostila povečanju potrošnje za lastno uporabo. Glede na to, da industrija Unije večinoma proizvaja po naročilu, kar potrjujejo tudi razmeroma majhne zaloge (glej uvodno izjavo 136 začasne uredbe), takega povečanja ni mogoče šteti za vzrok za škodo. Na podlagi zgoraj navedenega je treba to trditev zavrniti.

4.3   Cene surovin

Cene surovin

| (125) | Več zainteresiranih strani je nasprotovalo sklepom o vplivu zniževanja cen surovin na cene, ki jih je zaračunavala industrija Unije. Prvič, nasprotovale so trditvi, da so se uvozne cene znižale manj kot cene surovin, in za primer vzele železovo rudo. Ta stran je v predloženih informacijah navedla, da se je cena železove rude (RMB/tono) v obravnavanem obdobju znižala za 39 %. Drugič, trdile so, da argumentacija Komisije v uvodnih izjavah od 171 do 175 začasne uredbe ni ovrgla trditve, da je znižanje cen surovin povzročilo znižanje cen izdelka v preiskavi, in da Komisija ni zadosti upoštevala znižanja svetovnih cen surovin. |
| --- | --- |

(125)

Več zainteresiranih strani je nasprotovalo sklepom o vplivu zniževanja cen surovin na cene, ki jih je zaračunavala industrija Unije. Prvič, nasprotovale so trditvi, da so se uvozne cene znižale manj kot cene surovin, in za primer vzele železovo rudo. Ta stran je v predloženih informacijah navedla, da se je cena železove rude (RMB/tono) v obravnavanem obdobju znižala za 39 %. Drugič, trdile so, da argumentacija Komisije v uvodnih izjavah od 171 do 175 začasne uredbe ni ovrgla trditve, da je znižanje cen surovin povzročilo znižanje cen izdelka v preiskavi, in da Komisija ni zadosti upoštevala znižanja svetovnih cen surovin.

| (126) | V zvezi s tem je treba najprej spomniti, da so se uvozne cene iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju v povprečju znižale za 20 %, kar presega znižanje stroškov proizvodnje industrije Unije. Nadalje, kar zadeva železovo rudo, se po pretvorbi predloženih podatkov o cenah iz renminbijev v eure/tono zdi, da so se cene železove rude v obravnavanem obdobju znižale le za približno 31 %. Ob zadržani predpostavki, da delež železove rude predstavlja 35 % stroškov v zadevnih državah, bi znižanje cen surovin povzročilo le manj kot približno 11-odstotno znižanje cen, medtem ko so se uvozne cene iz zadevnih držav, kot je bilo razloženo zgoraj, znižale za 20 %. |
| --- | --- |

(126)

V zvezi s tem je treba najprej spomniti, da so se uvozne cene iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju v povprečju znižale za 20 %, kar presega znižanje stroškov proizvodnje industrije Unije. Nadalje, kar zadeva železovo rudo, se po pretvorbi predloženih podatkov o cenah iz renminbijev v eure/tono zdi, da so se cene železove rude v obravnavanem obdobju znižale le za približno 31 %. Ob zadržani predpostavki, da delež železove rude predstavlja 35 % stroškov v zadevnih državah, bi znižanje cen surovin povzročilo le manj kot približno 11-odstotno znižanje cen, medtem ko so se uvozne cene iz zadevnih držav, kot je bilo razloženo zgoraj, znižale za 20 %.

| (127) | Glede druge trditve pa je treba opozoriti, da Komisija ni izločila dejstva, da je znižanje cen surovin vplivalo na cene izdelka v preiskavi v obravnavanem obdobju. Je pa trdila, da cena izdelka v preiskavi v Uniji ni sledila le svetovnemu gibanju cen, ki je v osnovi kazalo razvoj cen surovin. Nadalje je Komisija analizirala druge dejavnike, ki so vplivali na ceno, tj. regionalne razlike in presežne zmogljivosti. Navedla je tudi, da če se cena zadevnega izdelka ne bi znižala bolj, kot so se znižale cene surovin, bi konkurenca na trgu ostala poštena in bi industrija Unije lahko izkoristila prednosti znižanja stroškov ter spet postala dobičkonosna. Na podlagi zgoraj navedenega je treba navedene trditve zavrniti. |
| --- | --- |

(127)

Glede druge trditve pa je treba opozoriti, da Komisija ni izločila dejstva, da je znižanje cen surovin vplivalo na cene izdelka v preiskavi v obravnavanem obdobju. Je pa trdila, da cena izdelka v preiskavi v Uniji ni sledila le svetovnemu gibanju cen, ki je v osnovi kazalo razvoj cen surovin. Nadalje je Komisija analizirala druge dejavnike, ki so vplivali na ceno, tj. regionalne razlike in presežne zmogljivosti. Navedla je tudi, da če se cena zadevnega izdelka ne bi znižala bolj, kot so se znižale cene surovin, bi konkurenca na trgu ostala poštena in bi industrija Unije lahko izkoristila prednosti znižanja stroškov ter spet postala dobičkonosna. Na podlagi zgoraj navedenega je treba navedene trditve zavrniti.

| (128) | Po dokončnem razkritju so nekateri proizvajalci izvozniki ponovno predložili pripombe glede tega vprašanja. Vendar niso zagotovili nobenih novih argumentov. |
| --- | --- |

(128)

Po dokončnem razkritju so nekateri proizvajalci izvozniki ponovno predložili pripombe glede tega vprašanja. Vendar niso zagotovili nobenih novih argumentov.

4.4   Uvoz industrije Unije

Uvoz industrije Unije

| (129) | Zainteresirana stran je trdila, da je Komisija v oceni vzročne zveze podcenila pomembnost uvoza zadevnega izdelka s strani industrije Unije, zaradi česar je ocena vzročne zveze nepopolna in netočna. |
| --- | --- |

(129)

Zainteresirana stran je trdila, da je Komisija v oceni vzročne zveze podcenila pomembnost uvoza zadevnega izdelka s strani industrije Unije, zaradi česar je ocena vzročne zveze nepopolna in netočna.

| (130) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 104 zgoraj, je bil uvoz s strani industrije Unije iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju stabilen in je predstavljal manj kot 1 % skupnega prihodka od prodaje industrije Unije. Nadalje, in kot je navedeno v uvodni izjavi 191 začasne uredbe, so te nakupe izvedle podružnice za trgovanje, ki so lahko hladno valjane ploščate izdelke iz jekla kupile od več virov. Cilj teh podružnic za trgovanje je ponuditi najcenejši možni material, da bi tako ohranile svoje poslovne odnose. Glede na majhen obseg in dejstvo, da se v obravnavanem obdobju ni povečal, se šteje, da je bilo uvozu iz zadevnih držav namenjene dovolj pozornosti. Zato je treba trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(130)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 104 zgoraj, je bil uvoz s strani industrije Unije iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju stabilen in je predstavljal manj kot 1 % skupnega prihodka od prodaje industrije Unije. Nadalje, in kot je navedeno v uvodni izjavi 191 začasne uredbe, so te nakupe izvedle podružnice za trgovanje, ki so lahko hladno valjane ploščate izdelke iz jekla kupile od več virov. Cilj teh podružnic za trgovanje je ponuditi najcenejši možni material, da bi tako ohranile svoje poslovne odnose. Glede na majhen obseg in dejstvo, da se v obravnavanem obdobju ni povečal, se šteje, da je bilo uvozu iz zadevnih držav namenjene dovolj pozornosti. Zato je treba trditev zavrniti.

| (131) | Nekateri proizvajalci izvozniki so po dokončnem razkritju ponovno predložili pripombe glede tega vprašanja in trdili, da je Komisija naknadno preučila vrednosti, da bi tako upravičila ugotovitev škode s ponovno oceno deleža, ki ga je imel uvoz v skupni prodaji. Komisija dejansko ni naknadno preučila vrednosti, temveč je dala natančnejšo oceno (manj kot 1 %) kot v začasni uredbi, kjer je bil razpon naveden širše (od 0 % do 5 %). |
| --- | --- |

(131)

Nekateri proizvajalci izvozniki so po dokončnem razkritju ponovno predložili pripombe glede tega vprašanja in trdili, da je Komisija naknadno preučila vrednosti, da bi tako upravičila ugotovitev škode s ponovno oceno deleža, ki ga je imel uvoz v skupni prodaji. Komisija dejansko ni naknadno preučila vrednosti, temveč je dala natančnejšo oceno (manj kot 1 %) kot v začasni uredbi, kjer je bil razpon naveden širše (od 0 % do 5 %).

4.5   Obstoj predhodno veljavnega sporazuma o trgovini z nekaterimi izdelki iz jekla med Rusijo in Unijo

Obstoj predhodno veljavnega sporazuma o trgovini z nekaterimi izdelki iz jekla med Rusijo in Unijo

| (132) | Iste zainteresirane strani so po začasnem razkritju in tudi po dokončnem razkritju ponovile argument, da je ruski uvoz ostal znotraj neškodljivih kvot, določenih v predhodno veljavnem sporazumu o trgovini z nekaterimi izdelki iz jekla med Rusijo in Unijo. Še zlasti je nasprotovala sklepu, da je raven kvot „previsoka“, in navedla, da se obseg izdelka v tej preiskavi in kategorija „drugi ploščato valjani izdelki“ (kot so opredeljeni v sporazumih) precej prekrivata. |
| --- | --- |

(132)

Iste zainteresirane strani so po začasnem razkritju in tudi po dokončnem razkritju ponovile argument, da je ruski uvoz ostal znotraj neškodljivih kvot, določenih v predhodno veljavnem sporazumu o trgovini z nekaterimi izdelki iz jekla med Rusijo in Unijo. Še zlasti je nasprotovala sklepu, da je raven kvot „previsoka“, in navedla, da se obseg izdelka v tej preiskavi in kategorija „drugi ploščato valjani izdelki“ (kot so opredeljeni v sporazumih) precej prekrivata.

| (133) | V zvezi s tem je treba spomniti, da je zgoraj omenjen sporazum prenehal veljati pred obdobjem preiskave, tj. 22. avgusta 2012, po pristopu Ruske federacije k Svetovni trgovinski organizaciji (STO). Nadalje je treba opozoriti, da v sporazumu niso bile predvidene določbe o indeksaciji uvoznih kvot v skladu z dejanskim letnim spreminjanjem povpraševanja/potrošnje. Drugače rečeno, krčenje trga ne bi privedlo do ustrezne prilagoditve kvot. Celo več, člen 10 zgoraj omenjenega sporazuma določa, da je treba količine v vsaki skupini izdelkov z vsako letno obnovitvijo povečati za 2,5 %. Zato ni presenetljivo, da kvota za skupino izdelkov, ki vključuje izdelke v tej preiskavi, v obdobju veljavnosti sporazuma nikoli ni bila dosežena. |
| --- | --- |

(133)

V zvezi s tem je treba spomniti, da je zgoraj omenjen sporazum prenehal veljati pred obdobjem preiskave, tj. 22. avgusta 2012, po pristopu Ruske federacije k Svetovni trgovinski organizaciji (STO). Nadalje je treba opozoriti, da v sporazumu niso bile predvidene določbe o indeksaciji uvoznih kvot v skladu z dejanskim letnim spreminjanjem povpraševanja/potrošnje. Drugače rečeno, krčenje trga ne bi privedlo do ustrezne prilagoditve kvot. Celo več, člen 10 zgoraj omenjenega sporazuma določa, da je treba količine v vsaki skupini izdelkov z vsako letno obnovitvijo povečati za 2,5 %. Zato ni presenetljivo, da kvota za skupino izdelkov, ki vključuje izdelke v tej preiskavi, v obdobju veljavnosti sporazuma nikoli ni bila dosežena.

| (134) | Glede na zgoraj navedeno se zdi, da kvote, navedene v prilogah k takim letnim sporazumom, ne ustrezajo stvarnosti na trgu in spreminjanju potrošnje, saj se je kvota samodejno povišala ne glede na razvoj potrošnje/povpraševanja. Nadalje, ker kvota v času veljavnosti sporazuma nikoli ni bila dosežena, je mogoče šteti, da je bila dejansko „previsoka“, ne samo v času veljavnosti sporazuma, ampak tudi v primerjavi s spreminjanjem potrošnje v obravnavanem obdobju. Posledično je vsaka primerjava ravni take kvote, ki se od 22. avgusta 2012 ni več uporabljala, in ravni uvoza iz Rusije v obravnavanem obdobju brezpredmetna. Zato je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(134)

Glede na zgoraj navedeno se zdi, da kvote, navedene v prilogah k takim letnim sporazumom, ne ustrezajo stvarnosti na trgu in spreminjanju potrošnje, saj se je kvota samodejno povišala ne glede na razvoj potrošnje/povpraševanja. Nadalje, ker kvota v času veljavnosti sporazuma nikoli ni bila dosežena, je mogoče šteti, da je bila dejansko „previsoka“, ne samo v času veljavnosti sporazuma, ampak tudi v primerjavi s spreminjanjem potrošnje v obravnavanem obdobju. Posledično je vsaka primerjava ravni take kvote, ki se od 22. avgusta 2012 ni več uporabljala, in ravni uvoza iz Rusije v obravnavanem obdobju brezpredmetna. Zato je treba to trditev zavrniti.

| (135) | Dodatno se je analiziralo domnevno prekrivanje obsega izdelkov v tej preiskavi in ustreznih „drugih ploščato valjanih izdelkov“. Najprej se je zdelo, da se obseg izdelkov sedanje preiskave nanaša tudi na izdelke, ki spadajo v skupino izdelkov „legirana hladno valjana in prevlečena pločevina“. Drugič, zdelo se je, da jih od 42 oznak TARIC, ki jih krije sporazum glede zgoraj omenjenih skupin izdelkov, le sedem popolnoma ustreza oznakam, navedenim v začasni uredbi (7209169000, 7209179000, 7209189100, 7209269000, 7209279000, 7209289000 in 7225508000). Posledično je 35 oznak TARIC, navedenih v prilogi k sporazumu, izločenih iz obsega izdelkov te preiskave. Po drugi strani pa se na približno 10 oznak TARIC, na katere se nanaša ta preiskava, ni nanašal zgoraj omenjeni sporazum. Na podlagi zgoraj navedenega se zdi, da dejanski dokazi ne podpirajo domnevnega prekrivanja, zato je treba navedene trditve zavrniti. |
| --- | --- |

(135)

Dodatno se je analiziralo domnevno prekrivanje obsega izdelkov v tej preiskavi in ustreznih „drugih ploščato valjanih izdelkov“. Najprej se je zdelo, da se obseg izdelkov sedanje preiskave nanaša tudi na izdelke, ki spadajo v skupino izdelkov „legirana hladno valjana in prevlečena pločevina“. Drugič, zdelo se je, da jih od 42 oznak TARIC, ki jih krije sporazum glede zgoraj omenjenih skupin izdelkov, le sedem popolnoma ustreza oznakam, navedenim v začasni uredbi (7209169000, 7209179000, 7209189100, 7209269000, 7209279000, 7209289000 in 7225508000). Posledično je 35 oznak TARIC, navedenih v prilogi k sporazumu, izločenih iz obsega izdelkov te preiskave. Po drugi strani pa se na približno 10 oznak TARIC, na katere se nanaša ta preiskava, ni nanašal zgoraj omenjeni sporazum. Na podlagi zgoraj navedenega se zdi, da dejanski dokazi ne podpirajo domnevnega prekrivanja, zato je treba navedene trditve zavrniti.

4.6   Presežna zmogljivost industrije Unije

Presežna zmogljivost industrije Unije

| (136) | Druga zainteresirana stran je trdila, da je na industrijo Unije bistveno vplivala njena presežna zmogljivost, posledica katere so bili presežna ponudba, višji stroški in manjši dobiček pa tudi zaustavitev nadaljnjih naložb. Nadalje je navajala, da bi brez uvoza izkoriščenost zmogljivosti presegla le 72 %. |
| --- | --- |

(136)

Druga zainteresirana stran je trdila, da je na industrijo Unije bistveno vplivala njena presežna zmogljivost, posledica katere so bili presežna ponudba, višji stroški in manjši dobiček pa tudi zaustavitev nadaljnjih naložb. Nadalje je navajala, da bi brez uvoza izkoriščenost zmogljivosti presegla le 72 %.

| (137) | Najprej je treba spomniti, da je industrija Unije svojo zmogljivost v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3 %, da bi se tako prilagodila spreminjajočim se razmeram na svetovnem trgu. Čeprav stopnje izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije v obravnavanem obdobju ni mogoče šteti za zadovoljivo in čeprav ni sporno, da so nizke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti morda vplivale na uspešnost industrije, pa je treba opozoriti, da je bila industrija Unije leta 2011, ko je njena nameščena zmogljivost presegala tisto iz obdobja preiskave in je bila njena izkoriščenost manjša kot v obdobju preiskave, še vedno dobičkonosna. Zato in glede na izboljšanje izkoriščenosti zmogljivosti, povezano z zmanjšanjem zmogljivosti, se sklene, da ravni izkoriščenosti zmogljivosti ni mogoče šteti za element, ki prekinja vzročno zvezo. Na podlagi zgoraj navedenega je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(137)

Najprej je treba spomniti, da je industrija Unije svojo zmogljivost v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3 %, da bi se tako prilagodila spreminjajočim se razmeram na svetovnem trgu. Čeprav stopnje izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije v obravnavanem obdobju ni mogoče šteti za zadovoljivo in čeprav ni sporno, da so nizke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti morda vplivale na uspešnost industrije, pa je treba opozoriti, da je bila industrija Unije leta 2011, ko je njena nameščena zmogljivost presegala tisto iz obdobja preiskave in je bila njena izkoriščenost manjša kot v obdobju preiskave, še vedno dobičkonosna. Zato in glede na izboljšanje izkoriščenosti zmogljivosti, povezano z zmanjšanjem zmogljivosti, se sklene, da ravni izkoriščenosti zmogljivosti ni mogoče šteti za element, ki prekinja vzročno zvezo. Na podlagi zgoraj navedenega je treba to trditev zavrniti.

4.7   Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

| (138) | Več strani je trdilo, da Komisija ni ustrezno presodila vpliva uvoza iz tretjih držav. Trdile so, da je bila raven njihovega uvoza podobna ravni ruskega uvoza, za uvoz iz Irana in Ukrajine pa so veljale nižje cene kot za uvoz iz Rusije in Kitajske. Poleg tega, in kot je navedeno v uvodni izjavi 105, je ena zainteresirana stran trdila, da uvoz iz Ukrajine, Indije in Irana, ki je imel v obravnavanem obdobju 5,4-odstotni tržni delež, ob primerjavi z zmanjšanjem tržnega deleža industrije Unije ni bil ustrezno ocenjen. |
| --- | --- |

(138)

Več strani je trdilo, da Komisija ni ustrezno presodila vpliva uvoza iz tretjih držav. Trdile so, da je bila raven njihovega uvoza podobna ravni ruskega uvoza, za uvoz iz Irana in Ukrajine pa so veljale nižje cene kot za uvoz iz Rusije in Kitajske. Poleg tega, in kot je navedeno v uvodni izjavi 105, je ena zainteresirana stran trdila, da uvoz iz Ukrajine, Indije in Irana, ki je imel v obravnavanem obdobju 5,4-odstotni tržni delež, ob primerjavi z zmanjšanjem tržnega deleža industrije Unije ni bil ustrezno ocenjen.

| (139) | V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, kot je navedeno v uvodni izjavi 104, da se je tržni delež uvoza iz tretjih držav v obravnavanem obdobju zmanjšal z 10,9 % na 9,1 % (z 854 281 na 647 710 ton), medtem ko se je samo tržni delež uvoza iz Rusije povečal s 5,9 % na 9,8 % (in s 466 165 na 697 661 ton). Iz zgoraj navedenega izhaja, da se je uvoz iz Rusije gibal v nasprotno smer kot uvoz iz drugih tretjih držav. Opozoriti je treba tudi, da je bil v tej preiskavi uvoz iz Rusije združen z uvozom s Kitajske in da se je tržni delež zadevnih držav povečal s 14,3 % leta 2011 na 20,1 % v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(139)

V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, kot je navedeno v uvodni izjavi 104, da se je tržni delež uvoza iz tretjih držav v obravnavanem obdobju zmanjšal z 10,9 % na 9,1 % (z 854 281 na 647 710 ton), medtem ko se je samo tržni delež uvoza iz Rusije povečal s 5,9 % na 9,8 % (in s 466 165 na 697 661 ton). Iz zgoraj navedenega izhaja, da se je uvoz iz Rusije gibal v nasprotno smer kot uvoz iz drugih tretjih držav. Opozoriti je treba tudi, da je bil v tej preiskavi uvoz iz Rusije združen z uvozom s Kitajske in da se je tržni delež zadevnih držav povečal s 14,3 % leta 2011 na 20,1 % v obdobju preiskave.

| (140) | Drugič, čeprav ni sporno, da so bile povprečne cene uvoza iz Irana in Ukrajine dejansko nižje od povprečnih cen zadevnih držav, pa je treba opozoriti, da je raven povprečnih cen takega uvoza spodkopavala uvoz iz zadevnih držav v celotnem obravnavanem obdobju in da se v tem obdobju cene niso bistveno spremenile. Glede na to, da se je njihov tržni delež le rahlo povečal, in sicer z 2,9 % na 3,4 %, ni verjetno, da bi prekinil vzročno zvezo. |
| --- | --- |

(140)

Drugič, čeprav ni sporno, da so bile povprečne cene uvoza iz Irana in Ukrajine dejansko nižje od povprečnih cen zadevnih držav, pa je treba opozoriti, da je raven povprečnih cen takega uvoza spodkopavala uvoz iz zadevnih držav v celotnem obravnavanem obdobju in da se v tem obdobju cene niso bistveno spremenile. Glede na to, da se je njihov tržni delež le rahlo povečal, in sicer z 2,9 % na 3,4 %, ni verjetno, da bi prekinil vzročno zvezo.

| (141) | Tretjič, in kot je navedeno v uvodni izjavi 106, bi bilo treba tržni delež Ukrajine, Indije in Irana analizirati v celotnem obravnavanem obdobju, ne pa se osredotočiti zgolj na določeno enoletno obdobje. Iz tega sledi, da se je tržni delež uvoza iz Indije, Irana in Ukrajine v obravnavanem obdobju res rahlo povečal s 4 % na 5,4 %, medtem ko se je uvoz iz drugih tretjih držav (vključno z zgoraj navedenimi) v splošnem zmanjšal z 10,9 % na 9,1 %. Iz zgoraj navedenega sledi, da zmanjšanja tržnega deleža industrije Unije (– 4 %) ni mogoče primerjati s tržnim deležem zgoraj omenjenih držav zgolj v obravnavanem obdobju in da povečanja tržnega deleža ni mogoče šteti za dovolj pomembnega, da bi prekinilo vzročno zvezo. |
| --- | --- |

(141)

Tretjič, in kot je navedeno v uvodni izjavi 106, bi bilo treba tržni delež Ukrajine, Indije in Irana analizirati v celotnem obravnavanem obdobju, ne pa se osredotočiti zgolj na določeno enoletno obdobje. Iz tega sledi, da se je tržni delež uvoza iz Indije, Irana in Ukrajine v obravnavanem obdobju res rahlo povečal s 4 % na 5,4 %, medtem ko se je uvoz iz drugih tretjih držav (vključno z zgoraj navedenimi) v splošnem zmanjšal z 10,9 % na 9,1 %. Iz zgoraj navedenega sledi, da zmanjšanja tržnega deleža industrije Unije (– 4 %) ni mogoče primerjati s tržnim deležem zgoraj omenjenih držav zgolj v obravnavanem obdobju in da povečanja tržnega deleža ni mogoče šteti za dovolj pomembnega, da bi prekinilo vzročno zvezo.

| (142) | Po dokončnem razkritju so nekateri proizvajalci izvozniki trdili, da je uvoz iz vseh tretjih držav, če ga ocenimo v absolutnem smislu, primerljiv z uvozom iz Rusije, zato bi bilo treba tudi tak uvoz obravnavati kot škodljiv. V zvezi s tem je treba, prvič, opozoriti na to, da so bili pogoji za kumulativno oceno ruskega in kitajskega uvoza, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 107 do 111 začasne uredbe, izpolnjeni. Zato ruskega uvoza ne bi smeli analizirati ločeno. Drugič, opozoriti je treba tudi, da je res, da je treba uvoz analizirati glede na absolutne vrednosti, vendar je treba analizirati tudi gibanje takih absolutnih vrednosti. V zvezi s tem, in kot je navedeno zgoraj, je treba opozoriti, da se je uvoz iz vseh tretjih držav v obravnavanem obdobju zmanjšal za 206 571 ton, medtem ko se je uvoz iz Rusije povečal za 231 496 ton. Tudi uvoz iz zadevnih držav, ocenjen kumulativno, se je gibal podobno in povečal za 312 224 ton. Kot je razvidno iz besedila zgoraj, je bil uvoz iz vseh tretjih držav v obravnavanem obdobju veliko manjši od uvoza iz zadevnih držav. Poleg tega je bil trend tega uvoza obraten od trenda ruskega uvoza ali uvoza iz zadevnih držav. To potrjuje, da je bil uvoz iz tretjih držav pravilno analiziran, ob upoštevanju trendov njegovega obsega, cene in tržnega deleža. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(142)

Po dokončnem razkritju so nekateri proizvajalci izvozniki trdili, da je uvoz iz vseh tretjih držav, če ga ocenimo v absolutnem smislu, primerljiv z uvozom iz Rusije, zato bi bilo treba tudi tak uvoz obravnavati kot škodljiv. V zvezi s tem je treba, prvič, opozoriti na to, da so bili pogoji za kumulativno oceno ruskega in kitajskega uvoza, kot je navedeno v uvodnih izjavah od 107 do 111 začasne uredbe, izpolnjeni. Zato ruskega uvoza ne bi smeli analizirati ločeno. Drugič, opozoriti je treba tudi, da je res, da je treba uvoz analizirati glede na absolutne vrednosti, vendar je treba analizirati tudi gibanje takih absolutnih vrednosti. V zvezi s tem, in kot je navedeno zgoraj, je treba opozoriti, da se je uvoz iz vseh tretjih držav v obravnavanem obdobju zmanjšal za 206 571 ton, medtem ko se je uvoz iz Rusije povečal za 231 496 ton. Tudi uvoz iz zadevnih držav, ocenjen kumulativno, se je gibal podobno in povečal za 312 224 ton. Kot je razvidno iz besedila zgoraj, je bil uvoz iz vseh tretjih držav v obravnavanem obdobju veliko manjši od uvoza iz zadevnih držav. Poleg tega je bil trend tega uvoza obraten od trenda ruskega uvoza ali uvoza iz zadevnih držav. To potrjuje, da je bil uvoz iz tretjih držav pravilno analiziran, ob upoštevanju trendov njegovega obsega, cene in tržnega deleža. Trditev je bila zato zavrnjena.

4.8   Sklep o vzročni zvezi

Sklep o vzročni zvezi

| (143) | Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav od 202 do 204 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(143)

Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav od 202 do 204 začasne uredbe potrdijo.

5.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

5.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (144) | Pripomb v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo, zato se sklep iz uvodne izjave 209 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(144)

Pripomb v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo, zato se sklep iz uvodne izjave 209 začasne uredbe potrdi.

5.2   Interes uvoznikov in uporabnikov

Interes uvoznikov in uporabnikov

| (145) | Po začasnem razkritju je več strani trdilo, da uvedba protidampinških ukrepov proti zadevnima državama ne bi bila v interesu Unije. Navedena trditev je bila po dokončnem razkritju ponovljena. Trdile so, da bi bili protidampinški ukrepi v nasprotju z interesi malih uporabnikov, ker bodo imeli protikonkurenčni učinek (proizvajalci Unije bodo zvišali svoje cene) in ker proizvajalci Unije ne proizvajajo nekaterih vrst hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla. |
| --- | --- |

(145)

Po začasnem razkritju je več strani trdilo, da uvedba protidampinških ukrepov proti zadevnima državama ne bi bila v interesu Unije. Navedena trditev je bila po dokončnem razkritju ponovljena. Trdile so, da bi bili protidampinški ukrepi v nasprotju z interesi malih uporabnikov, ker bodo imeli protikonkurenčni učinek (proizvajalci Unije bodo zvišali svoje cene) in ker proizvajalci Unije ne proizvajajo nekaterih vrst hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla.

| (146) | Te trditve so bile obravnavane že v uvodnih izjavah od 220 do 223 začasne uredbe, po začasnem ali dokončnem razkritju pa zanje niso bile predložene bistvene dodatne informacije. Argument se zato zavrne. |
| --- | --- |

(146)

Te trditve so bile obravnavane že v uvodnih izjavah od 220 do 223 začasne uredbe, po začasnem ali dokončnem razkritju pa zanje niso bile predložene bistvene dodatne informacije. Argument se zato zavrne.

5.3   Drugi argumenti

Drugi argumenti

| (147) | Nekatere strani so trdile, da je Komisija pristranska do proizvajalcev Unije in da poskuša za vsako ceno najti damping. |
| --- | --- |

(147)

Nekatere strani so trdile, da je Komisija pristranska do proizvajalcev Unije in da poskuša za vsako ceno najti damping.

| (148) | Ta zgornja trditev ni bila podrobneje utemeljena. Komisija poudarja, da preiskava poteka v okviru veljavnega pravnega okvira ob upoštevanju najvišjih standardov nevtralnosti in preglednosti. |
| --- | --- |

(148)

Ta zgornja trditev ni bila podrobneje utemeljena. Komisija poudarja, da preiskava poteka v okviru veljavnega pravnega okvira ob upoštevanju najvišjih standardov nevtralnosti in preglednosti.

| (149) | Nekatere strani so trdile, da dejstvo, da so proizvajalci Unije izdelek v preiskavi uvažali, kaže na to, da ne zmorejo zadostiti povpraševanju v Uniji. |
| --- | --- |

(149)

Nekatere strani so trdile, da dejstvo, da so proizvajalci Unije izdelek v preiskavi uvažali, kaže na to, da ne zmorejo zadostiti povpraševanju v Uniji.

| (150) | Kot je bilo navedeno tudi v uvodni izjavi 191 začasne uredbe, je več proizvajalcev Unije del integriranih jeklarskih skupin z neodvisnimi družbami za trgovanje. Ti trgovci lahko svobodno izbirajo vir, od katerega kupujejo, vključno z zadevnima državama. Še enkrat je treba poudariti, da so taki nakupi predstavljali manj kot 1 % prodaje pritožnikov. Razen samoobrambe in ohranjanja poslovnih odnosov nič v spisu ne nakazuje, da je bil razlog za uvoz dejstvo, da proizvajalci Unije niso zmogli zadostiti povpraševanju. |
| --- | --- |

(150)

Kot je bilo navedeno tudi v uvodni izjavi 191 začasne uredbe, je več proizvajalcev Unije del integriranih jeklarskih skupin z neodvisnimi družbami za trgovanje. Ti trgovci lahko svobodno izbirajo vir, od katerega kupujejo, vključno z zadevnima državama. Še enkrat je treba poudariti, da so taki nakupi predstavljali manj kot 1 % prodaje pritožnikov. Razen samoobrambe in ohranjanja poslovnih odnosov nič v spisu ne nakazuje, da je bil razlog za uvoz dejstvo, da proizvajalci Unije niso zmogli zadostiti povpraševanju.

5.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (151) | Drugih pripomb v zvezi z interesom Unije ni bilo, zato se sklepi iz uvodnih izjav od 229 do 232 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(151)

Drugih pripomb v zvezi z interesom Unije ni bilo, zato se sklepi iz uvodnih izjav od 229 do 232 začasne uredbe potrdijo.

6.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

6.1   Stopnja odprave škode

Stopnja odprave škode

| (152) | Po začasnem razkritju je več strani dalo pripombe glede 5-odstotnega ciljnega dobička, začasno uporabljenega za izračun nelojalnega nižanja ciljnih cen, kot je pojasnjen v uvodnih izjavah 237 in 238 začasne uredbe. Ena zainteresirana stran je trdila, da dobiček v sektorju ne bi presegal 5 %, druga zainteresirana stran pa je trdila, da je 5-odstotni ciljni dobiček previsok. Te trditve niso bile utemeljene. |
| --- | --- |

(152)

Po začasnem razkritju je več strani dalo pripombe glede 5-odstotnega ciljnega dobička, začasno uporabljenega za izračun nelojalnega nižanja ciljnih cen, kot je pojasnjen v uvodnih izjavah 237 in 238 začasne uredbe. Ena zainteresirana stran je trdila, da dobiček v sektorju ne bi presegal 5 %, druga zainteresirana stran pa je trdila, da je 5-odstotni ciljni dobiček previsok. Te trditve niso bile utemeljene.

| (153) | Eurofer je menil, da je 5-odstotni ciljni dobiček veliko prenizek. Prvič, zavrnil je sklicevanje na ciljni dobiček GOES, saj naj bi bili med drugim raziskave in razvoj, trgi in narava jeklarstva drugačni. Drugič, Eurofer je trdil, da razpoložljivi in preverljivi dokazi iz obdobja pred letom 2009 kažejo, da bi bilo treba uporabiti vsaj 10-odstotni ciljni dobiček. Pri teh trditvah se je skliceval deloma na informacije, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci pritožniki, ki so na zahtevo Komisije predložili podatke o dobičkonosnosti za – med drugim – obdobje 2005–2008, in deloma na dobičkonosnost, ki so jo v navedenem obdobju dosegli nekateri drugi proizvajalci Unije. Eurofer je dodal, da ciljni dobiček ne bi smel temeljiti na letih, ko je nanj vplivala gospodarska kriza ali dampinški uvoz iz zadevnih držav. Tretjič, Eurofer je trdil, da bi bilo treba ciljni dobiček prilagoditi glede na uvoz po obdobju preiskave in dodatno nepošteno zniževanje cen zadevnega uvoza, ki se še vedno ni končalo. Poudaril je tudi, da so se institucije Unije v preteklosti že zanašale na višjo raven dobička od običajne, da bi tako izravnale škodo, ki jo je povzročil dampinški uvoz. (9) |
| --- | --- |

(153)

Eurofer je menil, da je 5-odstotni ciljni dobiček veliko prenizek. Prvič, zavrnil je sklicevanje na ciljni dobiček GOES, saj naj bi bili med drugim raziskave in razvoj, trgi in narava jeklarstva drugačni. Drugič, Eurofer je trdil, da razpoložljivi in preverljivi dokazi iz obdobja pred letom 2009 kažejo, da bi bilo treba uporabiti vsaj 10-odstotni ciljni dobiček. Pri teh trditvah se je skliceval deloma na informacije, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci pritožniki, ki so na zahtevo Komisije predložili podatke o dobičkonosnosti za – med drugim – obdobje 2005–2008, in deloma na dobičkonosnost, ki so jo v navedenem obdobju dosegli nekateri drugi proizvajalci Unije. Eurofer je dodal, da ciljni dobiček ne bi smel temeljiti na letih, ko je nanj vplivala gospodarska kriza ali dampinški uvoz iz zadevnih držav. Tretjič, Eurofer je trdil, da bi bilo treba ciljni dobiček prilagoditi glede na uvoz po obdobju preiskave in dodatno nepošteno zniževanje cen zadevnega uvoza, ki se še vedno ni končalo. Poudaril je tudi, da so se institucije Unije v preteklosti že zanašale na višjo raven dobička od običajne, da bi tako izravnale škodo, ki jo je povzročil dampinški uvoz. (9)

9

| (154) | Te pripombe so bile skrbno analizirane. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 236 začasne uredbe, bi bilo treba najprej opozoriti, da je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je bil obseg uvoza iz zadevnih držav v celotnem obravnavanem obdobju velik, kar je med drugim negativno vplivalo tudi na dobičkonosnost industrije Unije. Zato za nobeno leto v obravnavanem obdobju ni mogoče reči, da je bil v njem dosežen dobiček, ki bi lahko bil razumno dosežen v normalnih konkurenčnih pogojih. Glede na to, da edina navedba, predložena v zvezi s tem v začasni fazi, ni bila dovolj utemeljena, je Komisija začasno določila ciljni dobiček na podlagi ugotovitev iz preiskav v zvezi z drugimi izdelki iz jekla. Vendar se je Komisija po uvedbi začasnih ukrepov poglobila v zadevo, in sicer ne samo zaradi pripomb, prejetih po razkritju, ampak tudi z zahtevo po več podatkih in njihovo analizo v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(154)

Te pripombe so bile skrbno analizirane. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 236 začasne uredbe, bi bilo treba najprej opozoriti, da je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je bil obseg uvoza iz zadevnih držav v celotnem obravnavanem obdobju velik, kar je med drugim negativno vplivalo tudi na dobičkonosnost industrije Unije. Zato za nobeno leto v obravnavanem obdobju ni mogoče reči, da je bil v njem dosežen dobiček, ki bi lahko bil razumno dosežen v normalnih konkurenčnih pogojih. Glede na to, da edina navedba, predložena v zvezi s tem v začasni fazi, ni bila dovolj utemeljena, je Komisija začasno določila ciljni dobiček na podlagi ugotovitev iz preiskav v zvezi z drugimi izdelki iz jekla. Vendar se je Komisija po uvedbi začasnih ukrepov poglobila v zadevo, in sicer ne samo zaradi pripomb, prejetih po razkritju, ampak tudi z zahtevo po več podatkih in njihovo analizo v zvezi s tem.

| (155) | Kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 8 zgoraj, je Komisija po uvedbi začasnih ukrepov od vzorčenih proizvajalcev Unije zahtevala, naj predložijo podatke o dobičkonosnosti v zvezi s podobnimi izdelki, prodanimi na trgu Unije med letoma 2005 in 2010 (enake podatke so za obdobje od leta 2011 do obdobja preiskave že predložili s prvotnim izpolnjenim vprašalnikom). Ti podatki so bili predloženi in natančno preverjeni. Tehtano povprečje dobičkonosnosti za obdobje 2005–2008, ki ga je bilo mogoče izračunati na navedeni podlagi, v vsakem od teh let sega od 9 do 15 %. Obdobje 2005–2008 se zdi reprezentativno za določitev ciljnega dobička, saj ga ni prizadela niti gospodarska kriza, ki je na sektor močno vplivala od leta 2009, niti zanje ne veljajo izjemno ugodne tržne razmere. Poleg tega obseg uvoza iz zadevnih in drugih držav v teh letih nakazuje, da je bila konkurenca močna. |
| --- | --- |

(155)

Kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 8 zgoraj, je Komisija po uvedbi začasnih ukrepov od vzorčenih proizvajalcev Unije zahtevala, naj predložijo podatke o dobičkonosnosti v zvezi s podobnimi izdelki, prodanimi na trgu Unije med letoma 2005 in 2010 (enake podatke so za obdobje od leta 2011 do obdobja preiskave že predložili s prvotnim izpolnjenim vprašalnikom). Ti podatki so bili predloženi in natančno preverjeni. Tehtano povprečje dobičkonosnosti za obdobje 2005–2008, ki ga je bilo mogoče izračunati na navedeni podlagi, v vsakem od teh let sega od 9 do 15 %. Obdobje 2005–2008 se zdi reprezentativno za določitev ciljnega dobička, saj ga ni prizadela niti gospodarska kriza, ki je na sektor močno vplivala od leta 2009, niti zanje ne veljajo izjemno ugodne tržne razmere. Poleg tega obseg uvoza iz zadevnih in drugih držav v teh letih nakazuje, da je bila konkurenca močna.

| (156) | Glede na to Komisija meni, da je stopnja dobička, ki jo je industrija dosegla v zadnjem reprezentativnem letu, tj. letu 2008, primernejša podlaga za določitev ciljnega dobička v tej industriji kot 5-odstotni ciljni dobiček, ki se je začasno uporabljal. Navedeno tehtano povprečje stopnje dobička znaša 9,9 %, izračun nelojalnega nižanja ciljnih cen pa je bil primerno prilagojen. Glede na to, da temelji na dejanskih podatkih o dobičkonosnosti zadevnega izdelka, so to najboljši podatki, ki so v ta namen na voljo. |
| --- | --- |

(156)

Glede na to Komisija meni, da je stopnja dobička, ki jo je industrija dosegla v zadnjem reprezentativnem letu, tj. letu 2008, primernejša podlaga za določitev ciljnega dobička v tej industriji kot 5-odstotni ciljni dobiček, ki se je začasno uporabljal. Navedeno tehtano povprečje stopnje dobička znaša 9,9 %, izračun nelojalnega nižanja ciljnih cen pa je bil primerno prilagojen. Glede na to, da temelji na dejanskih podatkih o dobičkonosnosti zadevnega izdelka, so to najboljši podatki, ki so v ta namen na voljo.

| (157) | Nekateri proizvajalci izvozniki so v pripombah po dokončnem razkritju ponovno izpostavili vprašanje stopnje škode, na podlagi katere je bila določena stopnja odprave škode. V skladu s točko 60 sodbe EFMA (10) je bilo poudarjeno, da „[...] mora biti [uporabljena stopnja dobička] pri izračunu ciljne cene za odpravo zadevne škode [...] omejena na stopnjo dobička, ki bi jo lahko dosegla industrija Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, če ne bi bilo dampinškega uvoza“. Poleg tega so navedli, da dobiček, dosežen v letu 2011, predstavlja zanesljivo stopnjo dobička brez dampinškega uvoza. Ob upoštevanju, da predloženi podatki za obdobje od leta 2009 do obdobja preiskave očitno niso primerni zaradi znatne prisotnosti uvoza po nizkih cenah in dampinškega uvoza ter finančne krize iz leta 2009, ki je na sektor jeklarstva vplivala tudi v letih 2010 in 2011, je očitno, da je imela Komisija utemeljene razloge, da je segla še dlje v preteklost (če so bili podatki na voljo), da bi opredelila zadnje reprezentativno leto, in da je za obravnavo izbrala obdobje 2005–2008. Na podlagi podatkov, ki so bili na voljo, je sklenila, da je bilo iz zgoraj navedenih razlogov najprimernejše leto 2008. Trditev, da je s tem poljubno izbrala leto, je neutemeljena, saj leto 2008 v obdobju 2005–2008 še zdaleč ni bilo leto z največjim dobičkom. Leto 2008 je bilo izbrano, ker je to zadnje leto, v katerem so veljali normalni konkurenčni pogoji. Pregled cen na trgu Unije, podatkov o uvozu in potrošnji Unije je pokazal, da so veljali normalni konkurenčni pogoji. |
| --- | --- |

(157)

Nekateri proizvajalci izvozniki so v pripombah po dokončnem razkritju ponovno izpostavili vprašanje stopnje škode, na podlagi katere je bila določena stopnja odprave škode. V skladu s točko 60 sodbe EFMA (10) je bilo poudarjeno, da „[...] mora biti [uporabljena stopnja dobička] pri izračunu ciljne cene za odpravo zadevne škode [...] omejena na stopnjo dobička, ki bi jo lahko dosegla industrija Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, če ne bi bilo dampinškega uvoza“. Poleg tega so navedli, da dobiček, dosežen v letu 2011, predstavlja zanesljivo stopnjo dobička brez dampinškega uvoza. Ob upoštevanju, da predloženi podatki za obdobje od leta 2009 do obdobja preiskave očitno niso primerni zaradi znatne prisotnosti uvoza po nizkih cenah in dampinškega uvoza ter finančne krize iz leta 2009, ki je na sektor jeklarstva vplivala tudi v letih 2010 in 2011, je očitno, da je imela Komisija utemeljene razloge, da je segla še dlje v preteklost (če so bili podatki na voljo), da bi opredelila zadnje reprezentativno leto, in da je za obravnavo izbrala obdobje 2005–2008. Na podlagi podatkov, ki so bili na voljo, je sklenila, da je bilo iz zgoraj navedenih razlogov najprimernejše leto 2008. Trditev, da je s tem poljubno izbrala leto, je neutemeljena, saj leto 2008 v obdobju 2005–2008 še zdaleč ni bilo leto z največjim dobičkom. Leto 2008 je bilo izbrano, ker je to zadnje leto, v katerem so veljali normalni konkurenčni pogoji. Pregled cen na trgu Unije, podatkov o uvozu in potrošnji Unije je pokazal, da so veljali normalni konkurenčni pogoji.

10

| (158) | Metoda, uporabljena za določitev normalnega dobička za stopnjo odprave škode, je torej povsem v skladu s sodbo EFMA in trditev je bila zavrnjena. |
| --- | --- |

(158)

Metoda, uporabljena za določitev normalnega dobička za stopnjo odprave škode, je torej povsem v skladu s sodbo EFMA in trditev je bila zavrnjena.

| (159) | Isti proizvajalci izvozniki so trdili, da Komisija, kot je navedeno v uvodni izjavi 122 zgoraj, v svoji analizi razmer v industriji Unije ni upoštevala dogodkov iz leta 2010, in sicer z utemeljitvijo, da so se zgodili pred analiziranim obdobjem, pri tem pa je za določitev ciljnega dobička uporabila leto 2008. V zvezi s tem je treba opozoriti, da čeprav je bilo obravnavano obdobje za analizo razmer v industriji Unije omejeno na obdobje od leta 2011 do obdobja preiskave, kot je določeno v uvodni izjavi 20 začasne uredbe, ni nobenih pravnih omejitev, ki bi Komisiji preprečevale uporabo obdobij zunaj obravnavanega obdobja za določitev razumnega ciljnega dobička, če je izbrano obdobje reprezentativno za stopnjo dobička, ki bi jo lahko dosegli, če ne bi bilo dampinškega uvoza. To je ustrezno pojasnjeno v uvodni izjavi 157 zgoraj. Zato je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(159)

Isti proizvajalci izvozniki so trdili, da Komisija, kot je navedeno v uvodni izjavi 122 zgoraj, v svoji analizi razmer v industriji Unije ni upoštevala dogodkov iz leta 2010, in sicer z utemeljitvijo, da so se zgodili pred analiziranim obdobjem, pri tem pa je za določitev ciljnega dobička uporabila leto 2008. V zvezi s tem je treba opozoriti, da čeprav je bilo obravnavano obdobje za analizo razmer v industriji Unije omejeno na obdobje od leta 2011 do obdobja preiskave, kot je določeno v uvodni izjavi 20 začasne uredbe, ni nobenih pravnih omejitev, ki bi Komisiji preprečevale uporabo obdobij zunaj obravnavanega obdobja za določitev razumnega ciljnega dobička, če je izbrano obdobje reprezentativno za stopnjo dobička, ki bi jo lahko dosegli, če ne bi bilo dampinškega uvoza. To je ustrezno pojasnjeno v uvodni izjavi 157 zgoraj. Zato je treba to trditev zavrniti.

| (160) | Iste strani so trdile, da zainteresirane strani v primeru neobstoja „ostalih kazalnikov škode“ v obdobju 2005–2008 niso mogle predložiti upoštevnih pripomb glede primernosti stopnje ciljnega dobička. Glede tega je treba opozoriti, da sta določanje zadnjega leta, v katerem so veljale normalne tržne razmere, in ocena razmer v industriji Unije v obravnavanem obdobju dva ločena postopka, pri katerih Komisija ne zahteva in/ali analizira enakih informacij. „Ostali kazalniki škode“ ne vplivajo na odločitev, ali so v določenem letu veljale normalne tržne razmere. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(160)

Iste strani so trdile, da zainteresirane strani v primeru neobstoja „ostalih kazalnikov škode“ v obdobju 2005–2008 niso mogle predložiti upoštevnih pripomb glede primernosti stopnje ciljnega dobička. Glede tega je treba opozoriti, da sta določanje zadnjega leta, v katerem so veljale normalne tržne razmere, in ocena razmer v industriji Unije v obravnavanem obdobju dva ločena postopka, pri katerih Komisija ne zahteva in/ali analizira enakih informacij. „Ostali kazalniki škode“ ne vplivajo na odločitev, ali so v določenem letu veljale normalne tržne razmere. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (161) | Nekateri proizvajalci izvozniki so trdili, da ne bi smeli uporabiti podatkov o dobičkonosnosti iz leta 2008, saj ti ne spadajo v obdobje od leta 2011 do obdobja preiskave. Vendar iz zgoraj navedene sodbe EFMA jasno izhaja, da v obravnavanem obdobju nobeno obdobje ni primerno za določitev ciljnega dobička. Komisija tako kot v začasni fazi ni uporabila zanesljivih, preverjenih in uporabnih podatkov o dobičkonosnosti, ki bi jih zagotovila industrija, temveč se je zanašala na stopnje dobičkonosnosti, ki so se uporabile v drugih preiskavah. Ker pa je po začasnem razkritju pridobila in preverila dodatne podatke o dobičkonosnosti in ker se je izkazalo, da ti podatki kažejo na dobiček, ki bi bil lahko razumno dosežen v običajnih konkurenčnih pogojih v tem sektorju, je uporaba tega dobička primernejša od uporabe vrednosti, na katero vplivajo različne tržne razmere (izdelki, konkurenčni pogoji), pa čeprav so poznejši. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(161)

Nekateri proizvajalci izvozniki so trdili, da ne bi smeli uporabiti podatkov o dobičkonosnosti iz leta 2008, saj ti ne spadajo v obdobje od leta 2011 do obdobja preiskave. Vendar iz zgoraj navedene sodbe EFMA jasno izhaja, da v obravnavanem obdobju nobeno obdobje ni primerno za določitev ciljnega dobička. Komisija tako kot v začasni fazi ni uporabila zanesljivih, preverjenih in uporabnih podatkov o dobičkonosnosti, ki bi jih zagotovila industrija, temveč se je zanašala na stopnje dobičkonosnosti, ki so se uporabile v drugih preiskavah. Ker pa je po začasnem razkritju pridobila in preverila dodatne podatke o dobičkonosnosti in ker se je izkazalo, da ti podatki kažejo na dobiček, ki bi bil lahko razumno dosežen v običajnih konkurenčnih pogojih v tem sektorju, je uporaba tega dobička primernejša od uporabe vrednosti, na katero vplivajo različne tržne razmere (izdelki, konkurenčni pogoji), pa čeprav so poznejši. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (162) | En ruski proizvajalec izvoznik je navedel, da stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen ni bila izračunana za vrste izdelkov, ki so jih povezani uvozniki obdelali ob vstopu na trg Unije. Trditev je bila sprejeta, saj so bili na voljo podatki, s katerimi je tako prodajo mogoče upoštevati, zato so bile stopnje nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen ustrezno posodobljene. |
| --- | --- |

(162)

En ruski proizvajalec izvoznik je navedel, da stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen ni bila izračunana za vrste izdelkov, ki so jih povezani uvozniki obdelali ob vstopu na trg Unije. Trditev je bila sprejeta, saj so bili na voljo podatki, s katerimi je tako prodajo mogoče upoštevati, zato so bile stopnje nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen ustrezno posodobljene.

| (163) | Isti ruski proizvajalec izvoznik je trdil, da raven nelojalnega nižanja ciljnih cen ni bila točno določena. Navedel je, da so bile vrednosti proizvodnih stroškov industrije Unije, uporabljene pri izračunih nelojalnega nižanja ciljnih cen, za nekatere vrste izdelkov ob primerjavi s skoraj enakimi vrstami izdelkov zelo visoke ter da jih Komisija ne bi smela upoštevati ali pa bi jih morala prilagoditi realni ravni. Navedel je tudi, da čeprav so povprečne izvozne cene CIF kitajskega uvoza 3 % višje, je stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen ruskih izvoznikov dvakrat višja. Nazadnje je navedel še, da količina primerljivih izdelkov, ki jih proda industrija Unije, predstavlja le 6,4 % njenega celotnega obsega izvoza. |
| --- | --- |

(163)

Isti ruski proizvajalec izvoznik je trdil, da raven nelojalnega nižanja ciljnih cen ni bila točno določena. Navedel je, da so bile vrednosti proizvodnih stroškov industrije Unije, uporabljene pri izračunih nelojalnega nižanja ciljnih cen, za nekatere vrste izdelkov ob primerjavi s skoraj enakimi vrstami izdelkov zelo visoke ter da jih Komisija ne bi smela upoštevati ali pa bi jih morala prilagoditi realni ravni. Navedel je tudi, da čeprav so povprečne izvozne cene CIF kitajskega uvoza 3 % višje, je stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen ruskih izvoznikov dvakrat višja. Nazadnje je navedel še, da količina primerljivih izdelkov, ki jih proda industrija Unije, predstavlja le 6,4 % njenega celotnega obsega izvoza.

| (164) | Vendar je Komisija po dodatnem preverjanju ugotovila, da so podatki o proizvodnih stroških industrije Unije točni. Glede razlike v vrednosti CIF in stopnji nelojalnega nižanja ciljnih cen pa je treba opozoriti, da je taka primerjava poenostavljena in ne upošteva možnih variacij v ceni in stroških med vrstami izdelka na strani Unije ali strani proizvajalca izvoznika. Nadalje je treba opozoriti, da v osnovni uredbi ni predviden prag, kar zadeva primerjavo med obsegom izvoza in ustreznim obsegom prodaje podobnih izdelkov s strani industrije Unije. Kakor koli, ob upoštevanju trditve iz uvodne izjave 162 je količina primerljivih izdelkov, ki jih je prodala industrija Unije, predstavljala 10 % njenega celotnega obsega izvoza. V zvezi s tem je treba opozoriti tudi, da je mogoče več kot 90 % izdelkov, ki jih v Unijo izvozi ta konkretni proizvajalec izvoznik, primerjati s primerljivim izdelkom Unije. Na podlagi navedenega je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(164)

Vendar je Komisija po dodatnem preverjanju ugotovila, da so podatki o proizvodnih stroških industrije Unije točni. Glede razlike v vrednosti CIF in stopnji nelojalnega nižanja ciljnih cen pa je treba opozoriti, da je taka primerjava poenostavljena in ne upošteva možnih variacij v ceni in stroških med vrstami izdelka na strani Unije ali strani proizvajalca izvoznika. Nadalje je treba opozoriti, da v osnovni uredbi ni predviden prag, kar zadeva primerjavo med obsegom izvoza in ustreznim obsegom prodaje podobnih izdelkov s strani industrije Unije. Kakor koli, ob upoštevanju trditve iz uvodne izjave 162 je količina primerljivih izdelkov, ki jih je prodala industrija Unije, predstavljala 10 % njenega celotnega obsega izvoza. V zvezi s tem je treba opozoriti tudi, da je mogoče več kot 90 % izdelkov, ki jih v Unijo izvozi ta konkretni proizvajalec izvoznik, primerjati s primerljivim izdelkom Unije. Na podlagi navedenega je treba to trditev zavrniti.

| (165) | Več proizvajalcev izvoznikov je izpodbijalo uporabo člena 2(9), ki ga je Komisija uporabila pri izračunu škode, pri čemer so navedli, da se člen 2(9) uvršča med določbe osnovne uredbe o dampingu in da ga ni mogoče po analogiji uporabiti za izračun škode. Trdili so, da bi morala cena izdelka v prostem prometu temeljiti na ceni, ki jo povezani uvozniki v Uniji dejansko zaračunajo prvim neodvisnim strankam v Uniji. |
| --- | --- |

(165)

Več proizvajalcev izvoznikov je izpodbijalo uporabo člena 2(9), ki ga je Komisija uporabila pri izračunu škode, pri čemer so navedli, da se člen 2(9) uvršča med določbe osnovne uredbe o dampingu in da ga ni mogoče po analogiji uporabiti za izračun škode. Trdili so, da bi morala cena izdelka v prostem prometu temeljiti na ceni, ki jo povezani uvozniki v Uniji dejansko zaračunajo prvim neodvisnim strankam v Uniji.

| (166) | Z izračunom stopnje škode se ugotovi, ali bi uvedba nižje stopnje dajatve (od tiste, ki temelji na stopnji dampinga) na izvozno ceno dampinškega uvoza zadostovala za odpravo škode, ki jo povzroči dampinški uvoz. Ta ocena bi morala temeljiti na izvozni ceni na ravni meja Unije, tj. ravni, ki se šteje za primerljivo s ceno franko tovarna industrije Unije. Pri izvozu prek povezanih uvoznikov je izvozna cena po analogiji s pristopom, uporabljenim pri izračunih stopnje dampinga, konstruirana na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki, ustrezno prilagojeni v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Ker je izvozna cena nujen element za izračun stopnje škode in ker je ta člen edini člen osnovne uredbe, v katerem so navedena navodila o oblikovanju izvozne cene, je njegova uporaba po analogiji utemeljena. |
| --- | --- |

(166)

Z izračunom stopnje škode se ugotovi, ali bi uvedba nižje stopnje dajatve (od tiste, ki temelji na stopnji dampinga) na izvozno ceno dampinškega uvoza zadostovala za odpravo škode, ki jo povzroči dampinški uvoz. Ta ocena bi morala temeljiti na izvozni ceni na ravni meja Unije, tj. ravni, ki se šteje za primerljivo s ceno franko tovarna industrije Unije. Pri izvozu prek povezanih uvoznikov je izvozna cena po analogiji s pristopom, uporabljenim pri izračunih stopnje dampinga, konstruirana na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki, ustrezno prilagojeni v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Ker je izvozna cena nujen element za izračun stopnje škode in ker je ta člen edini člen osnovne uredbe, v katerem so navedena navodila o oblikovanju izvozne cene, je njegova uporaba po analogiji utemeljena.

| (167) | Poleg navedenega velja, da bi metoda, ki jo zagovarja ta stran, povzročila neenako obravnavo pri izračunu njenih stopenj in stopenj drugih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki prodajajo neodvisnim uvoznikom. Metodologija, ki je bila uporabljena za druge vzorčene proizvajalce izvoznike, je temeljila na izvozni ceni na ravni CIF, ki seveda izključuje PSA-stroške in dobiček pri nadaljnji prodaji v Uniji po carinjenju. Komisija meni, da na določitev ustrezne uvozne cene za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen ne bi smelo vplivati to, ali je izvoz namenjen povezanim ali neodvisnim gospodarskim subjektom v Uniji. Metodologija, ki jo je uporabila Komisija, zagotavlja enako obravnavo v obeh primerih. |
| --- | --- |

(167)

Poleg navedenega velja, da bi metoda, ki jo zagovarja ta stran, povzročila neenako obravnavo pri izračunu njenih stopenj in stopenj drugih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki prodajajo neodvisnim uvoznikom. Metodologija, ki je bila uporabljena za druge vzorčene proizvajalce izvoznike, je temeljila na izvozni ceni na ravni CIF, ki seveda izključuje PSA-stroške in dobiček pri nadaljnji prodaji v Uniji po carinjenju. Komisija meni, da na določitev ustrezne uvozne cene za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen ne bi smelo vplivati to, ali je izvoz namenjen povezanim ali neodvisnim gospodarskim subjektom v Uniji. Metodologija, ki jo je uporabila Komisija, zagotavlja enako obravnavo v obeh primerih.

| (168) | Zato je Komisija menila, da je uporabljeni pristop točen, in je te trditve zavrnila. |
| --- | --- |

(168)

Zato je Komisija menila, da je uporabljeni pristop točen, in je te trditve zavrnila.

| (169) | Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da zaradi odbitja PSA-stroškov in dobička od prodajne cene ni več mogoče pravilno primerjati nelojalnega nižanja ciljnih cen in stopnje dampinga, saj imenovalec izračuna (tj. cena CIF) ne bi bil več enak. Ta trditev je bila zavrnjena, saj odbitje PSA-stroškov in dobička vpliva le na števec ulomka in ne imenovalec. |
| --- | --- |

(169)

Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da zaradi odbitja PSA-stroškov in dobička od prodajne cene ni več mogoče pravilno primerjati nelojalnega nižanja ciljnih cen in stopnje dampinga, saj imenovalec izračuna (tj. cena CIF) ne bi bil več enak. Ta trditev je bila zavrnjena, saj odbitje PSA-stroškov in dobička vpliva le na števec ulomka in ne imenovalec.

| (170) | Po dokončnem razkritju so nekatere strani trdile tudi, da je odbitje PSA-stroškov in dobička izkrivilo učinek pravila nižje dajatve. Vendar ker se je za izračun dampinga uporabila primerljiva metodologija, je očitno, da učinek nižje dajatve ni bil izkrivljen. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(170)

Po dokončnem razkritju so nekatere strani trdile tudi, da je odbitje PSA-stroškov in dobička izkrivilo učinek pravila nižje dajatve. Vendar ker se je za izračun dampinga uporabila primerljiva metodologija, je očitno, da učinek nižje dajatve ni bil izkrivljen. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (171) | Ena zainteresirana stran je navedla, da tako imenovano pravilo nižje dajatve v tej zadevi ne zadostuje za odpravo škode industriji Unije, kar je utemeljila s tem, da so sicer stroški proizvodnje industrije Unije po obdobju preiskave ostali stabilni, vendar so se uvozne cene iz Rusije in Kitajske med aprilom in decembrom 2015 znižale za 19 % oziroma 22 %. Zato je trdila, da ustrezna raven začasnih protidampinških dajatev (26,2 % in 16 %) ne zadošča, saj dajatve večinoma ali v celoti pokrije že zgoraj omenjeno znižanje cen. Zaradi teh znižanj cen so lahko proizvajalci v zadevnih državah bistveno povečali svoj izvoz v Unijo. Nadalje se je sklicevala na uvodno izjavo 26 Uredbe Sveta (ES) št. 437/2004 (11), v kateri je Komisija navedla, da bi morale biti ugotovitve omejene na obdobje preiskave, razen če je mogoče dokazati, da so učinki novih okoliščin očitni, nedvoumni, trajni, niso predmet manipulacije in niso posledica namernih dejanj zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(171)

Ena zainteresirana stran je navedla, da tako imenovano pravilo nižje dajatve v tej zadevi ne zadostuje za odpravo škode industriji Unije, kar je utemeljila s tem, da so sicer stroški proizvodnje industrije Unije po obdobju preiskave ostali stabilni, vendar so se uvozne cene iz Rusije in Kitajske med aprilom in decembrom 2015 znižale za 19 % oziroma 22 %. Zato je trdila, da ustrezna raven začasnih protidampinških dajatev (26,2 % in 16 %) ne zadošča, saj dajatve večinoma ali v celoti pokrije že zgoraj omenjeno znižanje cen. Zaradi teh znižanj cen so lahko proizvajalci v zadevnih državah bistveno povečali svoj izvoz v Unijo. Nadalje se je sklicevala na uvodno izjavo 26 Uredbe Sveta (ES) št. 437/2004 (11), v kateri je Komisija navedla, da bi morale biti ugotovitve omejene na obdobje preiskave, razen če je mogoče dokazati, da so učinki novih okoliščin očitni, nedvoumni, trajni, niso predmet manipulacije in niso posledica namernih dejanj zainteresiranih strani.

11

| (172) | To trditev je treba zavrniti. Po eni strani trditve, da so proizvodni stroški industrije Unije ostali stabilni, ne podpirajo dejanski dokazi. Po drugi strani pa kljub precejšnjemu znižanju uvoznih cen iz zadevnih držav od konca obdobja preiskave več kazalnikov kaže na to, da se uvozne cene v drugem četrtletju leta 2016 znova višajo. Torej ni videti, da bi bilo znižanje prodajnih cen trajno, zato je prezgodaj, da bi ga obravnavali kot takega. |
| --- | --- |

(172)

To trditev je treba zavrniti. Po eni strani trditve, da so proizvodni stroški industrije Unije ostali stabilni, ne podpirajo dejanski dokazi. Po drugi strani pa kljub precejšnjemu znižanju uvoznih cen iz zadevnih držav od konca obdobja preiskave več kazalnikov kaže na to, da se uvozne cene v drugem četrtletju leta 2016 znova višajo. Torej ni videti, da bi bilo znižanje prodajnih cen trajno, zato je prezgodaj, da bi ga obravnavali kot takega.

| (173) | Glede na to, da je bila raven sodelovanja visoka, je bila dokončna stopnja škode za LRK, ki se uporablja za nevzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, izračunana kot povprečje dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Dokončna stopnja škode za LRK, ki se uporablja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, je bila določena na ravni najvišje stopnje dveh sodelujočih družb. |
| --- | --- |

(173)

Glede na to, da je bila raven sodelovanja visoka, je bila dokončna stopnja škode za LRK, ki se uporablja za nevzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, izračunana kot povprečje dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Dokončna stopnja škode za LRK, ki se uporablja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, je bila določena na ravni najvišje stopnje dveh sodelujočih družb.

| (174) | Za Rusijo je bila dokončna stopnja škode, ki se uporablja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, določena na podlagi stopnje škode reprezentativne vrste izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Ta stopnja se uporablja za PJSC Novolipetsk Steel, saj se njeno nesodelovanje, pojasnjeno zgoraj pod naslovom „Damping“, nanaša tudi na njeno izvozno ceno in s tem na njeno stopnjo škode. |
| --- | --- |

(174)

Za Rusijo je bila dokončna stopnja škode, ki se uporablja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, določena na podlagi stopnje škode reprezentativne vrste izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Ta stopnja se uporablja za PJSC Novolipetsk Steel, saj se njeno nesodelovanje, pojasnjeno zgoraj pod naslovom „Damping“, nanaša tudi na njeno izvozno ceno in s tem na njeno stopnjo škode.

| (175) | Ob upoštevanju vprašanj, navedenih zgoraj v uvodnih izjavah od 152 do 172, so dokončne stopnje škode in dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, navedene spodaj. Prikazane so tudi dokončne stopnje dajatev.

  Preglednica 4


  Dokončne stopnje in stopnje dajatev









  Kitajski proizvajalci izvozniki | Dokončna stopnja dampinga (%) | Dokončna stopnja škode (%) | Dokončna stopnja dajatve (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Angang Group | 59,2 | 19,7 | 19,7 |
| Shougang Group | 52,7 | 22,1 | 22,1 |
| Druge sodelujoče družbe | 56,9 | 20,5 | 20,5 |
| Vse druge družbe | 59,2 | 22,1 | 22,1 |
| Ruski proizvajalci izvozniki | | | |
| Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC | 18,7 | 26,4 | 18,7 |
| PAO Severstal | 35,9 | 34,0 | 34,0 |
| PJSC Novolipetsk Steel | 38,9 | 36,1 | 36,1 |
| Vse druge družbe | 38,9 | 36,1 | 36,1 |

(175)

Ob upoštevanju vprašanj, navedenih zgoraj v uvodnih izjavah od 152 do 172, so dokončne stopnje škode in dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, navedene spodaj. Prikazane so tudi dokončne stopnje dajatev.

Preglednica 4

Preglednica 4

Dokončne stopnje in stopnje dajatev

Dokončne stopnje in stopnje dajatev

Kitajski proizvajalci izvozniki

Dokončna stopnja dampinga (%)

Dokončna stopnja škode (%)

Dokončna stopnja dajatve (%)

Angang Group

59,2

19,7

19,7

Shougang Group

52,7

22,1

22,1

Druge sodelujoče družbe

56,9

20,5

20,5

Vse druge družbe

59,2

22,1

22,1

Ruski proizvajalci izvozniki

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC

18,7

26,4

18,7

PAO Severstal

35,9

34,0

34,0

PJSC Novolipetsk Steel

38,9

36,1

36,1

Vse druge družbe

38,9

36,1

36,1

| (176) | Na podlagi pripomb proizvajalca izvoznika po dokončnem razkritju so bile zgoraj navedene stopnje škode zaokrožene navzdol, kjer je bilo to primerno, na najbližjo desetino. |
| --- | --- |

(176)

Na podlagi pripomb proizvajalca izvoznika po dokončnem razkritju so bile zgoraj navedene stopnje škode zaokrožene navzdol, kjer je bilo to primerno, na najbližjo desetino.

| (177) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo položaj teh družb, kot je bil ugotovljen med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav, ki ga proizvedejo družbe, tj. posamezne navedene pravne osebe. Za uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne bi smele uporabljati, zanj pa bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(177)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo položaj teh družb, kot je bil ugotovljen med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav, ki ga proizvedejo družbe, tj. posamezne navedene pravne osebe. Za uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne bi smele uporabljati, zanj pa bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (178) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (na primer zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (12), vključno z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(178)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (na primer zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (12), vključno z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.

12

| (179) | Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe protidampinških ukrepov. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja stopnja dajatve, ki se uporablja za vse druge družbe. |
| --- | --- |

(179)

Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe protidampinških ukrepov. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja stopnja dajatve, ki se uporablja za vse druge družbe.

6.2   Dokončno pobiranje začasnih dajatev

Dokončno pobiranje začasnih dajatev

| (180) | Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo. |
| --- | --- |

(180)

Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo.

6.3   Izvršljivost ukrepov

Izvršljivost ukrepov

| (181) | Po začasnem razkritju je pritožnik trdil, da so nekateri proizvajalci izvozniki začeli absorbirati uvedene začasne dajatve s tem, da niso hoteli zvišati svojih cen. Te trditve v okviru te preiskave ni mogoče preveriti. Pri vložitvi ločenega zahtevka za ugotavljanje absorpcije dajatev bi se lahko pregled na podlagi člena 12(1) osnovne uredbe začel, če bi bili zagotovljeni dokazi na prvi pogled. |
| --- | --- |

(181)

Po začasnem razkritju je pritožnik trdil, da so nekateri proizvajalci izvozniki začeli absorbirati uvedene začasne dajatve s tem, da niso hoteli zvišati svojih cen. Te trditve v okviru te preiskave ni mogoče preveriti. Pri vložitvi ločenega zahtevka za ugotavljanje absorpcije dajatev bi se lahko pregled na podlagi člena 12(1) osnovne uredbe začel, če bi bili zagotovljeni dokazi na prvi pogled.

| (182) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(182)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz ploščato valjanih izdelkov iz železa ali nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, razen nerjavnega jekla, vseh širin, hladno valjanih (hladno deformiranih), neplatiranih, neprevlečenih ali neprekritih in brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7209 15 00 (oznaka TARIC 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (oznaka TARIC 7209189990), ex 7209 25 00 (oznaka TARIC 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (oznake TARIC 7211238019, 7211238095 in 7211238099), ex 7211 29 00 (oznaki TARIC 7211290019 in 7211290099), 7225 50 80 in 7226 92 00, ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije.

Iz opredelitve zadevnega izdelka so izključene naslednje vrste izdelkov:

| — | ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni in neprekriti, brez nadaljnje obdelave, v kolobarjih ali ne, vseh debelin, elektropločevine, |
| --- | --- |

—

ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni in neprekriti, brez nadaljnje obdelave, v kolobarjih ali ne, vseh debelin, elektropločevine,

| — | ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni in neprekriti, v kolobarjih, debeline manj kot 0,35 mm, žarjeni (znani kot „črna pločevina“), |
| --- | --- |

—

ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni in neprekriti, v kolobarjih, debeline manj kot 0,35 mm, žarjeni (znani kot „črna pločevina“),

| — | ploščato valjani izdelki iz drugega legiranega jekla, vseh širin, iz silicijevega jekla za elektropločevine in |
| --- | --- |

—

ploščato valjani izdelki iz drugega legiranega jekla, vseh širin, iz silicijevega jekla za elektropločevine in

| — | ploščato valjani izdelki iz legiranega jekla, hladno valjani (hladno deformirani), brez nadaljnje obdelave, iz hitroreznega jekla. |
| --- | --- |

—

ploščato valjani izdelki iz legiranega jekla, hladno valjani (hladno deformirani), brez nadaljnje obdelave, iz hitroreznega jekla.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo naslednje družbe, je:

| Država | Družba | Dokončna stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Angang Steel Company Limited, Anshan | 19,7 | C097 |
| Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin | 19,7 | C098 |
| Druge sodelujoče družbe iz Priloge | 20,5 | |
| Vse druge družbe | 22,1 | C999 |
| Rusija | Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk | 18,7 | C099 |
| PAO Severstal, Cherepovets | 34 | C100 |
| Vse druge družbe | 36,1 | C999 |

Država

Družba

Dokončna stopnja dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Angang Steel Company Limited, Anshan

19,7

C097

Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin

19,7

C098

Druge sodelujoče družbe iz Priloge

20,5

Vse druge družbe

22,1

C999

Rusija

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

18,7

C099

PAO Severstal, Cherepovets

34

C100

Vse druge družbe

36,1

C999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj protidampinške dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja take račune, ter njegovim imenom in funkcijo, pri čemer je navedeno: „Podpisani potrjujem, da je (količina) hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in resnični.“ Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/181, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo višino dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. julija 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/181 z dne 10. februarja 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije (UL L 37, 12.2.2016, str. 1).

2

(3)  
  UL C 161, 14.5.2015, str. 9.

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2325 z dne 11. decembra 2015 o obvezni registraciji uvoza nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije (UL L 328, 12.12.2015, str. 104).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1329 z dne 29. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na registrirani uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije (glej stran 27 tega Uradnega lista).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 2852/2000 z dne 22. decembra 2000 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev in o dokončnem pobiranju začasnih dajatev pri uvozu rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Indije in Republike Koreje (UL L 332, 28.12.2000, str. 17).

6

(7)  Družba je Komisijo obvestila, da je v skladu s spremembami ruske zakonodaje spremenila svojo pravno obliko iz odprte delniške družbe (ODD) v javno delniško družbo (JDD). Sprememba velja od 1. januarja 2016.

7

(8)  Sodba z dne 27. novembra 1991 v zadevi C-315/90, Gimelec in drugi proti Komisiji, EU:C:1991:447, točka 23.

8

(9)  Uredba Komisije (EGS) št. 3262/90 z dne 5. novembra 1990 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz zvočnih trakov v kasetah s poreklom iz Japonske, Republike Koreje in Hongkonga (UL L 313, 13.11.1990, str. 5).

9

(10)  Sodba z dne 28. oktobra 1999 v zadevi Evropsko združenje proizvajalcev umetnih gnojil (EFMA) proti Svetu, T-210/95, Recueil, str. II-3291.

10

(11)  Uredba Sveta (ES) št. 437/2004 z dne 8. marca 2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasnih dajatev na uvoz velikih amerikank s poreklom iz Norveške in Ferskih otokov (UL L 72, 11.3.2004, str. 23).

11

(12)  
  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat H, 1049 Bruselj, Belgija.

12

---

PRILOGA

Nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki na Kitajskem:

| Država | Ime | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| LRK | Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang | C103 |
| LRK | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan | C104 |
| LRK | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai | C105 |
| LRK | Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing | C106 |
| LRK | BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi | C107 |
| LRK | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi | C108 |
| LRK | WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan | C109 |
| LRK | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan | C110 |
| LRK | Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin | C111 |
| LRK | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang | C112 |
| LRK | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City | C113 |

Država

Ime

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang

C103

LRK

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan

C104

LRK

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai

C105

LRK

Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing

C106

LRK

BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi

C107

LRK

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi

C108

LRK

WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan

C109

LRK

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan

C110

LRK

Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin

C111

LRK

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang

C112

LRK

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City

C113

---

| 4.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/27

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1329

z dne 29. julija 2016

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na registrirani uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 10(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.   Uvod

Uvod

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 14. maja 2015 na podlagi pritožbe združenja evropskih jeklarjev („združenje Eurofer“ ali „pritožnik“) na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih ploščato valjanih izdelkov iz železa ali nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, razen nerjavnega jekla, vseh širin, hladno valjanih (hladno deformiranih), neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih ter brez nadaljnje obdelave („hladno valjani ploščati izdelki iz jekla“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Ruske federacije („Rusija“) (skupaj imenovani „zadevni državi“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 14. maja 2015 na podlagi pritožbe združenja evropskih jeklarjev („združenje Eurofer“ ali „pritožnik“) na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih ploščato valjanih izdelkov iz železa ali nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, razen nerjavnega jekla, vseh širin, hladno valjanih (hladno deformiranih), neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih ter brez nadaljnje obdelave („hladno valjani ploščati izdelki iz jekla“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Ruske federacije („Rusija“) (skupaj imenovani „zadevni državi“) v Unijo.

| (2) | Pritožnik je 12. novembra 2015 vložil zahtevek za registracijo v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe. Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2325 (2) („uredba o registraciji“) določila obvezno registracijo uvoza nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije. S členom 1(2) navedene uredbe so bile vse zainteresirane strani pozvane, naj pisno izrazijo svoja stališča, predložijo ustrezne dokaze ali zahtevajo zaslišanje v določenem roku. Pripombe o registraciji so predložili pritožnik, združenje China Iron & Steel Association (CISA), ministrstvo za gospodarski razvoj Ruske federacije, ruski proizvajalci izvozniki, uvozniki in/ali uporabniki. |
| --- | --- |

(2)

Pritožnik je 12. novembra 2015 vložil zahtevek za registracijo v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe. Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2325 (2) („uredba o registraciji“) določila obvezno registracijo uvoza nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije. S členom 1(2) navedene uredbe so bile vse zainteresirane strani pozvane, naj pisno izrazijo svoja stališča, predložijo ustrezne dokaze ali zahtevajo zaslišanje v določenem roku. Pripombe o registraciji so predložili pritožnik, združenje China Iron & Steel Association (CISA), ministrstvo za gospodarski razvoj Ruske federacije, ruski proizvajalci izvozniki, uvozniki in/ali uporabniki.

2

| (3) | Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/181 (3) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/181 (3) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije.

3

| (4) | Končna analiza Komisije in njene ugotovitve o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije so podrobno predstavljene v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2016/1328 (4) („dokončna uredba“). Ta uredba se nanaša samo na vprašanje registracije, pripombe, prejete v zvezi z registracijo, in retroaktivni obračun zadevne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(4)

Končna analiza Komisije in njene ugotovitve o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije so podrobno predstavljene v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2016/1328 (4) („dokončna uredba“). Ta uredba se nanaša samo na vprašanje registracije, pripombe, prejete v zvezi z registracijo, in retroaktivni obračun zadevne protidampinške dajatve.

4

2.   Postopek v zvezi z retroaktivnostjo po uvedbi začasnih ukrepov

Postopek v zvezi z retroaktivnostjo po uvedbi začasnih ukrepov

| (5) | Da bi Komisija preučila, ali je retroaktivna uporaba dokončnih dajatev upravičena, je analizirala potrošnjo, cene ter obseg uvoza in prodaje pred začetkom preiskave in po njem. V okviru navedene analize je tudi poslala vprašalnike uvoznikom in/ali uporabnikom zadevnega izdelka v zvezi z njihovim obsegom uvoza, uvoznimi cenami in zalogami v obdobju po obdobju preiskave, tj. od 1. aprila 2015 do 31. januarja 2016. Odgovore je prejela od 22 nepovezanih in povezanih uvoznikov in/ali uporabnikov. Poleg tega so bili vprašalniki poslani pritožniku in petim vzorčenim proizvajalcem Unije glede prodaje v obdobju po obdobju preiskave, tj. od 1. aprila 2015 do 31. januarja 2016. Odgovore so poslali pritožnik in vsi vzorčeni proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(5)

Da bi Komisija preučila, ali je retroaktivna uporaba dokončnih dajatev upravičena, je analizirala potrošnjo, cene ter obseg uvoza in prodaje pred začetkom preiskave in po njem. V okviru navedene analize je tudi poslala vprašalnike uvoznikom in/ali uporabnikom zadevnega izdelka v zvezi z njihovim obsegom uvoza, uvoznimi cenami in zalogami v obdobju po obdobju preiskave, tj. od 1. aprila 2015 do 31. januarja 2016. Odgovore je prejela od 22 nepovezanih in povezanih uvoznikov in/ali uporabnikov. Poleg tega so bili vprašalniki poslani pritožniku in petim vzorčenim proizvajalcem Unije glede prodaje v obdobju po obdobju preiskave, tj. od 1. aprila 2015 do 31. januarja 2016. Odgovore so poslali pritožnik in vsi vzorčeni proizvajalci Unije.

| (6) | Opravljeni so bili preveritveni obiski na kraju samem, da bi se tako preverili podatki, ki so jih v odgovorih na vprašalnike iz uvodne izjave 5 predložile naslednje strani:






  (a) | proizvajalci Unije:






  — | ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Nemčija, |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Opravljeni so bili preveritveni obiski na kraju samem, da bi se tako preverili podatki, ki so jih v odgovorih na vprašalnike iz uvodne izjave 5 predložile naslednje strani:

(a)

proizvajalci Unije:

—

ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Nemčija,

| — | ArcelorMittal Belgium NV, Ghent, Belgija, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium NV, Ghent, Belgija,

| — | ArcelorMittal Sagunto SL, Puerto de Sagunto, Španija; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Sagunto SL, Puerto de Sagunto, Španija;

| (b) | nepovezana uvoznika/uporabnika:






  — | Duferco SA, Lugano, Švica, |
| --- | --- | --- |

(b)

nepovezana uvoznika/uporabnika:

—

Duferco SA, Lugano, Švica,

| — | Marcegaglia Carbon Steel, Mantova, Italija. |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon Steel, Mantova, Italija.

| (7) | Na zahtevo združenja Eurofer je 3. maja 2016 potekalo zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. To zaslišanje je potekalo v okviru protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije, eno od sproženih vprašanj pa je bilo morebitno retroaktivno pobiranje dokončne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(7)

Na zahtevo združenja Eurofer je 3. maja 2016 potekalo zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. To zaslišanje je potekalo v okviru protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije, eno od sproženih vprašanj pa je bilo morebitno retroaktivno pobiranje dokončne protidampinške dajatve.

| (8) | Na zahtevo uvoznikov so službe Komisije opravile tudi dve zaslišanji v zvezi z vprašanjem retroaktivnega pobiranja protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(8)

Na zahtevo uvoznikov so službe Komisije opravile tudi dve zaslišanji v zvezi z vprašanjem retroaktivnega pobiranja protidampinške dajatve.

| (9) | Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala naložiti dokončno protidampinško dajatev na registrirani uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla („dodatno razkritje“). Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z dodatnim razkritjem. Pripombe zainteresiranih strani so se preučile in upoštevale, kadar je bilo primerno. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala naložiti dokončno protidampinško dajatev na registrirani uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla („dodatno razkritje“). Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z dodatnim razkritjem. Pripombe zainteresiranih strani so se preučile in upoštevale, kadar je bilo primerno.

| (10) | Po dodatnem razkritju je več strani predložilo pripombe. Za eno skupino uvoznikov je bilo 15. junija 2016 organizirano zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Po tem zaslišanju je ena zainteresirana stran predložila pripombe v zvezi z ugotovitvami po zaslišanju. |
| --- | --- |

(10)

Po dodatnem razkritju je več strani predložilo pripombe. Za eno skupino uvoznikov je bilo 15. junija 2016 organizirano zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Po tem zaslišanju je ena zainteresirana stran predložila pripombe v zvezi z ugotovitvami po zaslišanju.

B.   RETROAKTIVNI OBRAČUN PROTIDAMPINŠKIH DAJATEV

RETROAKTIVNI OBRAČUN PROTIDAMPINŠKIH DAJATEV

1.   Splošna načela za registracijo in retroaktivni obračun protidampinških dajatev

Splošna načela za registracijo in retroaktivni obračun protidampinških dajatev

| (11) | Komisija bo v skladu s svojim sporočilom „Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi“ (5) zagotovila, da bo industrija konkretno pomoč prejela že precej pred sprejetjem začasnih ukrepov. To je mogoče doseči z registracijo uvoza pred sprejetjem začasnih ukrepov. Če so izpolnjeni ustrezni zakonski pogoji, lahko Komisija dokončne protidampinške dajatve retroaktivno naloži tri mesece pred sprejetjem začasnih ukrepov. Navedeni zakonski pogoji so določeni v členu 10(4) in členu 14(5) osnovne uredbe, ki temeljita na členih 10.6 in 10.7 protidampinškega sporazuma STO. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bo v skladu s svojim sporočilom „Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi“ (5) zagotovila, da bo industrija konkretno pomoč prejela že precej pred sprejetjem začasnih ukrepov. To je mogoče doseči z registracijo uvoza pred sprejetjem začasnih ukrepov. Če so izpolnjeni ustrezni zakonski pogoji, lahko Komisija dokončne protidampinške dajatve retroaktivno naloži tri mesece pred sprejetjem začasnih ukrepov. Navedeni zakonski pogoji so določeni v členu 10(4) in členu 14(5) osnovne uredbe, ki temeljita na členih 10.6 in 10.7 protidampinškega sporazuma STO.

5

| (12) | V navedenih zakonskih pogojih je določen mehanizem v dveh fazah za zagotovitev, da popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve, ki bo uporabljena, ne bo ogrožen. |
| --- | --- |

(12)

V navedenih zakonskih pogojih je določen mehanizem v dveh fazah za zagotovitev, da popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve, ki bo uporabljena, ne bo ogrožen.

| (13) | Ker je to prvi primer, v katerem je ugotovljeno, da so pogoji za retroaktivno pobiranje protidampinških dajatev izpolnjeni, Komisija meni, da je nujno treba podrobno pojasniti metodologijo, uporabljeno za naveden sklep. |
| --- | --- |

(13)

Ker je to prvi primer, v katerem je ugotovljeno, da so pogoji za retroaktivno pobiranje protidampinških dajatev izpolnjeni, Komisija meni, da je nujno treba podrobno pojasniti metodologijo, uporabljeno za naveden sklep.

| (14) | Prva faza, ki temelji na zamisli o preprečitvi ogrožanja popravljalnega učinka dajatev, je registracija v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe in členom 10.7 protidampinškega sporazuma STO, pri čemer se poleg registracije uvoza obvesti tudi zainteresirane strani, zlasti uvoznike, da se lahko dokončne dajatve poberejo retroaktivno, če so izpolnjeni vsebinski pogoji. Druga faza v primeru, da se s preprečevanjem ne uspe ohraniti popravljalni učinek dokončnih dajatev, je retroaktivni obračun protidampinških dajatev za izdelke, ki so bili uvoženi za potrošnjo ne več kot 90 dni pred dnevom začetka uporabe začasnih ukrepov, vendar ne pred začetkom preiskave, v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe in členom 10.6 protidampinškega sporazuma STO. |
| --- | --- |

(14)

Prva faza, ki temelji na zamisli o preprečitvi ogrožanja popravljalnega učinka dajatev, je registracija v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe in členom 10.7 protidampinškega sporazuma STO, pri čemer se poleg registracije uvoza obvesti tudi zainteresirane strani, zlasti uvoznike, da se lahko dokončne dajatve poberejo retroaktivno, če so izpolnjeni vsebinski pogoji. Druga faza v primeru, da se s preprečevanjem ne uspe ohraniti popravljalni učinek dokončnih dajatev, je retroaktivni obračun protidampinških dajatev za izdelke, ki so bili uvoženi za potrošnjo ne več kot 90 dni pred dnevom začetka uporabe začasnih ukrepov, vendar ne pred začetkom preiskave, v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe in členom 10.6 protidampinškega sporazuma STO.

| (15) | Katera koli od navedenih faz se lahko izvede le, če so izpolnjeni pogoji iz člena 10(4) osnovne uredbe in člena 10.6 protidampinškega sporazuma STO. |
| --- | --- |

(15)

Katera koli od navedenih faz se lahko izvede le, če so izpolnjeni pogoji iz člena 10(4) osnovne uredbe in člena 10.6 protidampinškega sporazuma STO.

| (16) | Komisija meni, da je primerno, da predstavi, kako pri odločanju o retroaktivni uvedbi protidampinških dajatev razlaga in uporablja pogoja „nadaljnje znatne rasti uvoza“ in „verjetnosti resne ogrozitve popravljalnega učinka dokončne protidampinške dajatve“ iz člena 10(4)(d) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Komisija meni, da je primerno, da predstavi, kako pri odločanju o retroaktivni uvedbi protidampinških dajatev razlaga in uporablja pogoja „nadaljnje znatne rasti uvoza“ in „verjetnosti resne ogrozitve popravljalnega učinka dokončne protidampinške dajatve“ iz člena 10(4)(d) osnovne uredbe.

| (17) | Drugi od dveh alternativnih pogojev iz člena 10(4)(c) osnovne uredbe bo vedno izpolnjen v tistem trenutku, ko bo začetek postopka objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Zato nadaljnja pojasnila v zvezi s členom 10(4)(c) osnovne uredbe niso potrebna. |
| --- | --- |

(17)

Drugi od dveh alternativnih pogojev iz člena 10(4)(c) osnovne uredbe bo vedno izpolnjen v tistem trenutku, ko bo začetek postopka objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Zato nadaljnja pojasnila v zvezi s členom 10(4)(c) osnovne uredbe niso potrebna.

Uradnem listu Evropske unije

| (18) | Člen 10(4)(d) osnovne uredbe določa:

  „poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v teku obdobja preiskave, obstaja nadaljnja znatna rast uvoza, ki bo zaradi svoje časovne opredeljenosti in obsega in drugih okoliščin verjetno resno ogrozil popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve, ki se bo uporabila.“ |
| --- | --- |

(18)

Člen 10(4)(d) osnovne uredbe določa:

„poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v teku obdobja preiskave, obstaja nadaljnja znatna rast uvoza, ki bo zaradi svoje časovne opredeljenosti in obsega in drugih okoliščin verjetno resno ogrozil popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve, ki se bo uporabila.“

| (19) | Komisija člen 10(4)(d) osnovne uredbe razlaga tako, da določa dva pogoja, ki morata biti izpolnjena, da bi lahko Komisija retroaktivno obračunala dokončno protidampinško dajatev (poleg pogojev, določenih v členu 10(4)(c) osnovne uredbe in v uvodu člena 10(4) v povezavi s členom 14(5) osnovne uredbe). Ta pogoja sta:






  (a) | poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v obdobju preiskave, obstaja nadaljnja znatna rast uvoza in |
| --- | --- | --- |

(19)

Komisija člen 10(4)(d) osnovne uredbe razlaga tako, da določa dva pogoja, ki morata biti izpolnjena, da bi lahko Komisija retroaktivno obračunala dokončno protidampinško dajatev (poleg pogojev, določenih v členu 10(4)(c) osnovne uredbe in v uvodu člena 10(4) v povezavi s členom 14(5) osnovne uredbe). Ta pogoja sta:

(a)

poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v obdobju preiskave, obstaja nadaljnja znatna rast uvoza in

| (b) | ta znatna rast uvoza bo zaradi svoje časovne opredeljenosti in obsega ter drugih okoliščin verjetno resno ogrozila popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve, ki se bo uporabila. |
| --- | --- |

(b)

ta znatna rast uvoza bo zaradi svoje časovne opredeljenosti in obsega ter drugih okoliščin verjetno resno ogrozila popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve, ki se bo uporabila.

1.1   Nadaljnja znatna rast uvoza

Nadaljnja znatna rast uvoza

| (20) | Za določitev, ali obstaja nadaljnja znatna rast uvoza, je treba primerjati podatke (6). V zvezi s tem je treba določiti, katera obdobja je treba primerjati. |
| --- | --- |

(20)

Za določitev, ali obstaja nadaljnja znatna rast uvoza, je treba primerjati podatke (6). V zvezi s tem je treba določiti, katera obdobja je treba primerjati.

6

1.1.1   Obdobja, ki jih je treba primerjati

Obdobja, ki jih je treba primerjati

| (21) | Osnovna uredba se po eni strani nanaša na raven uvoza v obdobju preiskave. Po drugi strani izraza „nadaljnja“ in „poleg“ pomenita, da je treba raven uvoza v obdobju preiskave primerjati z ravnjo uvoza po obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(21)

Osnovna uredba se po eni strani nanaša na raven uvoza v obdobju preiskave. Po drugi strani izraza „nadaljnja“ in „poleg“ pomenita, da je treba raven uvoza v obdobju preiskave primerjati z ravnjo uvoza po obdobju preiskave.

| (22) | Hkrati se obdobje, ki se bo primerjalo z obdobjem preiskave, ne more začeti, preden je izpolnjen eden od dveh alternativnih pogojev iz člena 10(4)(c) osnovne uredbe. Če se uvozniki verjetnega dampinga zavejo šele z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije, je torej treba to točko vzeti kot začetno točko za drugo obdobje. |
| --- | --- |

(22)

Hkrati se obdobje, ki se bo primerjalo z obdobjem preiskave, ne more začeti, preden je izpolnjen eden od dveh alternativnih pogojev iz člena 10(4)(c) osnovne uredbe. Če se uvozniki verjetnega dampinga zavejo šele z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije, je torej treba to točko vzeti kot začetno točko za drugo obdobje.

Uradnem listu Evropske unije

| (23) | Cilj splošne analize je oceniti, ali so izpolnjeni pogoji za uporabo dajatve pred datumom uporabe začasnih ukrepov. Zato se mora zadnje navedeno obdobje končati z uvedbo začasnih ukrepov, ko se registracija uvoza (7) preneha uporabljati. |
| --- | --- |

(23)

Cilj splošne analize je oceniti, ali so izpolnjeni pogoji za uporabo dajatve pred datumom uporabe začasnih ukrepov. Zato se mora zadnje navedeno obdobje končati z uvedbo začasnih ukrepov, ko se registracija uvoza (7) preneha uporabljati.

7

| (24) | Statistični podatki o uvozu so na voljo samo mesečno. Komisija bo torej za zadnje navedeno obdobje uporabila podatke za polni koledarski mesec po objavi obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije, če se uvozniki dampinga začnejo zavedati z začetkom preiskave. Če se ga začnejo zavedati na drugi podlagi, na primer zaradi dampinga, ki traja daljše obdobje, bo to mesec po dogodku, ki je sprožil zavedanje, vendar ne prej kot prvi polni mesec po obdobju preiskave. Kar zadeva končno točko, bo Komisija določila dve vrednosti: eno vključno z mesecem, v katerem se začnejo začasni ukrepi, in eno brez tega meseca. |
| --- | --- |

(24)

Statistični podatki o uvozu so na voljo samo mesečno. Komisija bo torej za zadnje navedeno obdobje uporabila podatke za polni koledarski mesec po objavi obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije, če se uvozniki dampinga začnejo zavedati z začetkom preiskave. Če se ga začnejo zavedati na drugi podlagi, na primer zaradi dampinga, ki traja daljše obdobje, bo to mesec po dogodku, ki je sprožil zavedanje, vendar ne prej kot prvi polni mesec po obdobju preiskave. Kar zadeva končno točko, bo Komisija določila dve vrednosti: eno vključno z mesecem, v katerem se začnejo začasni ukrepi, in eno brez tega meseca.

Uradnem listu Evropske unije

| (25) | Komisija bo običajno določila povprečno mesečno raven uvoza za celotno obdobje preiskave, ki načeloma traja 12 mesecev, ter mesečno povprečje za raven uvoza med začetkom zavedanja in začasnimi ukrepi. Začetna in končna točka za zadnje navedeno povprečje se določita, kot je pojasnjeno v prejšnjem odstavku. |
| --- | --- |

(25)

Komisija bo običajno določila povprečno mesečno raven uvoza za celotno obdobje preiskave, ki načeloma traja 12 mesecev, ter mesečno povprečje za raven uvoza med začetkom zavedanja in začasnimi ukrepi. Začetna in končna točka za zadnje navedeno povprečje se določita, kot je pojasnjeno v prejšnjem odstavku.

| (26) | Poleg tega bo Komisija določila tudi gibanje uvoza v absolutnem smislu, njegov vpliv na gibanje zalog izdelka in tržne deleže ter potrošnjo izdelka v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega bo Komisija določila tudi gibanje uvoza v absolutnem smislu, njegov vpliv na gibanje zalog izdelka in tržne deleže ter potrošnjo izdelka v obravnavanem obdobju.

1.1.2   Obseg rasti, ki jo je treba opredeliti kot znatno

Obseg rasti, ki jo je treba opredeliti kot znatno

| (27) | To je treba določiti za vsak primer posebej. Komisija bo poleg primerjanja tehtanih mesečnih povprečij upoštevala tudi vse druge ustrezne elemente. To so zlasti: razvoj skupne potrošnje zadevnega izdelka v Uniji, gibanje zalog in razvoj tržnih deležev. Analiza mora torej biti dvojna, absolutna in relativna. Primerjava med navedenima povprečjema je torej pomembna, vendar pa ni nujno odločilen element pri ugotavljanju, ali je nadaljnja rast uvoza „znatna“. |
| --- | --- |

(27)

To je treba določiti za vsak primer posebej. Komisija bo poleg primerjanja tehtanih mesečnih povprečij upoštevala tudi vse druge ustrezne elemente. To so zlasti: razvoj skupne potrošnje zadevnega izdelka v Uniji, gibanje zalog in razvoj tržnih deležev. Analiza mora torej biti dvojna, absolutna in relativna. Primerjava med navedenima povprečjema je torej pomembna, vendar pa ni nujno odločilen element pri ugotavljanju, ali je nadaljnja rast uvoza „znatna“.

1.1.3   Podlaga za ta pristop

Podlaga za ta pristop

| (28) | Uvoz, ki vstopi v Unijo pred registracijo, nikakor ne more biti predmet protidampinških dajatev. Vendar je pomemben za določitev, ali bo uvoz, ki vstopi v Unijo po registraciji, verjetno ogrozil popravljalni učinek dajatev ali ne, in sicer iz naslednjega razloga: med drugim zaradi obstoja zalog popravljalni učinek dajatev (tj. zvišanje cene uvoženih izdelkov bodisi zaradi zvišanja cene ali zaradi dajatve) ni nikoli takojšen, ampak nastopi šele, ko so zaloge prodane. Nadaljnja znatna rast uvoza pred registracijo bi običajno morala privesti do znatnega povečanja zalog. To pomeni, da je popravljalni učinek dajatev dodatno odložen v primerjavi s stanjem z običajnimi zalogami. Kakršen koli nadaljnji uvoz med registracijo in začasnimi ukrepi, s katerim se še povečajo zaloge, ki bistveno presegajo običajno raven, bo nadalje odložil popravljalni učinek. |
| --- | --- |

(28)

Uvoz, ki vstopi v Unijo pred registracijo, nikakor ne more biti predmet protidampinških dajatev. Vendar je pomemben za določitev, ali bo uvoz, ki vstopi v Unijo po registraciji, verjetno ogrozil popravljalni učinek dajatev ali ne, in sicer iz naslednjega razloga: med drugim zaradi obstoja zalog popravljalni učinek dajatev (tj. zvišanje cene uvoženih izdelkov bodisi zaradi zvišanja cene ali zaradi dajatve) ni nikoli takojšen, ampak nastopi šele, ko so zaloge prodane. Nadaljnja znatna rast uvoza pred registracijo bi običajno morala privesti do znatnega povečanja zalog. To pomeni, da je popravljalni učinek dajatev dodatno odložen v primerjavi s stanjem z običajnimi zalogami. Kakršen koli nadaljnji uvoz med registracijo in začasnimi ukrepi, s katerim se še povečajo zaloge, ki bistveno presegajo običajno raven, bo nadalje odložil popravljalni učinek.

1.2   Rast uvoza bo verjetno resno ogrozila popravljalni učinek dajatev

Rast uvoza bo verjetno resno ogrozila popravljalni učinek dajatev

| (29) | V drugi fazi je treba določiti, ali bo ta rast verjetno resno ogrozila popravljalni učinek dokončne dajatve, ki se bo uporabila. Uporaba izraza „bo verjetno“ kaže, da je ta analiza usmerjena v prihodnost. To bo vedno analiza vsakega posameznega primera, njen rezultat pa bo odvisen od konkretnih okoliščin v vsakem posameznem primeru, v katerem je bila odrejena registracija uvoza za retroaktivno uvedbo dajatev. |
| --- | --- |

(29)

V drugi fazi je treba določiti, ali bo ta rast verjetno resno ogrozila popravljalni učinek dokončne dajatve, ki se bo uporabila. Uporaba izraza „bo verjetno“ kaže, da je ta analiza usmerjena v prihodnost. To bo vedno analiza vsakega posameznega primera, njen rezultat pa bo odvisen od konkretnih okoliščin v vsakem posameznem primeru, v katerem je bila odrejena registracija uvoza za retroaktivno uvedbo dajatev.

| (30) | Pri navedeni analizi je med drugim treba upoštevati učinek uvoza, ki je vstopil v Unijo med registracijo in začasnimi ukrepi. Kadar uvoza ni bilo ali je bil ta le neznaten, registracija zadostuje za preprečitev nadaljnje škode za industrijo Unije. Zato običajno ni utemeljitve za uporabo druge faze, tj. retroaktivne uvedbe dajatev. |
| --- | --- |

(30)

Pri navedeni analizi je med drugim treba upoštevati učinek uvoza, ki je vstopil v Unijo med registracijo in začasnimi ukrepi. Kadar uvoza ni bilo ali je bil ta le neznaten, registracija zadostuje za preprečitev nadaljnje škode za industrijo Unije. Zato običajno ni utemeljitve za uporabo druge faze, tj. retroaktivne uvedbe dajatev.

| (31) | Pri oceni, ali bo učinek uvoza, ki je vstopil v Unijo med registracijo in začasnimi ukrepi, verjetno resno ogrozil popravljalni učinek dajatev, bo Komisija analizirala zlasti naslednje dejavnike:






  (a) | obseg navedenega uvoza; |
| --- | --- | --- |

(31)

Pri oceni, ali bo učinek uvoza, ki je vstopil v Unijo med registracijo in začasnimi ukrepi, verjetno resno ogrozil popravljalni učinek dajatev, bo Komisija analizirala zlasti naslednje dejavnike:

(a)

obseg navedenega uvoza;

| (b) | čas navedenega uvoza; |
| --- | --- |

(b)

čas navedenega uvoza;

| (c) | cene navedenega uvoza; |
| --- | --- |

(c)

cene navedenega uvoza;

| (d) | vse druge ustrezne okoliščine. Komisija bo med drugim analizirala naslednje okoliščine:






  (i) | zaloge uvoženega izdelka pred registracijo; |
| --- | --- | --- |

(d)

vse druge ustrezne okoliščine. Komisija bo med drugim analizirala naslednje okoliščine:

(i)

zaloge uvoženega izdelka pred registracijo;

| (ii) | gibanje cen uvoženega izdelka od začetka zavedanja dampinga do začasnih ukrepov; |
| --- | --- |

(ii)

gibanje cen uvoženega izdelka od začetka zavedanja dampinga do začasnih ukrepov;

| (iii) | spremembe v vzorcu trgovanja, ki razkrivajo poskuse zaobidenja registracije. |
| --- | --- |

(iii)

spremembe v vzorcu trgovanja, ki razkrivajo poskuse zaobidenja registracije.

1.3   Kumulacija

Kumulacija

| (32) | Pri preiskavah, v katere je vključena več kot ena zadevna država, bo kumulacija uvoza iz teh držav za namene analize, opisane v točkah 1.1 in 1.2 zgoraj, odvisna od tega, ali se je Komisija odločila te uvoze kumulirati v osnovni protidampinški preiskavi. |
| --- | --- |

(32)

Pri preiskavah, v katere je vključena več kot ena zadevna država, bo kumulacija uvoza iz teh držav za namene analize, opisane v točkah 1.1 in 1.2 zgoraj, odvisna od tega, ali se je Komisija odločila te uvoze kumulirati v osnovni protidampinški preiskavi.

2.   Uporaba za obravnavano zadevo

Uporaba za obravnavano zadevo

| (33) | Registracija se nanaša na uvoz, opravljen med 12. decembrom 2015 in datumom uvedbe začasnih protidampinških ukrepov, tj. 12. februarjem 2016. V tem obdobju je uvoz iz zadevnih držav znašal približno 165 000 ton. |
| --- | --- |

(33)

Registracija se nanaša na uvoz, opravljen med 12. decembrom 2015 in datumom uvedbe začasnih protidampinških ukrepov, tj. 12. februarjem 2016. V tem obdobju je uvoz iz zadevnih držav znašal približno 165 000 ton.

| (34) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 5, so informacije predložili pritožnik, vsi vzorčeni proizvajalci Unije ter 22 nepovezanih in povezanih uvoznikov in/ali uporabnikov. Njihov uvoz je predstavljal 46 % celotnega uvoza iz zadevnih držav v obdobju, za katero so bili zbrani podatki, tj. od aprila 2015 do januarja 2016. |
| --- | --- |

(34)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 5, so informacije predložili pritožnik, vsi vzorčeni proizvajalci Unije ter 22 nepovezanih in povezanih uvoznikov in/ali uporabnikov. Njihov uvoz je predstavljal 46 % celotnega uvoza iz zadevnih držav v obdobju, za katero so bili zbrani podatki, tj. od aprila 2015 do januarja 2016.

| (35) | Komisija je za odločitev, ali je retroaktivno pobiranje dajatev upravičeno, ocenila merila iz člena 10(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je za odločitev, ali je retroaktivno pobiranje dajatev upravičeno, ocenila merila iz člena 10(4) osnovne uredbe.

| (36) | Predložene so bile pripombe v zvezi z registracijo uvoza in morebitno retroaktivno uporabo protidampinških ukrepov, ki so analizirane v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(36)

Predložene so bile pripombe v zvezi z registracijo uvoza in morebitno retroaktivno uporabo protidampinških ukrepov, ki so analizirane v nadaljevanju.

2.1   Damping, ki traja daljše obdobje, ali zavedanje dampinga ali škode s strani uvoznika

Damping, ki traja daljše obdobje, ali zavedanje dampinga ali škode s strani uvoznika

| (37) | V skladu s členom 10(4)(c) osnovne uredbe je moralo biti mogoče „opaziti damping preko daljšega obdobja ali pa se je uvoznik zavedal ali pa bi se bil moral zavedati dampinga, kar zadeva obseg dampinga in domnevno ali ugotovljeno škodo“. Komisija v tej zadevi meni, da so se uvozniki zavedali ali bi se morali zavedati dampinga, kar zadeva obseg dampinga in domnevno ali ugotovljeno škodo, od datuma začetka preiskave iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 17 in v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s členom 10(4)(c) osnovne uredbe je moralo biti mogoče „opaziti damping preko daljšega obdobja ali pa se je uvoznik zavedal ali pa bi se bil moral zavedati dampinga, kar zadeva obseg dampinga in domnevno ali ugotovljeno škodo“. Komisija v tej zadevi meni, da so se uvozniki zavedali ali bi se morali zavedati dampinga, kar zadeva obseg dampinga in domnevno ali ugotovljeno škodo, od datuma začetka preiskave iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 17 in v nadaljevanju.

| (38) | Eden od uvoznikov je trdil, da dokazi prima facie o dampingu v pritožbi ne zadostujejo za dokaz, da so se uvozniki zavedali ali bi se morali zavedati dampinga, kar zadeva obseg dampinga in domnevno ali ugotovljeno škodo. Ta stran je zlasti navedla, prvič, da pritožba sama po sebi ni prepričljiv dokaz, da se je damping dejansko izvajal. Drugič, če bi bilo sprejeto, da dokazi v pritožbi zadostujejo za ugotovitev, da bi se uvozniki morali zavedati dampinga, bi bila retroaktivna uvedba dajatev mogoča v vsaki preiskavi. Nazadnje je trdila, da je trditev združenja Eurofer, da uvozniki glede na izjemno nizke cene kitajskega in ruskega uvoza niso mogli spregledati obstoja dampinga, zavajajoča, ker domnevno nizke cene same po sebi ne dokazujejo, da je bil uvoz dampinški. |
| --- | --- |

(38)

Eden od uvoznikov je trdil, da dokazi prima facie o dampingu v pritožbi ne zadostujejo za dokaz, da so se uvozniki zavedali ali bi se morali zavedati dampinga, kar zadeva obseg dampinga in domnevno ali ugotovljeno škodo. Ta stran je zlasti navedla, prvič, da pritožba sama po sebi ni prepričljiv dokaz, da se je damping dejansko izvajal. Drugič, če bi bilo sprejeto, da dokazi v pritožbi zadostujejo za ugotovitev, da bi se uvozniki morali zavedati dampinga, bi bila retroaktivna uvedba dajatev mogoča v vsaki preiskavi. Nazadnje je trdila, da je trditev združenja Eurofer, da uvozniki glede na izjemno nizke cene kitajskega in ruskega uvoza niso mogli spregledati obstoja dampinga, zavajajoča, ker domnevno nizke cene same po sebi ne dokazujejo, da je bil uvoz dampinški.

prima facie

| (39) | Druga zainteresirana stran je navedla, da združenje Eurofer ni predložilo poročil v tisku ali drugih javno razpoložljivih informacij, dostopnih uvoznikom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla v Uniji, ki so se nanašali na kakršen koli damping kitajskih proizvajalcev določenih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla. Ta stran je poudarila, da so se predložena poročila v tisku nanašala na jeklo na splošno in ne posebej na hladno valjane ploščate izdelke iz jekla. Poleg tega so bila indijska in ameriška poročila v tisku, ki jih je predložilo združenje Eurofer, nepomembna v zvezi z zavedanjem uvoznikov v Uniji. |
| --- | --- |

(39)

Druga zainteresirana stran je navedla, da združenje Eurofer ni predložilo poročil v tisku ali drugih javno razpoložljivih informacij, dostopnih uvoznikom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla v Uniji, ki so se nanašali na kakršen koli damping kitajskih proizvajalcev določenih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla. Ta stran je poudarila, da so se predložena poročila v tisku nanašala na jeklo na splošno in ne posebej na hladno valjane ploščate izdelke iz jekla. Poleg tega so bila indijska in ameriška poročila v tisku, ki jih je predložilo združenje Eurofer, nepomembna v zvezi z zavedanjem uvoznikov v Uniji.

| (40) | Najprej je treba poudariti, da se zavedanje uvoznikov iz člena 10(4)(c) osnovne uredbe nanaša na obseg dampinga in domnevno ali ugotovljeno škodo (dodan poudarek). Komisija meni, da so se uvozniki zavedali ali bi se morali zavedati obsega dampinga in domnevne škode na podlagi objektivnih dejavnikov, ne samo na podlagi nezaupne različice pritožbe, temveč tudi na podlagi obvestila o začetku tega postopka, ki sta bila na začetku na voljo in posredovana vsem zainteresiranim stranem, vključno z uvozniki, uporabniki in njihovimi reprezentativnimi združenji. Poleg tega so imele zainteresirane strani celovit dostop do nezaupne različice zahtevka združenja Eurofer za registracijo, ki je bila dejansko napovedana že v sami pritožbi. Preiskava je bila uvedena, ker se je štelo, da dokazi prima facie v pritožbi zadostno dokazujejo, da je bil uvoz iz zadevnih držav na trgu Unije verjetno dampinški. Ti dokazi prima facie so zajemali obdobje od oktobra 2013 do septembra 2014, tj. daljše časovno obdobje. Poleg tega je bilo začasno ugotovljeno in tudi dokončno potrjeno, da je bil damping ugotovljen tudi za obdobje preiskave v postopku, tj. od aprila 2014 do marca 2015. Zato je potrjeno, da so se uvozniki zavedali ali bi se morali zavedati dampinga in domnevne škode od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(40)

Najprej je treba poudariti, da se zavedanje uvoznikov iz člena 10(4)(c) osnovne uredbe nanaša na obseg dampinga in domnevno ali ugotovljeno škodo (dodan poudarek). Komisija meni, da so se uvozniki zavedali ali bi se morali zavedati obsega dampinga in domnevne škode na podlagi objektivnih dejavnikov, ne samo na podlagi nezaupne različice pritožbe, temveč tudi na podlagi obvestila o začetku tega postopka, ki sta bila na začetku na voljo in posredovana vsem zainteresiranim stranem, vključno z uvozniki, uporabniki in njihovimi reprezentativnimi združenji. Poleg tega so imele zainteresirane strani celovit dostop do nezaupne različice zahtevka združenja Eurofer za registracijo, ki je bila dejansko napovedana že v sami pritožbi. Preiskava je bila uvedena, ker se je štelo, da dokazi prima facie v pritožbi zadostno dokazujejo, da je bil uvoz iz zadevnih držav na trgu Unije verjetno dampinški. Ti dokazi prima facie so zajemali obdobje od oktobra 2013 do septembra 2014, tj. daljše časovno obdobje. Poleg tega je bilo začasno ugotovljeno in tudi dokončno potrjeno, da je bil damping ugotovljen tudi za obdobje preiskave v postopku, tj. od aprila 2014 do marca 2015. Zato je potrjeno, da so se uvozniki zavedali ali bi se morali zavedati dampinga in domnevne škode od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije.

domnevno

prima facie

prima facie

Uradnem listu Evropske unije

| (41) | Navesti je treba tudi, da je retroaktivni obračun protidampinških dajatev dovoljen samo za uvoz, ki ga je bilo treba registrirati, in samo, če so izpolnjena merila, kot so določena v členu 10(4) osnovne uredbe. Zato je nepravilno trditi, da je retroaktivna uvedba dajatev mogoča „v vsaki preiskavi“. Kar zadeva domnevno nepomembnost poročil v tisku, ki jih je predložilo združenje Eurofer, Komisija priznava, da se ti članki niso nanašali posebej na hladno valjane ploščate izdelke iz jekla, vendar pa so zagotovili zanesljive podatke o oblikovanju cen proizvajalcev izvoznikov jekla v zadevnih državah. Poleg tega bi bilo treba poročila v tisku upoštevati glede na druga objektivna dejstva, kot so predstavljena v zgornjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(41)

Navesti je treba tudi, da je retroaktivni obračun protidampinških dajatev dovoljen samo za uvoz, ki ga je bilo treba registrirati, in samo, če so izpolnjena merila, kot so določena v členu 10(4) osnovne uredbe. Zato je nepravilno trditi, da je retroaktivna uvedba dajatev mogoča „v vsaki preiskavi“. Kar zadeva domnevno nepomembnost poročil v tisku, ki jih je predložilo združenje Eurofer, Komisija priznava, da se ti članki niso nanašali posebej na hladno valjane ploščate izdelke iz jekla, vendar pa so zagotovili zanesljive podatke o oblikovanju cen proizvajalcev izvoznikov jekla v zadevnih državah. Poleg tega bi bilo treba poročila v tisku upoštevati glede na druga objektivna dejstva, kot so predstavljena v zgornjih uvodnih izjavah.

| (42) | Trditve v zvezi z vprašanjem zavedanja uvoznikov se zato zavrnejo. |
| --- | --- |

(42)

Trditve v zvezi z vprašanjem zavedanja uvoznikov se zato zavrnejo.

| (43) | Nekateri uvozniki so v svojem odgovoru na razkritje trdili, da bi bilo treba vprašanje zavedanja dampinga in škode proučiti z vidika retroaktivnosti, ki je „izreden ukrep“, ter da to določa visoke standarde za preiskovalni organ in/ali da je predlagani pristop k „zavedanju uvoznikov“ v zvezi s členom 10(4)(c) osnovne uredbe preširok. Zato ugotavljajo, da obvestilo o začetku ne zadošča, da bi se uvozniki zavedali obstoja dampinga in škode ali njunega obsega. Vendar sta obvestilo o začetku, o katerem se je veliko poročalo v časopisju s področja trgovine z jeklom, in javna različica pritožbe, ki je bila poslana znanim uvoznikom in/ali uporabnikom ter od prvega dne preiskave na voljo vsem zainteresiranim stranem, skupaj (zelo podrobno) jasno navajala uporabljeno metodologijo, vir informacij ter določene visoke stopnje dampinga in škode za LRK in Rusijo. Tako je bil obseg dampinga sporočen kot odstotek uvozne cene CIF. Poleg tega je Komisija v uvodnih izjavah 5 do 11 uredbe o registracij opozorila vse zainteresirane strani, da ima dovolj dokazov o dampingu, kar zadeva njegov obseg in domnevno ali ugotovljeno škodo. Komisija zato ugotavlja, da so se uvozniki zavedali ali bi se morali zavedati obstoja ali domnevnega obstoja dampinga in škode. Dejstvo, da na podlagi vseh preiskav niso bili uvedeni protidampinški ukrepi, ne pomeni, da dokazi prima facie o dampingu in škodi niso bili na voljo uvoznikom. Komisija je zato prepričana, da so bili izpolnjeni zahtevani standardi, ki zadevajo to vprašanje. |
| --- | --- |

(43)

Nekateri uvozniki so v svojem odgovoru na razkritje trdili, da bi bilo treba vprašanje zavedanja dampinga in škode proučiti z vidika retroaktivnosti, ki je „izreden ukrep“, ter da to določa visoke standarde za preiskovalni organ in/ali da je predlagani pristop k „zavedanju uvoznikov“ v zvezi s členom 10(4)(c) osnovne uredbe preširok. Zato ugotavljajo, da obvestilo o začetku ne zadošča, da bi se uvozniki zavedali obstoja dampinga in škode ali njunega obsega. Vendar sta obvestilo o začetku, o katerem se je veliko poročalo v časopisju s področja trgovine z jeklom, in javna različica pritožbe, ki je bila poslana znanim uvoznikom in/ali uporabnikom ter od prvega dne preiskave na voljo vsem zainteresiranim stranem, skupaj (zelo podrobno) jasno navajala uporabljeno metodologijo, vir informacij ter določene visoke stopnje dampinga in škode za LRK in Rusijo. Tako je bil obseg dampinga sporočen kot odstotek uvozne cene CIF. Poleg tega je Komisija v uvodnih izjavah 5 do 11 uredbe o registracij opozorila vse zainteresirane strani, da ima dovolj dokazov o dampingu, kar zadeva njegov obseg in domnevno ali ugotovljeno škodo. Komisija zato ugotavlja, da so se uvozniki zavedali ali bi se morali zavedati obstoja ali domnevnega obstoja dampinga in škode. Dejstvo, da na podlagi vseh preiskav niso bili uvedeni protidampinški ukrepi, ne pomeni, da dokazi prima facie o dampingu in škodi niso bili na voljo uvoznikom. Komisija je zato prepričana, da so bili izpolnjeni zahtevani standardi, ki zadevajo to vprašanje.

prima facie

| (44) | Ruski proizvajalci izvozniki in uvoznik so trdili, da odločitev Komisija iz člena 10(4)(c) osnovne uredbe zagotovo ne izpolnjuje standarda iz člena 10(6)(i) protidampinškega sporazuma, v katerem je navedeno, da bi se moral uvoznik zavedati, da izvoznik izvaja damping in da tak damping povzroča škodo. Poleg tega so trdili, da je v skladu z razlago Komisije pogoj glede „zavedanja“ izpolnjen vsakič, ko se objavi obvestilo o začetku, kar je nesprejemljivo. Nadalje so trdili, da je ocena dampinga zapleten postopek, ki zahteva dostop do poslovnih skrivnosti, ki jih ni dovoljeno razkriti. |
| --- | --- |

(44)

Ruski proizvajalci izvozniki in uvoznik so trdili, da odločitev Komisija iz člena 10(4)(c) osnovne uredbe zagotovo ne izpolnjuje standarda iz člena 10(6)(i) protidampinškega sporazuma, v katerem je navedeno, da bi se moral uvoznik zavedati, da izvoznik izvaja damping in da tak damping povzroča škodo. Poleg tega so trdili, da je v skladu z razlago Komisije pogoj glede „zavedanja“ izpolnjen vsakič, ko se objavi obvestilo o začetku, kar je nesprejemljivo. Nadalje so trdili, da je ocena dampinga zapleten postopek, ki zahteva dostop do poslovnih skrivnosti, ki jih ni dovoljeno razkriti.

| (45) | Najprej je treba poudariti, da ima vsaka članica STO pravico vzpostaviti svoje protidampinške postopke in prakse, ki ustrezajo njenim okoliščinam, če ti ne kršijo standardov STO. Komisija meni, da ima zelo visoke standarde za začetek preiskav ter da je bila, kot je navedeno v uvodni izjavi 43, na podlagi razpoložljivih dokazov izvedena in zainteresiranim stranem dana na voljo zelo podrobna preiskava dampinga in škode. Ti podatki vključujejo domače in izvozne cene posameznih družb, ki bi jih lahko uvozniki zlahka primerjali s cenami, po katerih so kupovali iz zadevnih držav, da bi ugotovili, ali so bile take cene dampinške in v kakšnem obsegu. Opozoriti je treba tudi, kot je navedeno v uvodni izjavi 5, da so bili prejeti nekateri odgovori povezanih uvoznikov, ki imajo dostop do ustreznih informacij v zvezi z domačimi in izvoznimi cenami. Prav tako je treba opozoriti, da pravo STO ne določa, da bi morali biti uvozniki sposobni natančno izračunati damping, temveč da bi se morali zavedati obsega takega dampinga. Poleg tega je bila dana na voljo tudi analiza različnih kazalnikov škode, skupaj z natančnimi izračuni nelojalnega nižanja cen in prodaje po prenizkih cenah, v kateri je bilo navedeno, da bo tak dampinški uvoz povzročil škodo. |
| --- | --- |

(45)

Najprej je treba poudariti, da ima vsaka članica STO pravico vzpostaviti svoje protidampinške postopke in prakse, ki ustrezajo njenim okoliščinam, če ti ne kršijo standardov STO. Komisija meni, da ima zelo visoke standarde za začetek preiskav ter da je bila, kot je navedeno v uvodni izjavi 43, na podlagi razpoložljivih dokazov izvedena in zainteresiranim stranem dana na voljo zelo podrobna preiskava dampinga in škode. Ti podatki vključujejo domače in izvozne cene posameznih družb, ki bi jih lahko uvozniki zlahka primerjali s cenami, po katerih so kupovali iz zadevnih držav, da bi ugotovili, ali so bile take cene dampinške in v kakšnem obsegu. Opozoriti je treba tudi, kot je navedeno v uvodni izjavi 5, da so bili prejeti nekateri odgovori povezanih uvoznikov, ki imajo dostop do ustreznih informacij v zvezi z domačimi in izvoznimi cenami. Prav tako je treba opozoriti, da pravo STO ne določa, da bi morali biti uvozniki sposobni natančno izračunati damping, temveč da bi se morali zavedati obsega takega dampinga. Poleg tega je bila dana na voljo tudi analiza različnih kazalnikov škode, skupaj z natančnimi izračuni nelojalnega nižanja cen in prodaje po prenizkih cenah, v kateri je bilo navedeno, da bo tak dampinški uvoz povzročil škodo.

| (46) | En uvoznik je tudi trdil, da so mu njegovi dobavitelji zagotovili, da niso izvajali dampinga, vendar tega niso utemeljili. Zato je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(46)

En uvoznik je tudi trdil, da so mu njegovi dobavitelji zagotovili, da niso izvajali dampinga, vendar tega niso utemeljili. Zato je treba to trditev zavrniti.

| (47) | Ruski proizvajalec izvoznik je ugovarjal ugotovitvi dampinga ter navedel, da so se uvozniki uporabe člena 18 osnovne uredbe in obsega dampinga začeli zavedati šele 12. februarja 2016. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bil iz navedenih informacij v spisu, tj. obvestilu o začetku in nezaupni različici pritožbe, ki je bila poslana ali dana na voljo uvoznikom, jasno razviden obseg dampinga ter da je uvedba začasnih ukrepov le potrdila te informacije. Zato je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(47)

Ruski proizvajalec izvoznik je ugovarjal ugotovitvi dampinga ter navedel, da so se uvozniki uporabe člena 18 osnovne uredbe in obsega dampinga začeli zavedati šele 12. februarja 2016. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bil iz navedenih informacij v spisu, tj. obvestilu o začetku in nezaupni različici pritožbe, ki je bila poslana ali dana na voljo uvoznikom, jasno razviden obseg dampinga ter da je uvedba začasnih ukrepov le potrdila te informacije. Zato je treba to trditev zavrniti.

| (48) | Komisija zato v zadevnem primeru potrjuje, da so imeli uvozniki očitno dokaze, da so kitajski in ruski izvozniki izvajali škodljivi damping. |
| --- | --- |

(48)

Komisija zato v zadevnem primeru potrjuje, da so imeli uvozniki očitno dokaze, da so kitajski in ruski izvozniki izvajali škodljivi damping.

2.2   Nadaljnja znatna rast uvoza bo verjetno ogrozila popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve

Nadaljnja znatna rast uvoza bo verjetno ogrozila popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve

| (49) | V skladu s členom 10(4)(d) osnovne uredbe mora „poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v teku obdobja preiskave, obstaja[ti] nadaljnja znatna rast uvoza“. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členom 10(4)(d) osnovne uredbe mora „poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v teku obdobja preiskave, obstaja[ti] nadaljnja znatna rast uvoza“.

2.2.1   Nadaljnja znatna rast uvoza

Nadaljnja znatna rast uvoza

| (50) | Glede na Eurostatove podatke (8) (ki so bili v času ocene na voljo do vključno marca 2016) je povprečni mesečni obseg uvoza iz zadevnih držav v obdobju preiskave znašal 118 912 ton. Povprečni mesečni obseg uvoza iz zadevnih držav v obdobju, ki se je začelo v prvem polnem mesecu po objavi začetka preiskave v Uradnem listu Evropske unije in končalo v zadnjem polnem mesecu pred uvedbo začasnih ukrepov (junij 2015–januar 2016), je znašal 162 457 ton, kar je za 37 % več kot v obdobju preiskave. V istem obdobju je skupni obseg uvoza znašal 1 299 658 ton, in sicer 721 386 ton iz LRK in 578 272 ton iz Rusije. Če se povprečni mesečni obseg uvoza iz LRK in Rusije primerja ločeno, se ugotovi 48-odstotno in 25-odstotno povečanje povprečnega mesečnega obsega uvoza iz LRK oziroma Rusije. |
| --- | --- |

(50)

Glede na Eurostatove podatke (8) (ki so bili v času ocene na voljo do vključno marca 2016) je povprečni mesečni obseg uvoza iz zadevnih držav v obdobju preiskave znašal 118 912 ton. Povprečni mesečni obseg uvoza iz zadevnih držav v obdobju, ki se je začelo v prvem polnem mesecu po objavi začetka preiskave v Uradnem listu Evropske unije in končalo v zadnjem polnem mesecu pred uvedbo začasnih ukrepov (junij 2015–januar 2016), je znašal 162 457 ton, kar je za 37 % več kot v obdobju preiskave. V istem obdobju je skupni obseg uvoza znašal 1 299 658 ton, in sicer 721 386 ton iz LRK in 578 272 ton iz Rusije. Če se povprečni mesečni obseg uvoza iz LRK in Rusije primerja ločeno, se ugotovi 48-odstotno in 25-odstotno povečanje povprečnega mesečnega obsega uvoza iz LRK oziroma Rusije.

8

Uradnem listu Evropske unije

| (51) | V obdobju od prvega polnega meseca po začetku preiskave do vključno meseca, v katerem so bili uvedeni začasni ukrepi (tj. od junija 2015 do februarja 2016), povprečni mesečni obseg uvoza znaša 150 673 ton, kar je za 27 % več od mesečnega povprečja v obdobju preiskave. Kar zadeva mesečni obseg uvoza iz LRK in Rusije, je ugotovljeno 34-odstotno oziroma 19-odstotno povečanje. |
| --- | --- |

(51)

V obdobju od prvega polnega meseca po začetku preiskave do vključno meseca, v katerem so bili uvedeni začasni ukrepi (tj. od junija 2015 do februarja 2016), povprečni mesečni obseg uvoza znaša 150 673 ton, kar je za 27 % več od mesečnega povprečja v obdobju preiskave. Kar zadeva mesečni obseg uvoza iz LRK in Rusije, je ugotovljeno 34-odstotno oziroma 19-odstotno povečanje.

| (52) | Uvoz 22 uvoznikov in/ali uporabnikov, ki so predložili informacije o uvozu v obdobju po začetku preiskave (od junija 2015 do januarja 2016), je predstavljal 46 % celotnega uvoza iz zadevnih držav. Tako pridobljene informacije so za vse te sodelujoče uvoznike in/ali uporabnike skupaj pokazale 22-odstotno povečanje zalog zadevnega izdelka ob koncu leta 2015 v primerjavi s koncem leta 2014. Ta ugotovitev ne samo potrjuje ugotovitev velikega povečanja uvoza na podlagi statističnih podatkov, ampak kaže tudi na kopičenje zalog. |
| --- | --- |

(52)

Uvoz 22 uvoznikov in/ali uporabnikov, ki so predložili informacije o uvozu v obdobju po začetku preiskave (od junija 2015 do januarja 2016), je predstavljal 46 % celotnega uvoza iz zadevnih držav. Tako pridobljene informacije so za vse te sodelujoče uvoznike in/ali uporabnike skupaj pokazale 22-odstotno povečanje zalog zadevnega izdelka ob koncu leta 2015 v primerjavi s koncem leta 2014. Ta ugotovitev ne samo potrjuje ugotovitev velikega povečanja uvoza na podlagi statističnih podatkov, ampak kaže tudi na kopičenje zalog.

| (53) | Obe analizi kažeta, da se je obseg uvoza po začetku preiskave dejansko znatno povečal. |
| --- | --- |

(53)

Obe analizi kažeta, da se je obseg uvoza po začetku preiskave dejansko znatno povečal.

| (54) | Več ruskih proizvajalcev izvoznikov je izpodbijalo ugotovitev, da je bilo povečanje znatno, pri čemer so se sklicevali na „vodilne komentatorje in strokovnjake“, ki menijo, da mora biti povečanje uvoza resnično izjemno. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da navedena literatura ne pomeni trdega prava in da ne zagotavlja nobenih posebnih smernic glede tega, kaj bi bilo treba šteti za izjemno ali znatno, kar je treba v vsakem primeru analizirati za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(54)

Več ruskih proizvajalcev izvoznikov je izpodbijalo ugotovitev, da je bilo povečanje znatno, pri čemer so se sklicevali na „vodilne komentatorje in strokovnjake“, ki menijo, da mora biti povečanje uvoza resnično izjemno. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da navedena literatura ne pomeni trdega prava in da ne zagotavlja nobenih posebnih smernic glede tega, kaj bi bilo treba šteti za izjemno ali znatno, kar je treba v vsakem primeru analizirati za vsak primer posebej.

| (55) | Na podlagi tega je Komisija prepričana, da se povečanje uvoza lahko šteje za znatno, zato se ta trditev zavrne. |
| --- | --- |

(55)

Na podlagi tega je Komisija prepričana, da se povečanje uvoza lahko šteje za znatno, zato se ta trditev zavrne.

| (56) | Več ruskih proizvajalcev izvoznikov in tudi en uvoznik so trdili, da Komisija pri presoji zahtevka združenja Eurofer za registracijo ni ustrezno upoštevala začasnega učinka sankcij Unije na trgovino z Rusijo. V zvezi s tem v času registracije ni bilo nikakršnih „sankcij“ za zadevni izdelek, prav tako takih sankcij ni bilo med obdobjem preiskave ali po njem, dokler niso bili 12. februarja 2016 uvedeni začasni ukrepi. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(56)

Več ruskih proizvajalcev izvoznikov in tudi en uvoznik so trdili, da Komisija pri presoji zahtevka združenja Eurofer za registracijo ni ustrezno upoštevala začasnega učinka sankcij Unije na trgovino z Rusijo. V zvezi s tem v času registracije ni bilo nikakršnih „sankcij“ za zadevni izdelek, prav tako takih sankcij ni bilo med obdobjem preiskave ali po njem, dokler niso bili 12. februarja 2016 uvedeni začasni ukrepi. Ta trditev se zato zavrne.

| (57) | Ruski proizvajalci izvozniki so to vprašanje ponovno obravnavali v svojih pripombah glede razkritja, pri čemer so navedli, da čeprav za zadevni izdelek niso bile uvedene nobene „sankcije“, je to zaradi splošne nepripravljenosti strank v Uniji, da bi kupovale blago iz Rusije, posredno vplivalo na zadevni izdelek. Ta trditev ni bila utemeljena. Poleg tega je jasno, da so na razvoj uvoza zadevnega izdelka po obdobju preiskave vplivala vprašanja, povezana s tem postopkom, in ne domnevni posredni učinki sankcij na druge izdelke. Blago, za katero so bile uvedene sankcije, je bilo jasno opredeljeno, zato ni mogoče sklepati, da so sankcije bistveno vplivale na velika nihanja količine v obdobju po preiskavi. |
| --- | --- |

(57)

Ruski proizvajalci izvozniki so to vprašanje ponovno obravnavali v svojih pripombah glede razkritja, pri čemer so navedli, da čeprav za zadevni izdelek niso bile uvedene nobene „sankcije“, je to zaradi splošne nepripravljenosti strank v Uniji, da bi kupovale blago iz Rusije, posredno vplivalo na zadevni izdelek. Ta trditev ni bila utemeljena. Poleg tega je jasno, da so na razvoj uvoza zadevnega izdelka po obdobju preiskave vplivala vprašanja, povezana s tem postopkom, in ne domnevni posredni učinki sankcij na druge izdelke. Blago, za katero so bile uvedene sankcije, je bilo jasno opredeljeno, zato ni mogoče sklepati, da so sankcije bistveno vplivale na velika nihanja količine v obdobju po preiskavi.

| (58) | Poleg tega so isti ruski proizvajalci izvozniki in ruski organi trdili, da so pri oceni nadaljnje znatne rasti uvoza trditve združenja Eurofer temeljile na primerjavah samovoljno izbranih časovnih obdobij. Druga zainteresirana stran je trdila, da lahko zaradi izjemne nestabilnosti obsega uvoza hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla iz enega meseca v drugega izbira določenega obdobja v primerjavi z drugim privede do zelo drugačnih rezultatov. Z drugimi besedami, podatki v zahtevku združenja Eurofer niso kazali na obstoj „znatne rasti uvoza“. |
| --- | --- |

(58)

Poleg tega so isti ruski proizvajalci izvozniki in ruski organi trdili, da so pri oceni nadaljnje znatne rasti uvoza trditve združenja Eurofer temeljile na primerjavah samovoljno izbranih časovnih obdobij. Druga zainteresirana stran je trdila, da lahko zaradi izjemne nestabilnosti obsega uvoza hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla iz enega meseca v drugega izbira določenega obdobja v primerjavi z drugim privede do zelo drugačnih rezultatov. Z drugimi besedami, podatki v zahtevku združenja Eurofer niso kazali na obstoj „znatne rasti uvoza“.

| (59) | Obdobja, vzeta za primerjavo v pritožbi, ki je privedla do registracije, so zajemala precej dolga obdobja po obdobju preiskave in obdobja, ki so se prekrivala z obdobjem preiskave. Poleg tega so različne zainteresirane strani predlagale druga obdobja za primerjalno analizo nadaljnje znatne rasti uvoza in vsa so privedla do iste ugotovitve (tj. nadaljnje znatne rasti uvoza v primerjavi z obsegom uvoza v obdobju preiskave). Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(59)

Obdobja, vzeta za primerjavo v pritožbi, ki je privedla do registracije, so zajemala precej dolga obdobja po obdobju preiskave in obdobja, ki so se prekrivala z obdobjem preiskave. Poleg tega so različne zainteresirane strani predlagale druga obdobja za primerjalno analizo nadaljnje znatne rasti uvoza in vsa so privedla do iste ugotovitve (tj. nadaljnje znatne rasti uvoza v primerjavi z obsegom uvoza v obdobju preiskave). Ta trditev se zato zavrne.

| (60) | Več ruskih proizvajalcev izvoznikov je trdilo, da ni bilo nadaljnje znatne rasti uvoza, ter predložilo številke za januar 2016, februar 2016 in marec 2016 v zvezi s svojim izvozom. Komisiji ni jasno, zakaj so bile predložene številke le za nekatere ruske proizvajalce izvoznike in ne za uvoz iz Rusije kot celote. |
| --- | --- |

(60)

Več ruskih proizvajalcev izvoznikov je trdilo, da ni bilo nadaljnje znatne rasti uvoza, ter predložilo številke za januar 2016, februar 2016 in marec 2016 v zvezi s svojim izvozom. Komisiji ni jasno, zakaj so bile predložene številke le za nekatere ruske proizvajalce izvoznike in ne za uvoz iz Rusije kot celote.

| (61) | Res je, da je v statističnih podatkih iz uvodne izjave 50 za januar, februar in marec 2016 zabeležen manjši mesečni obseg uvoza, tj. po registraciji uvoza in – za del februarja in marec – potem ko so začeli učinkovati začasni ukrepi. V zvezi s tem je treba opozoriti na naslednje. Prvič, kot je navedeno v uvodni izjavi 9 uredbe o registraciji, je Komisija zahtevek za registracijo analizirala na podlagi analize obdobja do vključno septembra 2015. Navedena analiza je pokazala, da se je med drugim in prima facie obseg uvoza znatno povečal, tudi po začetku preiskave, kar bi resno ogrozilo popravljalni učinek protidampinške dajatve (uvodna izjava 5 uredbe o registraciji). Znatno povečanje, na podlagi katerega se je uvoz registriral, se torej le delno nanaša na isti uvoz, na podlagi katerega Komisija določi, ali je potreben retroaktivni obračun dajatve. Treba je opozoriti, da se za zadnje navedeno obdobje šteje obdobje od prvega polnega meseca po začetku preiskave, tj. od junija 2015, do vključno zadnjega polnega meseca pred začasnimi ukrepi, tj. januarja 2016, ali do vključno meseca, v katerem so bili uvedeni začasni ukrepi, tj. februarja 2016. Tudi v tem mnogo daljšem obdobju obstaja nadaljnja znatna rast uvoza v primerjavi z obdobjem preiskave. Te ugotovitve ne spremeni dejstvo, da je bil obseg uvoza iz držav januarja, februarja in marca 2016 razmeroma majhen. |
| --- | --- |

(61)

Res je, da je v statističnih podatkih iz uvodne izjave 50 za januar, februar in marec 2016 zabeležen manjši mesečni obseg uvoza, tj. po registraciji uvoza in – za del februarja in marec – potem ko so začeli učinkovati začasni ukrepi. V zvezi s tem je treba opozoriti na naslednje. Prvič, kot je navedeno v uvodni izjavi 9 uredbe o registraciji, je Komisija zahtevek za registracijo analizirala na podlagi analize obdobja do vključno septembra 2015. Navedena analiza je pokazala, da se je med drugim in prima facie obseg uvoza znatno povečal, tudi po začetku preiskave, kar bi resno ogrozilo popravljalni učinek protidampinške dajatve (uvodna izjava 5 uredbe o registraciji). Znatno povečanje, na podlagi katerega se je uvoz registriral, se torej le delno nanaša na isti uvoz, na podlagi katerega Komisija določi, ali je potreben retroaktivni obračun dajatve. Treba je opozoriti, da se za zadnje navedeno obdobje šteje obdobje od prvega polnega meseca po začetku preiskave, tj. od junija 2015, do vključno zadnjega polnega meseca pred začasnimi ukrepi, tj. januarja 2016, ali do vključno meseca, v katerem so bili uvedeni začasni ukrepi, tj. februarja 2016. Tudi v tem mnogo daljšem obdobju obstaja nadaljnja znatna rast uvoza v primerjavi z obdobjem preiskave. Te ugotovitve ne spremeni dejstvo, da je bil obseg uvoza iz držav januarja, februarja in marca 2016 razmeroma majhen.

prima facie

| (62) | Drugič, daleč največji obseg uvoza iz zadevnih držav je bil zabeležen za oktober 2015, tj. po obdobju analize za registracijo, in zelo velik obseg uvoza v primerjavi z obdobjem preiskave je bil še vedno zabeležen za november 2015. Razmeroma skromno raven uvoza po registraciji, na katero je opozoril proizvajalec izvoznik, bi bilo torej treba oceniti v zvezi z navedenim vrhuncem tik pred registracijo, ki ga je mogoče pojasniti le z bližnjo registracijo. Če se registracija ne bi zahtevala in izvedla, je verjetno, da bi bil ugotovljen enako velik skupni obseg, vendar pa bi bilo povprečno mesečno povečanje bolj konstantno namesto nenadnega porasta v oktobru in novembru 2015. Komisija v svoji analizi za ugotovitev izpolnjevanja pogojev iz člena 10(4)(d) ne more spregledati velikega povečanja uvoza v tem obdobju po obdobju analize za registracijo uvoza, vendar pred samo dejansko registracijo. |
| --- | --- |

(62)

Drugič, daleč največji obseg uvoza iz zadevnih držav je bil zabeležen za oktober 2015, tj. po obdobju analize za registracijo, in zelo velik obseg uvoza v primerjavi z obdobjem preiskave je bil še vedno zabeležen za november 2015. Razmeroma skromno raven uvoza po registraciji, na katero je opozoril proizvajalec izvoznik, bi bilo torej treba oceniti v zvezi z navedenim vrhuncem tik pred registracijo, ki ga je mogoče pojasniti le z bližnjo registracijo. Če se registracija ne bi zahtevala in izvedla, je verjetno, da bi bil ugotovljen enako velik skupni obseg, vendar pa bi bilo povprečno mesečno povečanje bolj konstantno namesto nenadnega porasta v oktobru in novembru 2015. Komisija v svoji analizi za ugotovitev izpolnjevanja pogojev iz člena 10(4)(d) ne more spregledati velikega povečanja uvoza v tem obdobju po obdobju analize za registracijo uvoza, vendar pred samo dejansko registracijo.

| (63) | Ena od zainteresiranih strani je trdila, da čeprav je iz primerjave številk o uvozu med majem 2014 in septembrom 2014 ter majem 2015 in septembrom 2015 dejansko razvidno absolutno povečanje uvoza, združenje Eurofer ni upoštevalo ciklične narave uvoza zadevnega izdelka in razvoja potrošnje Unije. Ta trditev ni bila podprta z dokazi. Res je, da zadevni izdelek v določenem obsegu sledi gospodarski konjunkturi, ki je lahko spremenljiva. Kljub temu to ne pomeni, da uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla sledi cikličnemu vzorcu. Trditev se zavrne. |
| --- | --- |

(63)

Ena od zainteresiranih strani je trdila, da čeprav je iz primerjave številk o uvozu med majem 2014 in septembrom 2014 ter majem 2015 in septembrom 2015 dejansko razvidno absolutno povečanje uvoza, združenje Eurofer ni upoštevalo ciklične narave uvoza zadevnega izdelka in razvoja potrošnje Unije. Ta trditev ni bila podprta z dokazi. Res je, da zadevni izdelek v določenem obsegu sledi gospodarski konjunkturi, ki je lahko spremenljiva. Kljub temu to ne pomeni, da uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla sledi cikličnemu vzorcu. Trditev se zavrne.

| (64) | Dodati bi bilo treba tudi, da se je glede na gibanje potrošnje Unije, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 103 do 106 začasne uredbe, potrošnja za lastno uporabo nekoliko povečala, in sicer za 4 %, medtem ko se je potrošnja na prostem trgu zmanjšala za 9 %. Ker uvoz zadevnega izdelka konkurira na prostem trgu, Komisija tega argumenta ne razume. |
| --- | --- |

(64)

Dodati bi bilo treba tudi, da se je glede na gibanje potrošnje Unije, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 103 do 106 začasne uredbe, potrošnja za lastno uporabo nekoliko povečala, in sicer za 4 %, medtem ko se je potrošnja na prostem trgu zmanjšala za 9 %. Ker uvoz zadevnega izdelka konkurira na prostem trgu, Komisija tega argumenta ne razume.

| (65) | Združenje China Iron & Steel Association (CISA) se prav tako ni strinjalo z obdobji, ki jih je izbralo združenje Eurofer. Trdilo je, da je za dejansko izvedbo uvoza izdelkov iz jekla iz LRK potrebnih vsaj štiri do pet mesecev po potrditvi naročila. Zadevni izdelek, uvožen v obdobju od maja do septembra 2015, je torej dejansko povezan s pogodbami, sklenjenimi pred začetkom zadeve. |
| --- | --- |

(65)

Združenje China Iron & Steel Association (CISA) se prav tako ni strinjalo z obdobji, ki jih je izbralo združenje Eurofer. Trdilo je, da je za dejansko izvedbo uvoza izdelkov iz jekla iz LRK potrebnih vsaj štiri do pet mesecev po potrditvi naročila. Zadevni izdelek, uvožen v obdobju od maja do septembra 2015, je torej dejansko povezan s pogodbami, sklenjenimi pred začetkom zadeve.

| (66) | V skladu z osnovno uredbo mora taka nadaljnja znatna rast uvoza obstajati poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v obdobju preiskave. Ocena te zadeve torej temelji na reprezentativnem obdobju med začetkom preiskave in začasnimi ukrepi ter na obdobju preiskave. Trditev združenja CISA še podkrepi ugotovitev, da je v obdobju od maja do septembra 2015 obstajala nadaljnja znatna rast uvoza, ker je bila kljub zakasnitvi zaradi tekočih pogodb v zgoraj navedenem obdobju še vedno ugotovljena nadaljnja znatna rast uvoza. Trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(66)

V skladu z osnovno uredbo mora taka nadaljnja znatna rast uvoza obstajati poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v obdobju preiskave. Ocena te zadeve torej temelji na reprezentativnem obdobju med začetkom preiskave in začasnimi ukrepi ter na obdobju preiskave. Trditev združenja CISA še podkrepi ugotovitev, da je v obdobju od maja do septembra 2015 obstajala nadaljnja znatna rast uvoza, ker je bila kljub zakasnitvi zaradi tekočih pogodb v zgoraj navedenem obdobju še vedno ugotovljena nadaljnja znatna rast uvoza. Trditev se zato zavrne.

| (67) | Več zainteresiranih strani je tudi navedlo, da hladno valjani ploščati izdelki iz jekla niso izdelek, katerega zaloge se kopičijo, ampak izdelek, ki se proizvaja po naročilu. |
| --- | --- |

(67)

Več zainteresiranih strani je tudi navedlo, da hladno valjani ploščati izdelki iz jekla niso izdelek, katerega zaloge se kopičijo, ampak izdelek, ki se proizvaja po naročilu.

| (68) | Dejansko se zadevni izdelek se zaradi svojih lastnosti običajno ne skladišči daljše obdobje. Na primer, nekatere vremenske razmere bi lahko škodovale kakovosti izdelka. Vendar Komisija ni prejela dokazov zoper ugotovitev, da je v tej zadevi po začetku postopka dejansko prišlo do kopičenja zalog. Treba je poudariti, da kopičenje zalog pogosto ni običajna praksa in da se zgodi, kadar na trgu obstajajo posebne okoliščine in/ali pričakovanja, na primer glede prihodnjih cen obravnavanega izdelka. Dejstvo, da se izdelek običajno ne skladišči, ne pomeni, da ne more priti do kopičenja zalog, ko nastanejo take okoliščine in pričakovanja. Na podlagi številk, ki so jih predložili nepovezani in povezani uvozniki in/ali uporabniki po uvedbi začasnih ukrepov, je bilo ugotovljeno, da so bile zaloge ob koncu leta 2015 za 22 % večje kot ob koncu leta 2014. Zato se ob neobstoju dokazov zoper ugotovitev, da je lahko nadaljnja znatna rast uvoza znak kopičenja zalog, ta trditev zavrne. |
| --- | --- |

(68)

Dejansko se zadevni izdelek se zaradi svojih lastnosti običajno ne skladišči daljše obdobje. Na primer, nekatere vremenske razmere bi lahko škodovale kakovosti izdelka. Vendar Komisija ni prejela dokazov zoper ugotovitev, da je v tej zadevi po začetku postopka dejansko prišlo do kopičenja zalog. Treba je poudariti, da kopičenje zalog pogosto ni običajna praksa in da se zgodi, kadar na trgu obstajajo posebne okoliščine in/ali pričakovanja, na primer glede prihodnjih cen obravnavanega izdelka. Dejstvo, da se izdelek običajno ne skladišči, ne pomeni, da ne more priti do kopičenja zalog, ko nastanejo take okoliščine in pričakovanja. Na podlagi številk, ki so jih predložili nepovezani in povezani uvozniki in/ali uporabniki po uvedbi začasnih ukrepov, je bilo ugotovljeno, da so bile zaloge ob koncu leta 2015 za 22 % večje kot ob koncu leta 2014. Zato se ob neobstoju dokazov zoper ugotovitev, da je lahko nadaljnja znatna rast uvoza znak kopičenja zalog, ta trditev zavrne.

običajno

| (69) | Zainteresirane strani so v svojem odgovoru na razkritje ponovile, da se zadevni izdelek običajno ne skladišči, ampak se nabavlja po naročilu. Prvič, hladno valjani ploščati izdelki iz jekla se ne proizvajajo izključno po naročilu in tudi za tiste vrste, ki se večinoma proizvajajo po naročilu, to uvoznikom in/ali uporabnikom, ki predvidevajo prihodnja zvišanja cen, ne preprečuje nakupa večjih količin za kopičenje zalog. Poleg tega je začetek te preiskave vplival na uvozno obnašanje, pri čemer se je, glede na dokaze, kopičenje zalog izdelkov standardne kakovosti, ki se običajno uvažajo, precej povečalo. Opozoriti je treba tudi, da je uvoz 22 uvoznikov in/ali uporabnikov, ki so predložili informacije o uvozu v obdobju po začetku preiskave, predstavljal le 46 % celotnega uvoza iz zadevnih držav. Ob upoštevanju dejstva, da uvozniki in/ali uporabniki, ki predstavljajo več kot polovico uvoza, Komisiji niso predložili zahtevanih informacij, in glede na velike količine uvoza v Unijo v mesecih po začetku preiskave, lahko Komisija na podlagi zadostnih sprejemljivih dokazov sklene, da so se dejansko kopičile znatne zaloge ter da so pridobljene in uporabljene informacije pripeljale do precej previdne ocene stopnje kopičenja zalog. |
| --- | --- |

(69)

Zainteresirane strani so v svojem odgovoru na razkritje ponovile, da se zadevni izdelek običajno ne skladišči, ampak se nabavlja po naročilu. Prvič, hladno valjani ploščati izdelki iz jekla se ne proizvajajo izključno po naročilu in tudi za tiste vrste, ki se večinoma proizvajajo po naročilu, to uvoznikom in/ali uporabnikom, ki predvidevajo prihodnja zvišanja cen, ne preprečuje nakupa večjih količin za kopičenje zalog. Poleg tega je začetek te preiskave vplival na uvozno obnašanje, pri čemer se je, glede na dokaze, kopičenje zalog izdelkov standardne kakovosti, ki se običajno uvažajo, precej povečalo. Opozoriti je treba tudi, da je uvoz 22 uvoznikov in/ali uporabnikov, ki so predložili informacije o uvozu v obdobju po začetku preiskave, predstavljal le 46 % celotnega uvoza iz zadevnih držav. Ob upoštevanju dejstva, da uvozniki in/ali uporabniki, ki predstavljajo več kot polovico uvoza, Komisiji niso predložili zahtevanih informacij, in glede na velike količine uvoza v Unijo v mesecih po začetku preiskave, lahko Komisija na podlagi zadostnih sprejemljivih dokazov sklene, da so se dejansko kopičile znatne zaloge ter da so pridobljene in uporabljene informacije pripeljale do precej previdne ocene stopnje kopičenja zalog.

| (70) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je po obdobju preiskave obstajala znatna rast uvoza. |
| --- | --- |

(70)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je po obdobju preiskave obstajala znatna rast uvoza.

| (71) | Zainteresirane strani so v svojem odgovoru na razkritje trdile, da je obstajala dobro uveljavljena praksa Komisije za primerjavo uvoza v obdobju preiskave z uvozom v obdobju registracije, kar bi pomenilo, da se uvoz ni povečal. Iste strani so navedle, da Komisija ni navedla razlogov za to domnevno spremembo prakse. |
| --- | --- |

(71)

Zainteresirane strani so v svojem odgovoru na razkritje trdile, da je obstajala dobro uveljavljena praksa Komisije za primerjavo uvoza v obdobju preiskave z uvozom v obdobju registracije, kar bi pomenilo, da se uvoz ni povečal. Iste strani so navedle, da Komisija ni navedla razlogov za to domnevno spremembo prakse.

| (72) | Prvič, Komisija ugotavlja, da to ni vezano na preteklo prakso (če bi taka praksa obstajala, čeprav ni, glej naslednjo uvodno izjavo), ampak samo na objektivne norme pogodb in sekundarnega prava. V vsakem primeru lahko Komisija kadar koli, na primer zaradi posebnih okoliščin, nastalih pri preiskavi, ustrezno izpopolni ali nadalje razvije analizo, če za to navede zadostne razloge. Komisija je v dokumentu o splošnem razkritju navedla obširne ekonomske, pravne in politične razloge, na katerih temelji pristop, uporabljen v zadevnem primeru (glej uvodne izjave 11 do 32). |
| --- | --- |

(72)

Prvič, Komisija ugotavlja, da to ni vezano na preteklo prakso (če bi taka praksa obstajala, čeprav ni, glej naslednjo uvodno izjavo), ampak samo na objektivne norme pogodb in sekundarnega prava. V vsakem primeru lahko Komisija kadar koli, na primer zaradi posebnih okoliščin, nastalih pri preiskavi, ustrezno izpopolni ali nadalje razvije analizo, če za to navede zadostne razloge. Komisija je v dokumentu o splošnem razkritju navedla obširne ekonomske, pravne in politične razloge, na katerih temelji pristop, uporabljen v zadevnem primeru (glej uvodne izjave 11 do 32).

| (73) | Drugič, uvoznik bi se lahko v vsakem primeru skliceval le na dve prejšnji zadevi (v zvezi s sončnimi paneli in hladno valjanimi ploščatimi izdelki iz nerjavnega jekla) kot domnevna dokaza take prakse, vendar se v nobeni od teh zadev dajatve niso obračunale retroaktivno. V teh okoliščinah se zato to ne more šteti za dobro uveljavljeno prakso. Poleg tega je Komisija v nasprotju s trditvami zainteresiranih strank iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1429 (9) analizirala obdobja po začetku preiskave, ko je ocenjevala, ali bi bilo treba protidampinško dajatev obračunati retroaktivno. Prav tako v teh zadevah vse okoliščine niso bile primerljive z okoliščinami zadevnega primera. Na primer, čeprav je bil obseg uvoza v obdobju registracije glede na mesečno povprečje manjši kot v predhodnem obdobju po začetku preiskave, je bil v absolutnem smislu v zadevnem primeru še vedno zelo velik. Ob upoštevanju, da je to prvi primer, v katerem je Komisija sklenila, da bi bilo treba glede na dejstva obravnavanega primera dajatve obračunati retroaktivno, so se v tej preiskavi strogo upoštevala načela iz uvodnih izjav 11 do 32. Zato Komisija ni analizirala le obsega uvoza v obdobju registracije, ampak je upoštevala tudi uvoz v obdobju med začetkom preiskave in registracijo. To je v skladu z določbami člena 10(4)(d) osnovne uredbe, ki, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 21 do 25, pooblaščajo Komisijo, da analizira obdobje po obdobju preiskave, ki v skladu z našo prakso traja od začetka preiskave do trenutka, ko se registracija preneha uporabljati. Obdobje analize, ki je tako določeno ob polnem upoštevanju prava, omogoča celovito oceno povečanja uvoza in njegovega posledičnega vpliva ter njegove sposobnosti ogrožanja popravljalnih učinkov ukrepov. |
| --- | --- |

(73)

Drugič, uvoznik bi se lahko v vsakem primeru skliceval le na dve prejšnji zadevi (v zvezi s sončnimi paneli in hladno valjanimi ploščatimi izdelki iz nerjavnega jekla) kot domnevna dokaza take prakse, vendar se v nobeni od teh zadev dajatve niso obračunale retroaktivno. V teh okoliščinah se zato to ne more šteti za dobro uveljavljeno prakso. Poleg tega je Komisija v nasprotju s trditvami zainteresiranih strank iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1429 (9) analizirala obdobja po začetku preiskave, ko je ocenjevala, ali bi bilo treba protidampinško dajatev obračunati retroaktivno. Prav tako v teh zadevah vse okoliščine niso bile primerljive z okoliščinami zadevnega primera. Na primer, čeprav je bil obseg uvoza v obdobju registracije glede na mesečno povprečje manjši kot v predhodnem obdobju po začetku preiskave, je bil v absolutnem smislu v zadevnem primeru še vedno zelo velik. Ob upoštevanju, da je to prvi primer, v katerem je Komisija sklenila, da bi bilo treba glede na dejstva obravnavanega primera dajatve obračunati retroaktivno, so se v tej preiskavi strogo upoštevala načela iz uvodnih izjav 11 do 32. Zato Komisija ni analizirala le obsega uvoza v obdobju registracije, ampak je upoštevala tudi uvoz v obdobju med začetkom preiskave in registracijo. To je v skladu z določbami člena 10(4)(d) osnovne uredbe, ki, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 21 do 25, pooblaščajo Komisijo, da analizira obdobje po obdobju preiskave, ki v skladu z našo prakso traja od začetka preiskave do trenutka, ko se registracija preneha uporabljati. Obdobje analize, ki je tako določeno ob polnem upoštevanju prava, omogoča celovito oceno povečanja uvoza in njegovega posledičnega vpliva ter njegove sposobnosti ogrožanja popravljalnih učinkov ukrepov.

sončnimi paneli

hladno valjanimi ploščatimi izdelki iz nerjavnega jekla

9

| (74) | Ruski proizvajalci izvozniki in Ministrstvo za gospodarski razvoj Ruske federacije so v svojem odgovoru na razkritje izpodbijali pristop Komisije glede kumulativne ocene (ki je zajemala kitajski in ruski uvoz), da bi se izpolnile zahteve iz člena 10(4) osnovne uredbe. Vendar osnovna uredba ne prepoveduje kumulativne razlage člena 10(4) in v tem primeru so očitno izpolnjeni pogoji za kumulacijo. Poleg tega je bila, kjer je bilo to ustrezno, izvedena ločena analiza ruskega in kitajskega uvoza, na podlagi katere je bilo ugotovljeno, da je obstajala nadaljnja znatna rast uvoza (glej uvodno izjavo 50), vendar ni pokazala, da je bil za Rusko federacijo potreben drugačen pristop. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(74)

Ruski proizvajalci izvozniki in Ministrstvo za gospodarski razvoj Ruske federacije so v svojem odgovoru na razkritje izpodbijali pristop Komisije glede kumulativne ocene (ki je zajemala kitajski in ruski uvoz), da bi se izpolnile zahteve iz člena 10(4) osnovne uredbe. Vendar osnovna uredba ne prepoveduje kumulativne razlage člena 10(4) in v tem primeru so očitno izpolnjeni pogoji za kumulacijo. Poleg tega je bila, kjer je bilo to ustrezno, izvedena ločena analiza ruskega in kitajskega uvoza, na podlagi katere je bilo ugotovljeno, da je obstajala nadaljnja znatna rast uvoza (glej uvodno izjavo 50), vendar ni pokazala, da je bil za Rusko federacijo potreben drugačen pristop. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

2.2.2   Ogrozitev popravljalnega učinka dokončne protidampinške dajatve

Ogrozitev popravljalnega učinka dokončne protidampinške dajatve

2.2.2.1   Količine in tržni deleži

| (75) | Da bi se ocenil vpliv znatne rasti uvoza na popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve, so bili združenju Eurofer in petim vzorčenim proizvajalcem Unije poslani vprašalniki o prodaji po obdobju preiskave. Obdobje, za katero so se zahtevali podatki iz časa po obdobju preiskave, je bilo od aprila 2015 do januarja 2016 (ob pošiljanju vprašalnika za obdobje po obdobju preiskave je bilo to najbližje preteklo obdobje). |
| --- | --- |

(75)

Da bi se ocenil vpliv znatne rasti uvoza na popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve, so bili združenju Eurofer in petim vzorčenim proizvajalcem Unije poslani vprašalniki o prodaji po obdobju preiskave. Obdobje, za katero so se zahtevali podatki iz časa po obdobju preiskave, je bilo od aprila 2015 do januarja 2016 (ob pošiljanju vprašalnika za obdobje po obdobju preiskave je bilo to najbližje preteklo obdobje).

| (76) | Tako prejete informacije kažejo, da se je v navedenem obdobju potrošnja Unije na prostem trgu povečala za 14 %, medtem ko je obseg prodaje, ki so ga dosegli proizvajalci Unije, ostal razmeroma stabilen z le majhnim 3-odstotnim povečanjem. Posledično se je tržni delež industrije Unije nadalje zmanjšal za 7 odstotnih točk (z 71 % na 64 %). To je jasen znak nadaljnje škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(76)

Tako prejete informacije kažejo, da se je v navedenem obdobju potrošnja Unije na prostem trgu povečala za 14 %, medtem ko je obseg prodaje, ki so ga dosegli proizvajalci Unije, ostal razmeroma stabilen z le majhnim 3-odstotnim povečanjem. Posledično se je tržni delež industrije Unije nadalje zmanjšal za 7 odstotnih točk (z 71 % na 64 %). To je jasen znak nadaljnje škode za industrijo Unije.

| (77) | Kar zadeva obseg, je treba jasno navesti, da je bil uvoz v obdobju registracije vključen v oceno „nadaljnjega povečanja uvoza“ in da se je, obravnavan ločeno, v obdobju registracije zmanjšal v primerjavi z ravnmi pred registracijo, vendar je bil njegov obseg še vedno znaten. |
| --- | --- |

(77)

Kar zadeva obseg, je treba jasno navesti, da je bil uvoz v obdobju registracije vključen v oceno „nadaljnjega povečanja uvoza“ in da se je, obravnavan ločeno, v obdobju registracije zmanjšal v primerjavi z ravnmi pred registracijo, vendar je bil njegov obseg še vedno znaten.

| (78) | Več strani je trdilo, da je bilo to zmanjšanje uvoza v obdobju registracije dokaz, da je bil ukrep obvezne registracije uspešen. Vendar znaten obseg uvoza v obdobju registracije (približno 165 000 ton) jasno kaže, da ukrep obvezne registracije ni odvrnil uvoznikov in/ali uporabnikov ter da je, kot je pojasnjeno v nadaljevanju, potrebna retroaktivna uvedba dajatev, da se ne ogrozijo popravljalni učinki ukrepov. |
| --- | --- |

(78)

Več strani je trdilo, da je bilo to zmanjšanje uvoza v obdobju registracije dokaz, da je bil ukrep obvezne registracije uspešen. Vendar znaten obseg uvoza v obdobju registracije (približno 165 000 ton) jasno kaže, da ukrep obvezne registracije ni odvrnil uvoznikov in/ali uporabnikov ter da je, kot je pojasnjeno v nadaljevanju, potrebna retroaktivna uvedba dajatev, da se ne ogrozijo popravljalni učinki ukrepov.

2.2.2.2   Cene in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (79) | Pri primerjavi povprečne mesečne uvozne cene na podlagi Eurostatovih podatkov je ugotovljeno, da so se v 11 mesecih po obdobju preiskave povprečne mesečne cene uvoza iz LRK in Rusije znižale za 13 % oziroma 12 % v primerjavi s povprečnimi mesečnimi uvoznimi cenami v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(79)

Pri primerjavi povprečne mesečne uvozne cene na podlagi Eurostatovih podatkov je ugotovljeno, da so se v 11 mesecih po obdobju preiskave povprečne mesečne cene uvoza iz LRK in Rusije znižale za 13 % oziroma 12 % v primerjavi s povprečnimi mesečnimi uvoznimi cenami v obdobju preiskave.

| (80) | Res je, da so se v istem obdobju znižale tudi cene surovin. Vendar opravljena analiza kaže, da znižanje cen surovin ni moglo upravičevati več kot 4-odstotnega znižanja prodajnih cen. Dejstvo, da te bistveno nižje uvozne cene ogrožajo popravljalni učinek protidampinške dajatve, je ponazorjeno s splošno primerjavo povprečne cene uvoza iz zadevnih držav s povprečno prodajno ceno iz industrije Unije v obdobju preiskave in v obdobju po njem. Navedena primerjava privede do 7-odstotnega nelojalnega znižanja prodajnih cen v obdobju preiskave, medtem ko se je po navedenem obdobju ta stopnja zvišala na 14 %. |
| --- | --- |

(80)

Res je, da so se v istem obdobju znižale tudi cene surovin. Vendar opravljena analiza kaže, da znižanje cen surovin ni moglo upravičevati več kot 4-odstotnega znižanja prodajnih cen. Dejstvo, da te bistveno nižje uvozne cene ogrožajo popravljalni učinek protidampinške dajatve, je ponazorjeno s splošno primerjavo povprečne cene uvoza iz zadevnih držav s povprečno prodajno ceno iz industrije Unije v obdobju preiskave in v obdobju po njem. Navedena primerjava privede do 7-odstotnega nelojalnega znižanja prodajnih cen v obdobju preiskave, medtem ko se je po navedenem obdobju ta stopnja zvišala na 14 %.

| (81) | Poleg tega so se uvozne cene v obdobju registracije še naprej zniževale bolj kot cene proizvajalcev Unije. Povprečna uvozna cena v zadevnem obdobju (10) je bila 408 EUR za Kitajsko (19 % nižja od povprečne uvozne cene v obdobju preiskave in 6 % nižja od povprečne uvozne cene v obdobju od začetka preiskave do registracije (11)) in 371 EUR za Rusijo (24 % nižja od povprečne uvozne cene v obdobju preiskave in 15 % nižja od povprečne uvozne cene v obdobju od začetka preiskave do registracije). Za obe državi skupaj je bila povprečna uvozna cena v obdobju registracije 386 EUR (22 % nižja od povprečne uvozne cene v obdobju preiskave in 11 % nižja od povprečne uvozne cene v obdobju od začetka preiskave do registracije). Zato se je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju registracije v povprečju še dodatno povečalo za približno 20 %. |
| --- | --- |

(81)

Poleg tega so se uvozne cene v obdobju registracije še naprej zniževale bolj kot cene proizvajalcev Unije. Povprečna uvozna cena v zadevnem obdobju (10) je bila 408 EUR za Kitajsko (19 % nižja od povprečne uvozne cene v obdobju preiskave in 6 % nižja od povprečne uvozne cene v obdobju od začetka preiskave do registracije (11)) in 371 EUR za Rusijo (24 % nižja od povprečne uvozne cene v obdobju preiskave in 15 % nižja od povprečne uvozne cene v obdobju od začetka preiskave do registracije). Za obe državi skupaj je bila povprečna uvozna cena v obdobju registracije 386 EUR (22 % nižja od povprečne uvozne cene v obdobju preiskave in 11 % nižja od povprečne uvozne cene v obdobju od začetka preiskave do registracije). Zato se je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju registracije v povprečju še dodatno povečalo za približno 20 %.

10

11

| (82) | Komisija glede na navedeno ugotavlja, da bo nadaljnja znatna rast uvoza zaradi svoje časovne opredeljenosti in obsega ter nadaljnjih znižanj povprečnih cen verjetno resno ogrozila popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(82)

Komisija glede na navedeno ugotavlja, da bo nadaljnja znatna rast uvoza zaradi svoje časovne opredeljenosti in obsega ter nadaljnjih znižanj povprečnih cen verjetno resno ogrozila popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve.

2.2.2.3   Kopičenje zalog

| (83) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 52, je Komisija našla dokaze o kopičenju zalog po začetku preiskave. Ker je verjetno, da bodo izdelki, katerih zaloge se kopičijo, navsezadnje vstopili na trg Unije, Komisija meni, da je tako kopičenje zalog dodaten znak, da bo uvoz, ki se opravi celo po registraciji, ogrozil popravljalni učinek dajatev. |
| --- | --- |

(83)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 52, je Komisija našla dokaze o kopičenju zalog po začetku preiskave. Ker je verjetno, da bodo izdelki, katerih zaloge se kopičijo, navsezadnje vstopili na trg Unije, Komisija meni, da je tako kopičenje zalog dodaten znak, da bo uvoz, ki se opravi celo po registraciji, ogrozil popravljalni učinek dajatev.

| (84) | Nekatere zainteresirane strani so izpodbijale trditev glede kopičenja zalog, pri čemer so trdile, da ugotovitev kopičenja zalog ni bila podprta z dokazi. Vendar je jasno, da se je uvoz po obdobju preiskave znatno povečal v primerjavi s stopnjami pred začetkom preiskave in da so sodelujoči uvozniki in/ali uporabniki poročali o povečanju zalog. Poleg tega je za trg hladno valjanega jekla značilen uvoz s strani trgovcev in tudi končnih uporabnikov. Kljub dejstvu, da so se cene v mesecih po začetku te preiskave zniževale, se je trgovce in uporabnike spodbujalo k povečanju njihovega povprečnega mesečnega obsega uvoza in ravni zalog, kar so tudi storili. Zato je očitno, da je prišlo do kopičenja zalog. |
| --- | --- |

(84)

Nekatere zainteresirane strani so izpodbijale trditev glede kopičenja zalog, pri čemer so trdile, da ugotovitev kopičenja zalog ni bila podprta z dokazi. Vendar je jasno, da se je uvoz po obdobju preiskave znatno povečal v primerjavi s stopnjami pred začetkom preiskave in da so sodelujoči uvozniki in/ali uporabniki poročali o povečanju zalog. Poleg tega je za trg hladno valjanega jekla značilen uvoz s strani trgovcev in tudi končnih uporabnikov. Kljub dejstvu, da so se cene v mesecih po začetku te preiskave zniževale, se je trgovce in uporabnike spodbujalo k povečanju njihovega povprečnega mesečnega obsega uvoza in ravni zalog, kar so tudi storili. Zato je očitno, da je prišlo do kopičenja zalog.

| (85) | Ena skupina uvoznikov je trdila, da je zagotovila dokaze, da je raven njenih zalog izkazovala padajoči trend in da njena nabava v obdobju po začetku preiskave ni bila namenjena kopičenju zalog. Ista zainteresirana stran je trdila, da obdobja za primerjavo ravni zaloge niso bila ustrezna, saj so bile zaloge ob koncu leta 2014 izjemno majhne zaradi nepripravljenosti bank za financiranje zalog. Na koncu je trdila, da Komisija ni dokazala, da je zadevno blago še vedno na zalogi, in navedla, da je pričakovala, da se bo material, kupljen v obdobju registracije, prodal pred uvedbo začasnih ukrepov. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da ocena glede ravni zaloge lahko kaže posamezne razlike med družbami, ki uvažajo zadevni izdelek. Vendar ocena Komisije ni omejena na posamezne družbe, informacije v spisu, vključno z informacijami te skupine uvoznikov, pa kažejo, da je bilo povečanje 22-odstotno. Poleg tega je treba opozoriti, da za to trditev niso bili predloženi nobeni dokazi, kar zadeva banke ali količine zalog. Tudi če bi bila trditev glede razpoložljivosti finančnih sredstev resnična, se Komisija sprašuje, kako bi lahko uvozniki financirali znatno povečanje uvoza po začetku preiskave brez razpoložljivih finančnih sredstev. Na podlagi navedenega je bilo treba te trditve zavrniti. |
| --- | --- |

(85)

Ena skupina uvoznikov je trdila, da je zagotovila dokaze, da je raven njenih zalog izkazovala padajoči trend in da njena nabava v obdobju po začetku preiskave ni bila namenjena kopičenju zalog. Ista zainteresirana stran je trdila, da obdobja za primerjavo ravni zaloge niso bila ustrezna, saj so bile zaloge ob koncu leta 2014 izjemno majhne zaradi nepripravljenosti bank za financiranje zalog. Na koncu je trdila, da Komisija ni dokazala, da je zadevno blago še vedno na zalogi, in navedla, da je pričakovala, da se bo material, kupljen v obdobju registracije, prodal pred uvedbo začasnih ukrepov. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da ocena glede ravni zaloge lahko kaže posamezne razlike med družbami, ki uvažajo zadevni izdelek. Vendar ocena Komisije ni omejena na posamezne družbe, informacije v spisu, vključno z informacijami te skupine uvoznikov, pa kažejo, da je bilo povečanje 22-odstotno. Poleg tega je treba opozoriti, da za to trditev niso bili predloženi nobeni dokazi, kar zadeva banke ali količine zalog. Tudi če bi bila trditev glede razpoložljivosti finančnih sredstev resnična, se Komisija sprašuje, kako bi lahko uvozniki financirali znatno povečanje uvoza po začetku preiskave brez razpoložljivih finančnih sredstev. Na podlagi navedenega je bilo treba te trditve zavrniti.

2.2.2.4   Sklep

| (86) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je znatna rast uvoza po obdobju preiskave resno ogrozila popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(86)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je znatna rast uvoza po obdobju preiskave resno ogrozila popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve.

2.3   Druge pripombe

Druge pripombe

| (87) | Več ruskih proizvajalcev izvoznikov je trdilo, da člen 10(4) osnovne uredbe ne podpira kumulativne ocene, kar zadeva pogoje, ki so določeni v navedenem členu. Trdili so tudi, da po njihovem mnenju pogoji za retroaktivno uvedbo protidampinških dajatev niso izpolnjeni, kar zadeva uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla iz Rusije. Brez sklicevanja na kumulativno oceno v členu 10(4) osnovne uredbe Komisija ne bi imela pravne podlage za retroaktivno uporabo dokončnih protidampinških dajatev za uvoz iz Rusije. V zvezi s tem je bilo omenjeno tudi temeljno načelo nediskriminacije. |
| --- | --- |

(87)

Več ruskih proizvajalcev izvoznikov je trdilo, da člen 10(4) osnovne uredbe ne podpira kumulativne ocene, kar zadeva pogoje, ki so določeni v navedenem členu. Trdili so tudi, da po njihovem mnenju pogoji za retroaktivno uvedbo protidampinških dajatev niso izpolnjeni, kar zadeva uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla iz Rusije. Brez sklicevanja na kumulativno oceno v členu 10(4) osnovne uredbe Komisija ne bi imela pravne podlage za retroaktivno uporabo dokončnih protidampinških dajatev za uvoz iz Rusije. V zvezi s tem je bilo omenjeno tudi temeljno načelo nediskriminacije.

| (88) | Ponoviti je treba, da se Komisija ne strinja s trditvijo, da pogoji, kot so določeni v členu 10(4), niso izpolnjeni. V tem primeru je treba poudariti, da so pogoji iz člena 10(4) izpolnjeni za obe državi pri kumulativni oceni zadevnih držav in tudi pri njuni individualni oceni. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(88)

Ponoviti je treba, da se Komisija ne strinja s trditvijo, da pogoji, kot so določeni v členu 10(4), niso izpolnjeni. V tem primeru je treba poudariti, da so pogoji iz člena 10(4) izpolnjeni za obe državi pri kumulativni oceni zadevnih držav in tudi pri njuni individualni oceni. Ta trditev se zato zavrne.

| (89) | Različne zainteresirane strani so trdile, da so se zaradi registracije uvozniki in/ali uporabniki znašli v položaju pravne negotovosti in da je to škodljivo vplivalo na njihovo poslovanje. Nadalje so trdile, da bo retroaktivna uvedba protidampinških dajatev na registrirani uvoz še poslabšala škodljivi učinek na uvoznike in/ali uporabnike v Uniji, ki so se razumno zanašali na svoje dobavitelje ob predpostavki, da niso vključeni v damping. Trdile so tudi, da bodo retroaktivni ukrepi prizadeli uvoznike in/ali uporabnike, kar zadeva uvoz, povezan s pogodbami, sklenjenimi pred začetkom postopka. |
| --- | --- |

(89)

Različne zainteresirane strani so trdile, da so se zaradi registracije uvozniki in/ali uporabniki znašli v položaju pravne negotovosti in da je to škodljivo vplivalo na njihovo poslovanje. Nadalje so trdile, da bo retroaktivna uvedba protidampinških dajatev na registrirani uvoz še poslabšala škodljivi učinek na uvoznike in/ali uporabnike v Uniji, ki so se razumno zanašali na svoje dobavitelje ob predpostavki, da niso vključeni v damping. Trdile so tudi, da bodo retroaktivni ukrepi prizadeli uvoznike in/ali uporabnike, kar zadeva uvoz, povezan s pogodbami, sklenjenimi pred začetkom postopka.

| (90) | Komisija v zvezi s tem navaja, prvič, da je pravica preiskovalnega organa, da registrira uvoz, ko so izpolnjeni nekateri pogoji, določena v osnovni uredbi, na podlagi katere se je ta preiskava začela, in da registracijo izvede le v izjemnih primerih, saj pravne pogoje, določene v členu 14(5) osnovne uredbe, razlaga strogo. Kot je že bilo pojasnjeno, Komisija meni, da so bili v tej zadevi pogoji za registracijo očitno izpolnjeni. Drugič, dejanska registracija je bila izvedena šele sedem mesecev po začetku te preiskave. Nanaša se torej na uvoz, ki je bil opravljen ob polnem poznavanju tekoče protidampinške preiskave in posledične možnosti uvedbe protidampinških dajatev. Poleg tega Komisija poudarja, da osnovna uredba in protidampinški sporazum STO dovoljujeta morebitno retroaktivno uporabo protidampinških ukrepov, če so izpolnjeni nekateri pogoji. |
| --- | --- |

(90)

Komisija v zvezi s tem navaja, prvič, da je pravica preiskovalnega organa, da registrira uvoz, ko so izpolnjeni nekateri pogoji, določena v osnovni uredbi, na podlagi katere se je ta preiskava začela, in da registracijo izvede le v izjemnih primerih, saj pravne pogoje, določene v členu 14(5) osnovne uredbe, razlaga strogo. Kot je že bilo pojasnjeno, Komisija meni, da so bili v tej zadevi pogoji za registracijo očitno izpolnjeni. Drugič, dejanska registracija je bila izvedena šele sedem mesecev po začetku te preiskave. Nanaša se torej na uvoz, ki je bil opravljen ob polnem poznavanju tekoče protidampinške preiskave in posledične možnosti uvedbe protidampinških dajatev. Poleg tega Komisija poudarja, da osnovna uredba in protidampinški sporazum STO dovoljujeta morebitno retroaktivno uporabo protidampinških ukrepov, če so izpolnjeni nekateri pogoji.

| (91) | Glede na navedeno Komisija ne zanika, da lahko registracija uvoza kot taka povzroči določeno pravno negotovost za zadevne uvoznike in/ali uporabnike, saj ne vodi samodejno do retroaktivnega pobiranja dokončnih dajatev, če sploh. Komisija niti ne zanika, da lahko, če se dajatve navsezadnje obračunajo retroaktivno na registrirani uvoz, to negativno vpliva na strani, ki so zadevno blago uvozile v dvomesečnem obdobju registracije, ki se je končalo z uvedbo začasnih dajatev. Vendar pa opozarja, da je namen registracije preprečiti ogrožanje popravljalnega učinka dajatev, do katerega bi na primer lahko prišlo z znatnim uvozom med registracijo, ki bi sledil znatnemu povečanju uvoza in kopičenju zalog, do katerih je prišlo že pred registracijo. Kadar registracija ostane neučinkovita, ker gospodarski subjekti ne upoštevajo opozorila v obliki registracije, je nujno retroaktivno uporabiti dajatve, da se tako zagotovi, da popravljalni učinek dajatev ni nadalje odložen zaradi uvoza, ki se izvaja po registraciji. Verjetno je, da bodo v zvezi s to zadevo številni uvozniki in/ali uporabniki, ki se zavedajo jasnega opozorila, da se lahko uvedejo retroaktivne dajatve, prenehali uvažati, medtem ko se bodo drugi odločili tvegati. Komisija je zato prepričana, da ni kršila načela pravne varnosti. |
| --- | --- |

(91)

Glede na navedeno Komisija ne zanika, da lahko registracija uvoza kot taka povzroči določeno pravno negotovost za zadevne uvoznike in/ali uporabnike, saj ne vodi samodejno do retroaktivnega pobiranja dokončnih dajatev, če sploh. Komisija niti ne zanika, da lahko, če se dajatve navsezadnje obračunajo retroaktivno na registrirani uvoz, to negativno vpliva na strani, ki so zadevno blago uvozile v dvomesečnem obdobju registracije, ki se je končalo z uvedbo začasnih dajatev. Vendar pa opozarja, da je namen registracije preprečiti ogrožanje popravljalnega učinka dajatev, do katerega bi na primer lahko prišlo z znatnim uvozom med registracijo, ki bi sledil znatnemu povečanju uvoza in kopičenju zalog, do katerih je prišlo že pred registracijo. Kadar registracija ostane neučinkovita, ker gospodarski subjekti ne upoštevajo opozorila v obliki registracije, je nujno retroaktivno uporabiti dajatve, da se tako zagotovi, da popravljalni učinek dajatev ni nadalje odložen zaradi uvoza, ki se izvaja po registraciji. Verjetno je, da bodo v zvezi s to zadevo številni uvozniki in/ali uporabniki, ki se zavedajo jasnega opozorila, da se lahko uvedejo retroaktivne dajatve, prenehali uvažati, medtem ko se bodo drugi odločili tvegati. Komisija je zato prepričana, da ni kršila načela pravne varnosti.

| (92) | Poleg tega lahko uvozniki v primeru prenehanja dampinga po registraciji zahtevajo povračilo plačanih dajatev. |
| --- | --- |

(92)

Poleg tega lahko uvozniki v primeru prenehanja dampinga po registraciji zahtevajo povračilo plačanih dajatev.

2.4   Sklep o retroaktivnem obračunu

Sklep o retroaktivnem obračunu

| (93) | V skladu s členom 10(4) osnovne uredbe se lahko protidampinške dajatve obračunajo retroaktivno, če je bil uvoz registriran v skladu s členom 14(5) in če je Komisija zadevnim uvoznikom dala priložnost, da predložijo pripombe v zvezi s tem, ali so merila iz člena 10(4) osnovne uredbe izpolnjena. |
| --- | --- |

(93)

V skladu s členom 10(4) osnovne uredbe se lahko protidampinške dajatve obračunajo retroaktivno, če je bil uvoz registriran v skladu s členom 14(5) in če je Komisija zadevnim uvoznikom dala priložnost, da predložijo pripombe v zvezi s tem, ali so merila iz člena 10(4) osnovne uredbe izpolnjena.

| (94) | Komisija po analizi predloženih pripomb ugotavlja, da so se uvozniki in/ali uporabniki zavedali ali bi se morali zavedati domnevnega dampinga in škode od objave obvestila o začetku 14. maja 2015. Poleg uvoza, ki je povzročil škodo v obdobju preiskave, so bile po začetku preiskave uvožene nadaljnje znatno večje količine zadevnega izdelka po še nižjih cenah kot v obdobju preiskave. Te velike količine zadevnega izdelka po nizkih cenah so že dodatno negativno vplivale na cene in tržni delež industrije Unije. Ker je obseg uvoza v povezavi z zgoraj opisanim oblikovanjem cen in razvojem tržnega deleža precejšen in obstaja poleg znatno povečanih zalog, bo uvoz, ki je bil opravljen po registraciji, verjetno resno ogrozil popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(94)

Komisija po analizi predloženih pripomb ugotavlja, da so se uvozniki in/ali uporabniki zavedali ali bi se morali zavedati domnevnega dampinga in škode od objave obvestila o začetku 14. maja 2015. Poleg uvoza, ki je povzročil škodo v obdobju preiskave, so bile po začetku preiskave uvožene nadaljnje znatno večje količine zadevnega izdelka po še nižjih cenah kot v obdobju preiskave. Te velike količine zadevnega izdelka po nizkih cenah so že dodatno negativno vplivale na cene in tržni delež industrije Unije. Ker je obseg uvoza v povezavi z zgoraj opisanim oblikovanjem cen in razvojem tržnega deleža precejšen in obstaja poleg znatno povečanih zalog, bo uvoz, ki je bil opravljen po registraciji, verjetno resno ogrozil popravljalni učinek dokončne protidampinške dajatve.

| (95) | Komisija na podlagi tega ugotavlja, da so pogoji, kot so določeni v členu 10(4) osnovne uredbe za retroaktivno uporabo dokončne protidampinške dajatve, izpolnjeni. Za zadevni izdelek, za katerega je bila z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2325 določena registracija, bi bilo torej treba obračunati dokončno protidampinško dajatev. |
| --- | --- |

(95)

Komisija na podlagi tega ugotavlja, da so pogoji, kot so določeni v členu 10(4) osnovne uredbe za retroaktivno uporabo dokončne protidampinške dajatve, izpolnjeni. Za zadevni izdelek, za katerega je bila z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2325 določena registracija, bi bilo torej treba obračunati dokončno protidampinško dajatev.

| (96) | V skladu s členom 10(3) osnovne uredbe bi bilo treba stopnjo dajatve, ki jo je treba pobrati retroaktivno, določiti na ravni začasnih dajatev, uvedenih na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2016/181, kolikor so nižje kot stopnja dokončnih dajatev, uvedenih na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2016/1328. |
| --- | --- |

(96)

V skladu s členom 10(3) osnovne uredbe bi bilo treba stopnjo dajatve, ki jo je treba pobrati retroaktivno, določiti na ravni začasnih dajatev, uvedenih na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2016/181, kolikor so nižje kot stopnja dokončnih dajatev, uvedenih na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2016/1328.

| (97) | Odbor, ustanovljen na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, ni predložil mnenja – |
| --- | --- |

(97)

Odbor, ustanovljen na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, ni predložil mnenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz ploščato valjanih izdelkov iz železa ali nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, razen nerjavnega jekla, vseh širin, hladno valjanih (hladno deformiranih), neplatiranih, neprevlečenih in neprekritih ter brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7209 15 00 (oznaka TARIC 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (oznaka TARIC 7209189990), ex 7209 25 00 (oznaka TARIC 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (oznake TARIC 7211238019, 7211238095 in 7211238099), ex 7211 29 00 (oznaki TARIC 7211290019 in 7211290099), 7225 50 80 in 7226 92 00, ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije, ki je bil registriran na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2325.

Iz opredelitve zadevnega izdelka so izključene naslednje vrste izdelkov:

| — | ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni in neprekriti, brez nadaljnje obdelave, v kolobarjih ali ne, vseh debelin, elektropločevine, |
| --- | --- |

—

ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni in neprekriti, brez nadaljnje obdelave, v kolobarjih ali ne, vseh debelin, elektropločevine,

| — | ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni in neprekriti, v kolobarjih, debeline manj kot 0,35 mm, žarjeni (znani kot „črna pločevina“), |
| --- | --- |

—

ploščato valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, vseh širin, hladno valjani (hladno deformirani), neplatirani, neprevlečeni in neprekriti, v kolobarjih, debeline manj kot 0,35 mm, žarjeni (znani kot „črna pločevina“),

| — | ploščato valjani izdelki iz drugega legiranega jekla, vseh širin, iz silicijevega jekla za elektropločevine in |
| --- | --- |

—

ploščato valjani izdelki iz drugega legiranega jekla, vseh širin, iz silicijevega jekla za elektropločevine in

| — | ploščato valjani izdelki iz legiranega jekla, hladno valjani (hladno deformirani), brez nadaljnje obdelave, iz hitroreznega jekla. |
| --- | --- |

—

ploščato valjani izdelki iz legiranega jekla, hladno valjani (hladno deformirani), brez nadaljnje obdelave, iz hitroreznega jekla.

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Država | Družba | Dokončna stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Angang Steel Company Limited, Anshan | 13,7 | C097 |
| Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin | 13,7 | C098 |
| Druge sodelujoče družbe iz Priloge | 14,5 | |
| Vse druge družbe | 16 | C999 |
| Rusija | Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk | 18,7 | C099 |
| PAO Severstal, Cherepovets | 25,4 | C100 |
| Vse druge družbe | 26,2 | C999 |

Država

Družba

Dokončna stopnja dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Angang Steel Company Limited, Anshan

13,7

C097

Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin

13,7

C098

Druge sodelujoče družbe iz Priloge

14,5

Vse druge družbe

16

C999

Rusija

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

18,7

C099

PAO Severstal, Cherepovets

25,4

C100

Vse druge družbe

26,2

C999

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. julija 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2325 z dne 11. decembra 2015 o obvezni registraciji uvoza nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije (UL L 328, 12.12.2015, str. 104).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/181 z dne 10. februarja 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije (UL L 37, 12.2.2016, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1328 z dne 29. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije (glej stran 1 tega Uradnega lista).

4

(5)  COM(2016) 155 final z dne 16. marca 2016.

5

(6)  Poročilo sveta, ZDA – vroče valjano jeklo, odstavek 7.166.

6

(7)  Registracija uvoza na podlagi člena 14(5) osnovne uredbe je še en pogoj za retroaktivni obračun dokončne dajatve.

7

(8)  Kot pri določitvi potrošnje Unije v začasni fazi (glej uvodno izjavo 99 Izvedbene uredbe (EU) 2016/181) se je za določitev obsega uvoza v celoti upošteval obseg uvoza oznak KN ex, ker zadevni izdelek večinoma spada v celotne oznake KN.

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1429 z dne 26. avgusta 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL L 224, 27.8.2015, str. 10).

9

(10)  Ker ni bilo na voljo natančnejših statističnih podatkov in za zagotovitev poštene primerjave z drugimi viri statističnih podatkov, so bili statistični podatki o uvozu za obdobje registracije ocenjeni na podlagi uvoza decembra 2015 in januarja 2016.

10

(11)  Ker ni bilo na voljo natančnejših statističnih podatkov in za zagotovitev poštene primerjave z drugimi statističnimi podatki, so bili statistični podatki o uvozu za obdobje od začetka preiskave do registracije ocenjeni na podlagi uvoza od junija do novembra 2015.

11

---

PRILOGA

Nevzorčeni sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki

| Država | Ime | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| LRK | Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang | C103 |
| LRK | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan | C104 |
| LRK | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai | C105 |
| LRK | Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing | C106 |
| LRK | BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi | C107 |
| LRK | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi | C108 |
| LRK | WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan | C109 |
| LRK | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan | C110 |
| LRK | Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin | C111 |
| LRK | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang | C112 |
| LRK | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City | C113 |

Država

Ime

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang

C103

LRK

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan

C104

LRK

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai

C105

LRK

Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing

C106

LRK

BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi

C107

LRK

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi

C108

LRK

WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan

C109

LRK

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan

C110

LRK

Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin

C111

LRK

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang

C112

LRK

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City

C113

---

| 4.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/43

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1330

z dne 2. avgusta 2016

o spremembi Uredbe (ES) št. 1235/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (1) ter zlasti člena 33(2) in (3) ter člena 38(d) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga III k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 (2) določa seznam tretjih držav, katerih sistemi pridelave in nadzorni ukrepi za ekološko pridelavo kmetijskih proizvodov so priznani kot enakovredni tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007. |
| --- | --- |

(1)

Priloga III k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 (2) določa seznam tretjih držav, katerih sistemi pridelave in nadzorni ukrepi za ekološko pridelavo kmetijskih proizvodov so priznani kot enakovredni tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007.

| (2) | Glede na informacije, ki jih je predložila Avstralija, se je spremenil internetni naslov izvajalca nadzora „Australian Certified Organic Pty. Ltd“. |
| --- | --- |

(2)

Glede na informacije, ki jih je predložila Avstralija, se je spremenil internetni naslov izvajalca nadzora „Australian Certified Organic Pty. Ltd“.

| (3) | Glede na informacije, ki jih je predložila Kanada, je bilo preklicano priznanje enemu izvajalcu nadzora. |
| --- | --- |

(3)

Glede na informacije, ki jih je predložila Kanada, je bilo preklicano priznanje enemu izvajalcu nadzora.

| (4) | Izvajalec nadzora „SGS India Pvt. Ltd“ je bil leta 2014 odstranjen s seznama za Indijo iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1235/2008, ker ni upošteval področja uporabe priznanja Indije, kar se tiče proizvodov, ki se lahko uvažajo. Na podlagi rezultatov, ki jih je Indija pridobila pri nadzoru tega izvajalca, se slednji lahko zdaj spet doda na seznam za Indijo iz Priloge III k navedeni Uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Izvajalec nadzora „SGS India Pvt. Ltd“ je bil leta 2014 odstranjen s seznama za Indijo iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1235/2008, ker ni upošteval področja uporabe priznanja Indije, kar se tiče proizvodov, ki se lahko uvažajo. Na podlagi rezultatov, ki jih je Indija pridobila pri nadzoru tega izvajalca, se slednji lahko zdaj spet doda na seznam za Indijo iz Priloge III k navedeni Uredbi.

| (5) | Komisija je prejela informacije o spremenjenem internetnem naslovu izvajalca nadzora „IMO Control Private Limited“ v Indiji. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je prejela informacije o spremenjenem internetnem naslovu izvajalca nadzora „IMO Control Private Limited“ v Indiji.

| (6) | Glede na informacije, ki so jih predložile Združene države, je bilo enemu izvajalcu nadzora preklicano priznanje in en izvajalec nadzora je bil dodan na seznam izvajalcev nadzora, ki jih priznavajo Združene države. |
| --- | --- |

(6)

Glede na informacije, ki so jih predložile Združene države, je bilo enemu izvajalcu nadzora preklicano priznanje in en izvajalec nadzora je bil dodan na seznam izvajalcev nadzora, ki jih priznavajo Združene države.

| (7) | Komisija je prejela informacije o spremenjenem internetnem naslovu izvajalca nadzora „AsureQuality Limited“ na Novi Zelandiji. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je prejela informacije o spremenjenem internetnem naslovu izvajalca nadzora „AsureQuality Limited“ na Novi Zelandiji.

| (8) | Zaradi administrativne napake je bil „Doalnara Organic Certificated Korea“ izbrisan iz Priloge III z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 2015/2345 (3). Ker to ni bil nikoli namen, bi ga bilo treba ponovno vnesti na seznam izvajalcev nadzora, ki jih priznava Republika Koreja. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi administrativne napake je bil „Doalnara Organic Certificated Korea“ izbrisan iz Priloge III z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 2015/2345 (3). Ker to ni bil nikoli namen, bi ga bilo treba ponovno vnesti na seznam izvajalcev nadzora, ki jih priznava Republika Koreja.

| (9) | Priloga IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 določa seznam izvajalcev nadzora in nadzornih organov, ki so pristojni za izvajanje nadzora in izdajanje potrdil v tretjih državah, za namen enakovrednosti. |
| --- | --- |

(9)

Priloga IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 določa seznam izvajalcev nadzora in nadzornih organov, ki so pristojni za izvajanje nadzora in izdajanje potrdil v tretjih državah, za namen enakovrednosti.

| (10) | Komisijo so o spremembi svojega naslova obvestili tudi „Egyptian Center of Organic Agriculture (ECOA)“, „Istituto Certificazione Etica e Ambientale“, „Letis SA“, „Oregon Tilth“ in „Organic Standard“. |
| --- | --- |

(10)

Komisijo so o spremembi svojega naslova obvestili tudi „Egyptian Center of Organic Agriculture (ECOA)“, „Istituto Certificazione Etica e Ambientale“, „Letis SA“, „Oregon Tilth“ in „Organic Standard“.

| (11) | Člen 33(3) Uredbe (ES) št. 834/2007 določa, da lahko Komisija za proizvode, ki niso uvoženi v skladu s členom 32 in niso uvoženi iz tretje države, ki je priznana v skladu s členom 33(2) navedene uredbe, prizna nadzorne organe in izvajalce nadzora, ki so pristojni za izvajanje nalog, za namen uvoza proizvodov z enakovrednimi jamstvi. Člen 10(2)(b) in (3) Uredbe (ES) št. 1235/2008 zato določa, da nadzorni organ ali izvajalec nadzora ne more biti priznan za proizvod s poreklom iz tretje države s seznama v Prilogi III k navedeni uredbi, ki spada v kategorijo proizvodov, za katero je navedena tretja država priznana. |
| --- | --- |

(11)

Člen 33(3) Uredbe (ES) št. 834/2007 določa, da lahko Komisija za proizvode, ki niso uvoženi v skladu s členom 32 in niso uvoženi iz tretje države, ki je priznana v skladu s členom 33(2) navedene uredbe, prizna nadzorne organe in izvajalce nadzora, ki so pristojni za izvajanje nalog, za namen uvoza proizvodov z enakovrednimi jamstvi. Člen 10(2)(b) in (3) Uredbe (ES) št. 1235/2008 zato določa, da nadzorni organ ali izvajalec nadzora ne more biti priznan za proizvod s poreklom iz tretje države s seznama v Prilogi III k navedeni uredbi, ki spada v kategorijo proizvodov, za katero je navedena tretja država priznana.

| (12) | Ker je Avstralija priznana tretja država v skladu s členom 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007 in je na seznamu za kategorijo proizvodov F v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1235/2008, se zdi, da navedene določbe v preteklosti niso bile ustrezno upoštevane pri priznanju „Australian Certified Organic“, ki je priznan v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 za proizvode s poreklom iz Avstralije, ki spadajo v kategorijo proizvodov F. To priznanje bi bilo zato treba preklicati. |
| --- | --- |

(12)

Ker je Avstralija priznana tretja država v skladu s členom 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007 in je na seznamu za kategorijo proizvodov F v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1235/2008, se zdi, da navedene določbe v preteklosti niso bile ustrezno upoštevane pri priznanju „Australian Certified Organic“, ki je priznan v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 za proizvode s poreklom iz Avstralije, ki spadajo v kategorijo proizvodov F. To priznanje bi bilo zato treba preklicati.

| (13) | „AsureQuality Limited“ je Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v vseh tretjih državah, za katere je bil priznan, in bi ga bilo treba črtati s seznama iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(13)

„AsureQuality Limited“ je Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v vseh tretjih državah, za katere je bil priznan, in bi ga bilo treba črtati s seznama iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008.

| (14) | Komisija je prejela in proučila zahtevek „Bio.inspecta AG“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Slonokoščeno obalo. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je prejela in proučila zahtevek „Bio.inspecta AG“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Slonokoščeno obalo.

| (15) | Komisija je prejela in proučila zahtevek izvajalca „CCPB Srl“ za spremembo specifikacij. Pregled prejetih informacij je privedel do ugotovitve, da je upravičeno razširiti področje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov D na vino. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je prejela in proučila zahtevek izvajalca „CCPB Srl“ za spremembo specifikacij. Pregled prejetih informacij je privedel do ugotovitve, da je upravičeno razširiti področje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov D na vino.

| (16) | Komisija je prejela in proučila zahtevek „Certisys“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Burundi, Kamerun, Ruando, Tanzanijo in Ugando. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je prejela in proučila zahtevek „Certisys“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Burundi, Kamerun, Ruando, Tanzanijo in Ugando.

| (17) | „Certisys“ je Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati svoje dejavnosti izdajanja potrdil v Vietnamu, in za to državo ne bi smel biti več naveden v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(17)

„Certisys“ je Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati svoje dejavnosti izdajanja potrdil v Vietnamu, in za to državo ne bi smel biti več naveden v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008.

| (18) | Komisija je prejela in proučila zahtevek „Control Union Certifications“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorije proizvodov B, C, D, E in F na Bangladeš, za kategoriji proizvodov A in D na Zelenortske otoke ter za kategorije A, C in D na Maldive. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je prejela in proučila zahtevek „Control Union Certifications“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorije proizvodov B, C, D, E in F na Bangladeš, za kategoriji proizvodov A in D na Zelenortske otoke ter za kategorije A, C in D na Maldive.

| (19) | Komisija je prejela in proučila zahtevek „Ecocert SA“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija sklenila, da je upravičeno razširiti geografsko področje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov A na Lihtenštajn, za kategoriji proizvodov A in D na Albanijo, Bahame, Belorusijo, Črno goro, Francosko Polinezijo, Gambijo, Jordanijo, Lesoto, Oman in zasedeno palestinsko ozemlje, za kategorije proizvodov A, D in E na Bangladeš, za kategorije proizvodov A, B in F na Čile, za kategorijo proizvodov B na Etiopijo, za kategoriji proizvodov B in E na Namibijo, za kategorijo proizvodov D na Bocvano ter za kategorijo proizvodov E na Združene arabske emirate in Zambijo. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je prejela in proučila zahtevek „Ecocert SA“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija sklenila, da je upravičeno razširiti geografsko področje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov A na Lihtenštajn, za kategoriji proizvodov A in D na Albanijo, Bahame, Belorusijo, Črno goro, Francosko Polinezijo, Gambijo, Jordanijo, Lesoto, Oman in zasedeno palestinsko ozemlje, za kategorije proizvodov A, D in E na Bangladeš, za kategorije proizvodov A, B in F na Čile, za kategorijo proizvodov B na Etiopijo, za kategoriji proizvodov B in E na Namibijo, za kategorijo proizvodov D na Bocvano ter za kategorijo proizvodov E na Združene arabske emirate in Zambijo.

| (20) | Ecocert SA je prav tako obvestil Komisijo, da je prevzel več subjektov IMO group, vključno z IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști. Navedel je tudi, da sta se združila ta subjekt in podružnica Ecocert SA v Turčiji, tj. Ecocert Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști. Nastali subjekt, ki se imenuje ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști, bo prevzel dejavnosti IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști. Zato je primerno, da se IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști izbriše iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 in nadomesti z ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști, pri čemer se vnesejo spremembe naslova in internetnega naslova. |
| --- | --- |

(20)

Ecocert SA je prav tako obvestil Komisijo, da je prevzel več subjektov IMO group, vključno z IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști. Navedel je tudi, da sta se združila ta subjekt in podružnica Ecocert SA v Turčiji, tj. Ecocert Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști. Nastali subjekt, ki se imenuje ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști, bo prevzel dejavnosti IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști. Zato je primerno, da se IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști izbriše iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 in nadomesti z ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști, pri čemer se vnesejo spremembe naslova in internetnega naslova.

| (21) | „IBD Certifications Ltd.“ je Komisijo obvestil, da se je uradno registriral pod imenom „IBD Certificações Ltda.“. |
| --- | --- |

(21)

„IBD Certifications Ltd.“ je Komisijo obvestil, da se je uradno registriral pod imenom „IBD Certificações Ltda.“.

| (22) | Komisija je prejela in proučila zahtevek „IMO Control Latinoamérica Ltda.“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Brazilijo, Čile, Kubo, Trinidad in Tobago ter Urugvaj. Poleg tega je „IMO Control Latinoamérica Ltda.“ obvestil o spremembi imena podjetja v „IMOcert Latinoámerica Ltda.“ in o spremembi svojega internetnega naslova. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je prejela in proučila zahtevek „IMO Control Latinoamérica Ltda.“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Brazilijo, Čile, Kubo, Trinidad in Tobago ter Urugvaj. Poleg tega je „IMO Control Latinoamérica Ltda.“ obvestil o spremembi imena podjetja v „IMOcert Latinoámerica Ltda.“ in o spremembi svojega internetnega naslova.

| (23) | Komisija je prejela in proučila zahtevek „IMO Control Private Limited“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Laos, Maldive in Papuo Novo Gvinejo. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je prejela in proučila zahtevek „IMO Control Private Limited“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Laos, Maldive in Papuo Novo Gvinejo.

| (24) | „IMOswiss AG“ je Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v Ukrajini in zato ne bi smel biti več naveden za to državo v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(24)

„IMOswiss AG“ je Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v Ukrajini in zato ne bi smel biti več naveden za to državo v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008.

| (25) | „International Certification Services, Inc.“ je Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v vseh tretjih državah, za katere je bil priznan, in bi ga bilo treba črtati s seznama v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(25)

„International Certification Services, Inc.“ je Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v vseh tretjih državah, za katere je bil priznan, in bi ga bilo treba črtati s seznama v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008.

| (26) | Komisija je prejela in proučila zahtevek s strani „OneCert International PVT Ltd“ za spremembo njegovih specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Etiopijo, Mozambik, Šrilanko in Tanzanijo ter za kategorijo D na Singapur. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je prejela in proučila zahtevek s strani „OneCert International PVT Ltd“ za spremembo njegovih specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategoriji proizvodov A in D na Etiopijo, Mozambik, Šrilanko in Tanzanijo ter za kategorijo D na Singapur.

| (27) | Komisija je prejela in proučila zahtevek „Organización Internacional Agropecuaria“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov C na Čile. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je prejela in proučila zahtevek „Organización Internacional Agropecuaria“ za spremembo specifikacij. Na podlagi prejetih informacij je Komisija ugotovila, da je upravičeno razširiti geografsko območje uporabe priznanja za kategorijo proizvodov C na Čile.

| (28) | „Quality Assurance International“ je Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v Paragvaju, in za to državo ne bi smel biti več naveden v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(28)

„Quality Assurance International“ je Komisijo obvestil, da je prenehal opravljati dejavnosti izdajanja potrdil v Paragvaju, in za to državo ne bi smel biti več naveden v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008.

| (29) | V skladu s členom 12(1)(c) Uredbe (ES) št. 1235/2008 lahko Komisija ob upoštevanju prejetih informacij ali zaradi neprejema zahtevanih informacij v katerem koli trenutku spremeni specifikacije ali zadrži vpis izvajalca nadzora v Prilogo IV k navedeni uredbi. Na navedeni podlagi bi bilo treba spremeniti specifikacijo izvajalca nadzora, v zvezi s katerim je proučitev vseh prejetih informacij privedla do zaključka, da se ustrezne zahteve niso več upoštevale. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 12(1)(c) Uredbe (ES) št. 1235/2008 lahko Komisija ob upoštevanju prejetih informacij ali zaradi neprejema zahtevanih informacij v katerem koli trenutku spremeni specifikacije ali zadrži vpis izvajalca nadzora v Prilogo IV k navedeni uredbi. Na navedeni podlagi bi bilo treba spremeniti specifikacijo izvajalca nadzora, v zvezi s katerim je proučitev vseh prejetih informacij privedla do zaključka, da se ustrezne zahteve niso več upoštevale.

| (30) | Uganda Organic Certification, Ltd s seznama v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 je svoje letno poročilo predložil 18. marca 2016 v skladu s členom 12(1)(b) iste uredbe. Akreditacijski organ IOAS je v letnem poročilu obvestil, da je začasno odvzel akreditacijo izvajalcu Uganda Organic Certification, Ltd. Komisija je izvajalca nadzora pozvala, naj predloži veljaven certifikat o akreditaciji in priloži pozitivno ocenjevalno poročilo v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 834/2007, vendar odgovora ni dobila v roku, ki je bil določen. Izvajalca Uganda Organic Certification, Ltd bi bilo zato treba do prejema zadovoljivih informacij začasno črtati iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(30)

Uganda Organic Certification, Ltd s seznama v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 je svoje letno poročilo predložil 18. marca 2016 v skladu s členom 12(1)(b) iste uredbe. Akreditacijski organ IOAS je v letnem poročilu obvestil, da je začasno odvzel akreditacijo izvajalcu Uganda Organic Certification, Ltd. Komisija je izvajalca nadzora pozvala, naj predloži veljaven certifikat o akreditaciji in priloži pozitivno ocenjevalno poročilo v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 834/2007, vendar odgovora ni dobila v roku, ki je bil določen. Izvajalca Uganda Organic Certification, Ltd bi bilo zato treba do prejema zadovoljivih informacij začasno črtati iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008.

| (31) | Zaradi jasnosti in zlasti za zagotovitev, da so tretje države, za katere so nadzorni organi ali izvajalci nadzora navedeni v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008, navedene v istem vrstnem redu v vseh jezikovnih različicah, je primerno spremeniti vrstni red imen držav na podlagi številčnih oznak in v celoti nadomestiti navedeno prilogo. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi jasnosti in zlasti za zagotovitev, da so tretje države, za katere so nadzorni organi ali izvajalci nadzora navedeni v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008, navedene v istem vrstnem redu v vseh jezikovnih različicah, je primerno spremeniti vrstni red imen držav na podlagi številčnih oznak in v celoti nadomestiti navedeno prilogo.

| (32) | Prilogi III in IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(32)

Prilogi III in IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (33) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora za ekološko pridelavo – |
| --- | --- |

(33)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora za ekološko pridelavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1235/2008 se spremeni:

| 1. | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi; |
| --- | --- |

1.

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi;

| 2. | Priloga IV se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga IV se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. avgusta 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1235/2008 z dne 8. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (UL L 334, 12.12.2008, str. 25).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 2015/2345 z dne 15. decembra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1235/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (UL L 330, 16.12.2015, str. 29).

3

---

PRILOGA I

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1235/2008 se spremeni:

| 1. | v vnosu, ki se nanaša na Avstralijo, se v točki 5 internetni naslov izvajalca nadzora „Australian Certified Organic Pty. Ltd“ nadomesti z „www.aco.net.au“; |
| --- | --- |

1.

v vnosu, ki se nanaša na Avstralijo, se v točki 5 internetni naslov izvajalca nadzora „Australian Certified Organic Pty. Ltd“ nadomesti z „www.aco.net.au“;

| 2. | v vnosu, ki se nanaša na Kanado, se v točki 5 izbriše vrstica, ki se nanaša na šifro CA-ORG-001; |
| --- | --- |

2.

v vnosu, ki se nanaša na Kanado, se v točki 5 izbriše vrstica, ki se nanaša na šifro CA-ORG-001;

| 3. | v vnosu, ki se nanaša na Indijo, se točka 5 spremeni:






  (a) | vrstica, ki se nanaša na šifro IN-ORG-007, se nadomesti z naslednjim:







  „IN-ORG-007 | IMO Control Private Limited | www.imocontrol.in“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

v vnosu, ki se nanaša na Indijo, se točka 5 spremeni:

(a)

vrstica, ki se nanaša na šifro IN-ORG-007, se nadomesti z naslednjim:

„IN-ORG-007

IMO Control Private Limited

www.imocontrol.in“

| (b) | po vrstici za IN-ORG-012 se doda naslednja vrstica:







  „IN-ORG-013 | SGS India Pvt. Ltd | www.sgsgroup.in“ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

po vrstici za IN-ORG-012 se doda naslednja vrstica:

„IN-ORG-013

SGS India Pvt. Ltd

www.sgsgroup.in“

| 4. | v vnosu, ki se nanaša na Združene države, se točka 5 spremeni:






  (a) | vrstica, ki se nanaša na šifro US-ORG-032, se izbriše; |
| --- | --- | --- |

4.

v vnosu, ki se nanaša na Združene države, se točka 5 spremeni:

(a)

vrstica, ki se nanaša na šifro US-ORG-032, se izbriše;

| (b) | doda se naslednja vrstica:







  „US-ORG-061 | Basin and Range Organics (BARO) | www.basinandrangeorganics.org“ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja vrstica:

„US-ORG-061

Basin and Range Organics (BARO)

www.basinandrangeorganics.org“

| 5. | v vnosu, ki se nanaša na Novo Zelandijo, se v točki 5 internetni naslov izvajalca nadzora „AsureQuality Limited“ nadomesti z „http://www.asurequality.com“; |
| --- | --- |

5.

v vnosu, ki se nanaša na Novo Zelandijo, se v točki 5 internetni naslov izvajalca nadzora „AsureQuality Limited“ nadomesti z „http://www.asurequality.com“;

| 6. | v vnosu, ki se nanaša na Republiko Korejo, se točka 5 spremeni:






  (a) | doda se naslednja vrstica:







  „KR-ORG-002 | Doalnara Organic Certificated Korea | www.doalnara.or.kr“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

6.

v vnosu, ki se nanaša na Republiko Korejo, se točka 5 spremeni:

(a)

doda se naslednja vrstica:

„KR-ORG-002

Doalnara Organic Certificated Korea

www.doalnara.or.kr“

---

PRILOGA II

„PRILOGA IV

SEZNAM IZVAJALCEV NADZORA IN NADZORNIH ORGANOV ZA NAMEN ENAKOVREDNOSTI TER ZADEVNE SPECIFIKACIJE IZ ČLENA 10

V tej prilogi so kategorije proizvodov določene z naslednjimi oznakami:

A: Nepredelani rastlinski proizvodi

B: Žive živali ali nepredelani živalski proizvodi

C: Proizvodi akvakulture in morska trava

D: Predelani kmetijski proizvodi, ki se bodo uporabili kot živilo (*1)

E: Predelani kmetijski proizvodi, ki se bodo uporabili kot krmilo (*1)

F: Vegetativni razmnoževalni material in semena za gojenje

Internetna stran v skladu s členom 10(2)(e), kjer je na voljo seznam izvajalcev, ki so predmet nadzornega sistema, ter kontaktna točka, kjer so na voljo informacije o njihovem certifikacijskem statusu, zadevnih kategorijah proizvodov ter suspendiranih izvajalcih in proizvodih ter izvajalcih in proizvodih, ki jim je bilo potrdilo odvzeto, je na voljo na internetnem naslovu iz točke 2 za vsakega izvajalca nadzora ali nadzorni organ, razen če ni drugače določeno.

‚Abcert AG‘

| 1. | Naslov: Martinstraße 42–44, 73728 Esslingen am Neckar, Nemčija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Martinstraße 42–44, 73728 Esslingen am Neckar, Nemčija

| 2. | Internetni naslov: http://www.abcert.de |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.abcert.de

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AL-BIO-137 | Albanija | x | — | — | x | — | — |
| AM-BIO-137 | Armenija | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-137 | Azerbajdžan | x | — | — | x | — | — |
| BA-BIO-137 | Bosna in Hercegovina | x | — | — | x | — | — |
| BY-BIO-137 | Belorusija | x | — | — | x | — | — |
| GE-BIO-137 | Gruzija | x | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-137 | Iran | x | — | — | x | — | — |
| KG-BIO-137 | Kirgizistan | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-137 | Kazahstan | x | — | — | — | — | — |
| MD-BIO-137 | Moldavija | x | x | — | — | — | — |
| ME-BIO-137 | Črna gora | x | — | — | x | — | — |
| MK-BIO-137 | nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-137 | Srbija | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-137 | Rusija | x | x | — | x | — | — |
| TJ-BIO-137 | Tadžikistan | x | — | — | x | — | — |
| TM-BIO-137 | Turkmenistan | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-137 | Ukrajina | x | — | — | x | — | — |
| UZ-BIO-137 | Uzbekistan | x | — | — | x | — | — |
| XK-BIO-137 | Kosovo (*2) | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AL-BIO-137

Albanija

x

—

—

x

—

—

AM-BIO-137

Armenija

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-137

Azerbajdžan

x

—

—

x

—

—

BA-BIO-137

Bosna in Hercegovina

x

—

—

x

—

—

BY-BIO-137

Belorusija

x

—

—

x

—

—

GE-BIO-137

Gruzija

x

—

—

x

—

—

IR-BIO-137

Iran

x

—

—

x

—

—

KG-BIO-137

Kirgizistan

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-137

Kazahstan

x

—

—

—

—

—

MD-BIO-137

Moldavija

x

x

—

—

—

—

ME-BIO-137

Črna gora

x

—

—

x

—

—

MK-BIO-137

nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-137

Srbija

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-137

Rusija

x

x

—

x

—

—

TJ-BIO-137

Tadžikistan

x

—

—

x

—

—

TM-BIO-137

Turkmenistan

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-137

Ukrajina

x

—

—

x

—

—

UZ-BIO-137

Uzbekistan

x

—

—

x

—

—

XK-BIO-137

Kosovo (*2)

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Agreco R.F. Göderz GmbH“

| 1. | Naslov: Mündener Straße 19, 37218 Witzenhausen, Nemčija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Mündener Straße 19, 37218 Witzenhausen, Nemčija

| 2. | Internetni naslov: http://agrecogmbh.de |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://agrecogmbh.de

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AZ-BIO-151 | Azerbajdžan | x | — | — | x | — | — |
| BA-BIO-151 | Bosna in Hercegovina | x | — | — | x | — | — |
| BF-BIO-151 | Burkina Faso | x | — | — | x | — | — |
| BO-BIO-151 | Bolivija | x | — | — | x | — | — |
| CM-BIO-151 | Kamerun | x | — | — | x | — | — |
| CO-BIO-151 | Kolumbija | x | — | — | x | — | — |
| CU-BIO-151 | Kuba | x | — | — | x | — | — |
| CV-BIO-151 | Zelenortski otoki | x | — | — | — | — | — |
| DO-BIO-151 | Dominikanska republika | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-151 | Ekvador | x | — | — | x | — | — |
| EG-BIO-151 | Egipt | x | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-151 | Etiopija | x | — | — | x | — | — |
| FJ-BIO-151 | Fidži | x | — | — | — | — | — |
| GE-BIO-151 | Gruzija | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-151 | Gana | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-151 | Gvatemala | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-151 | Honduras | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-151 | Indonezija | x | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-151 | Iran | x | — | — | — | — | — |
| KE-BIO-151 | Kenija | x | — | — | x | — | — |
| KG-BIO-151 | Kirgizistan | x | — | — | x | — | — |
| KH-BIO-151 | Kambodža | x | — | — | — | — | — |
| KZ-BIO-151 | Kazahstan | x | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-151 | Šrilanka | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-151 | Maroko | x | — | — | x | — | — |
| MD-BIO-151 | Moldavija | x | — | — | x | — | — |
| ME-BIO-151 | Črna gora | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-151 | Madagaskar | x | — | — | x | — | — |
| MK-BIO-151 | nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | x | — | — | — | — | — |
| ML-BIO-151 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-151 | Mehika | — | — | — | x | — | — |
| NG-BIO-151 | Nigerija | x | — | — | x | — | — |
| NI-BIO-151 | Nikaragva | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-151 | Nepal | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-151 | Peru | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-151 | Papua Nova Gvineja | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-151 | Filipini | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-151 | Paragvaj | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-151 | Srbija | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-151 | Rusija | x | — | — | x | — | — |
| SB-BIO-151 | Salomonovi otoki | x | — | — | — | — | — |
| SN-BIO-151 | Senegal | x | — | — | x | — | — |
| SR-BIO-151 | Surinam | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-151 | Salvador | x | — | — | — | — | — |
| TG-BIO-151 | Togo | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-151 | Tajska | x | — | — | x | — | — |
| TM-BIO-151 | Turkmenistan | x | — | — | x | — | — |
| TO-BIO-151 | Tonga | x | — | — | — | — | — |
| TV-BIO-151 | Tuvalu | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-151 | Tanzanija | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-151 | Ukrajina | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-151 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-151 | Urugvaj | — | — | — | x | — | — |
| UZ-BIO-151 | Uzbekistan | x | — | — | x | — | — |
| VE-BIO-151 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-151 | Vietnam | x | — | — | x | — | — |
| WS-BIO-151 | Samoa | x | — | — | — | — | — |
| ZA-BIO-151 | Južna Afrika | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AZ-BIO-151

Azerbajdžan

x

—

—

x

—

—

BA-BIO-151

Bosna in Hercegovina

x

—

—

x

—

—

BF-BIO-151

Burkina Faso

x

—

—

x

—

—

BO-BIO-151

Bolivija

x

—

—

x

—

—

CM-BIO-151

Kamerun

x

—

—

x

—

—

CO-BIO-151

Kolumbija

x

—

—

x

—

—

CU-BIO-151

Kuba

x

—

—

x

—

—

CV-BIO-151

Zelenortski otoki

x

—

—

—

—

—

DO-BIO-151

Dominikanska republika

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-151

Ekvador

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-151

Egipt

x

—

—

x

—

—

ET-BIO-151

Etiopija

x

—

—

x

—

—

FJ-BIO-151

Fidži

x

—

—

—

—

—

GE-BIO-151

Gruzija

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-151

Gana

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-151

Gvatemala

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-151

Honduras

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-151

Indonezija

x

—

—

x

—

—

IR-BIO-151

Iran

x

—

—

—

—

—

KE-BIO-151

Kenija

x

—

—

x

—

—

KG-BIO-151

Kirgizistan

x

—

—

x

—

—

KH-BIO-151

Kambodža

x

—

—

—

—

—

KZ-BIO-151

Kazahstan

x

—

—

x

—

—

LK-BIO-151

Šrilanka

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-151

Maroko

x

—

—

x

—

—

MD-BIO-151

Moldavija

x

—

—

x

—

—

ME-BIO-151

Črna gora

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-151

Madagaskar

x

—

—

x

—

—

MK-BIO-151

nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

x

—

—

—

—

—

ML-BIO-151

Mali

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-151

Mehika

—

—

—

x

—

—

NG-BIO-151

Nigerija

x

—

—

x

—

—

NI-BIO-151

Nikaragva

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-151

Nepal

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-151

Peru

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-151

Papua Nova Gvineja

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-151

Filipini

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-151

Paragvaj

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-151

Srbija

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-151

Rusija

x

—

—

x

—

—

SB-BIO-151

Salomonovi otoki

x

—

—

—

—

—

SN-BIO-151

Senegal

x

—

—

x

—

—

SR-BIO-151

Surinam

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-151

Salvador

x

—

—

—

—

—

TG-BIO-151

Togo

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-151

Tajska

x

—

—

x

—

—

TM-BIO-151

Turkmenistan

x

—

—

x

—

—

TO-BIO-151

Tonga

x

—

—

—

—

—

TV-BIO-151

Tuvalu

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-151

Tanzanija

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-151

Ukrajina

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-151

Uganda

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-151

Urugvaj

—

—

—

x

—

—

UZ-BIO-151

Uzbekistan

x

—

—

x

—

—

VE-BIO-151

Venezuela

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-151

Vietnam

x

—

—

x

—

—

WS-BIO-151

Samoa

x

—

—

—

—

—

ZA-BIO-151

Južna Afrika

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Albinspekt“

| 1. | Naslov: Sheshi Hari Trumen, Nd. 1, Hy. 25, Ap. 10, 1016 Tirana, Albanija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Sheshi Hari Trumen, Nd. 1, Hy. 25, Ap. 10, 1016 Tirana, Albanija

| 2. | Internetni naslov: http://www.albinspekt.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.albinspekt.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AL-BIO-139 | Albanija | x | x | — | x | — | — |
| XK-BIO-139 | Kosovo (*3) | x | x | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AL-BIO-139

Albanija

x

x

—

x

—

—

XK-BIO-139

Kosovo (*3)

x

x

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„ARGENCERT SA“

| 1. | Naslov: Bernardo de Irigoyen 972 4 piso ‘B’, C1072AAT Buenos Aires, Argentina |
| --- | --- |

1.

Naslov: Bernardo de Irigoyen 972 4 piso ‘B’, C1072AAT Buenos Aires, Argentina

| 2. | Internetni naslov: www.argencert.com.ar |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: www.argencert.com.ar

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-138 | Argentina | — | — | — | x | — | — |
| CL-BIO-138 | Čile | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-138 | Paragvaj | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-138 | Urugvaj | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-138

Argentina

—

—

—

x

—

—

CL-BIO-138

Čile

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-138

Paragvaj

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-138

Urugvaj

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Australian Certified Organic“

| 1. | Naslov: PO Box 810 — 18 Eton St, Nundah, QLD 4012, Avstralija |
| --- | --- |

1.

Naslov: PO Box 810 — 18 Eton St, Nundah, QLD 4012, Avstralija

| 2. | Internetni naslov: http://www.aco.net.au |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.aco.net.au

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AU-BIO-107 | Avstralija | — | x | — | x | — | — |
| CK-BIO-107 | Cookovi otoki | x | — | — | x | — | — |
| CN-BIO-107 | Kitajska | x | x | — | x | — | — |
| FJ-BIO-107 | Fidži | x | — | — | x | — | — |
| FK-BIO-107 | Falklandski otoki | — | x | — | — | — | — |
| HK-BIO-107 | Hongkong | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-107 | Indonezija | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-107 | Madagaskar | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-107 | Mjanmar/Burma | x | — | — | x | — | — |
| MY-BIO-107 | Malezija | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-107 | Papua Nova Gvineja | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-107 | Singapur | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-107 | Tajska | x | — | — | x | — | — |
| TO-BIO-107 | Tonga | x | — | — | x | — | — |
| TW-BIO-107 | Tajvan | x | — | — | x | — | — |
| VU-BIO-107 | Vanuatu | x | x | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AU-BIO-107

Avstralija

—

x

—

x

—

—

CK-BIO-107

Cookovi otoki

x

—

—

x

—

—

CN-BIO-107

Kitajska

x

x

—

x

—

—

FJ-BIO-107

Fidži

x

—

—

x

—

—

FK-BIO-107

Falklandski otoki

—

x

—

—

—

—

HK-BIO-107

Hongkong

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-107

Indonezija

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-107

Madagaskar

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-107

Mjanmar/Burma

x

—

—

x

—

—

MY-BIO-107

Malezija

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-107

Papua Nova Gvineja

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-107

Singapur

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-107

Tajska

x

—

—

x

—

—

TO-BIO-107

Tonga

x

—

—

x

—

—

TW-BIO-107

Tajvan

x

—

—

x

—

—

VU-BIO-107

Vanuatu

x

x

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Balkan Biocert Skopje“

| 1. | Naslov: Frederik Sopen, 2/9, 1000 Skopje, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Frederik Sopen, 2/9, 1000 Skopje, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

| 2. | Internetni naslov: http://www.balkanbiocert.mk |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.balkanbiocert.mk

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| MK-BIO-157 | nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | x | x | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

MK-BIO-157

nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

x

x

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Bioagricert S.r.l.“

| 1. | Naslov: Via dei Macabraccia 8, Casalecchio di Reno, 40033 Bologna, Italija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Via dei Macabraccia 8, Casalecchio di Reno, 40033 Bologna, Italija

| 2. | Internetni naslov: http://www.bioagricert.org |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.bioagricert.org

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BR-BIO-132 | Brazilija | x | — | — | x | — | — |
| CN-BIO-132 | Kitajska | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-132 | Ekvador | x | — | — | x | — | — |
| IN-BIO-132 | Indija | — | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-132 | Iran | x | — | — | x | — | — |
| KH-BIO-132 | Kambodža | x | — | — | x | — | — |
| KR-BIO-132 | Republika Koreja | x | — | — | — | — | — |
| LA-BIO-132 | Laos | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-132 | Maroko | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-132 | Mjanmar/Burma | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-132 | Mehika | x | x | — | x | — | — |
| NP-BIO-132 | Nepal | x | — | — | x | — | — |
| PF-BIO-132 | Francoska Polinezija | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-132 | Srbija | x | x | — | — | — | — |
| SM-BIO-132 | San Marino | — | — | — | x | — | — |
| TG-BIO-132 | Togo | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-132 | Tajska | x | x | — | x | — | — |
| TR-BIO-132 | Turčija | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-132 | Ukrajina | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-132 | Vietnam | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

BR-BIO-132

Brazilija

x

—

—

x

—

—

CN-BIO-132

Kitajska

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-132

Ekvador

x

—

—

x

—

—

IN-BIO-132

Indija

—

—

—

x

—

—

IR-BIO-132

Iran

x

—

—

x

—

—

KH-BIO-132

Kambodža

x

—

—

x

—

—

KR-BIO-132

Republika Koreja

x

—

—

—

—

—

LA-BIO-132

Laos

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-132

Maroko

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-132

Mjanmar/Burma

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-132

Mehika

x

x

—

x

—

—

NP-BIO-132

Nepal

x

—

—

x

—

—

PF-BIO-132

Francoska Polinezija

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-132

Srbija

x

x

—

—

—

—

SM-BIO-132

San Marino

—

—

—

x

—

—

TG-BIO-132

Togo

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-132

Tajska

x

x

—

x

—

—

TR-BIO-132

Turčija

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-132

Ukrajina

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-132

Vietnam

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„BioGro New Zealand Limited“

| 1. | Naslov: P.O. Box 9693 Marion Square, Wellington 6141, Nova Zelandija |
| --- | --- |

1.

Naslov: P.O. Box 9693 Marion Square, Wellington 6141, Nova Zelandija

| 2. | Internetni naslov: http://www.biogro.co.nz |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.biogro.co.nz

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| FJ-BIO-130 | Fidži | x | — | — | x | — | — |
| MY-BIO-130 | Malezija | — | — | — | x | — | — |
| NU-BIO-130 | Niue | x | — | — | x | — | — |
| VU-BIO-130 | Vanuatu | x | — | — | x | — | — |
| WS-BIO-130 | Samoa | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

FJ-BIO-130

Fidži

x

—

—

x

—

—

MY-BIO-130

Malezija

—

—

—

x

—

—

NU-BIO-130

Niue

x

—

—

x

—

—

VU-BIO-130

Vanuatu

x

—

—

x

—

—

WS-BIO-130

Samoa

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Bio.inspecta AG“

| 1. | Naslov: Ackerstrasse, 5070 Frick, Švica |
| --- | --- |

1.

Naslov: Ackerstrasse, 5070 Frick, Švica

| 2. | Internetni naslov: http://www.bio-inspecta.ch |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.bio-inspecta.ch

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-161 | Združeni arabski emirati | x | — | — | x | — | — |
| AL-BIO-161 | Albanija | x | — | — | x | — | — |
| AM-BIO-161 | Armenija | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-161 | Azerbajdžan | x | — | — | x | — | — |
| BA-BIO-161 | Bosna in Hercegovina | x | — | — | x | — | — |
| BF-BIO-161 | Burkina Faso | x | — | — | — | — | — |
| BJ-BIO-161 | Benin | x | — | — | — | — | — |
| BR-BIO-161 | Brazilija | x | — | — | x | — | — |
| CI-BIO-161 | Slonokoščena obala | x | — | — | x | — | — |
| CU-BIO-161 | Kuba | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-161 | Dominikanska republika | x | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-161 | Etiopija | x | — | — | x | — | — |
| GE-BIO-161 | Gruzija | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-161 | Gana | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-161 | Indonezija | x | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-161 | Iran | x | — | — | x | — | — |
| KE-BIO-161 | Kenija | x | — | — | x | — | — |
| KG-BIO-161 | Kirgizistan | x | — | — | x | — | — |
| KR-BIO-161 | Republika Koreja | x | — | — | — | — | — |
| KZ-BIO-161 | Kazahstan | x | — | — | x | — | — |
| LB-BIO-161 | Libanon | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-161 | Maroko | x | — | — | x | — | — |
| MD-BIO-161 | Moldavija | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-161 | Filipini | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-161 | Rusija | x | — | — | x | — | — |
| SN-BIO-161 | Senegal | x | — | — | x | — | — |
| TJ-BIO-161 | Tadžikistan | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-161 | Turčija | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-161 | Tanzanija | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-161 | Ukrajina | x | — | — | x | — | — |
| UZ-BIO-161 | Uzbekistan | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-161 | Vietnam | x | — | — | x | — | — |
| XK-BIO-161 | Kosovo (*4) | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-161 | Južna Afrika | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-161

Združeni arabski emirati

x

—

—

x

—

—

AL-BIO-161

Albanija

x

—

—

x

—

—

AM-BIO-161

Armenija

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-161

Azerbajdžan

x

—

—

x

—

—

BA-BIO-161

Bosna in Hercegovina

x

—

—

x

—

—

BF-BIO-161

Burkina Faso

x

—

—

—

—

—

BJ-BIO-161

Benin

x

—

—

—

—

—

BR-BIO-161

Brazilija

x

—

—

x

—

—

CI-BIO-161

Slonokoščena obala

x

—

—

x

—

—

CU-BIO-161

Kuba

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-161

Dominikanska republika

x

—

—

x

—

—

ET-BIO-161

Etiopija

x

—

—

x

—

—

GE-BIO-161

Gruzija

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-161

Gana

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-161

Indonezija

x

—

—

x

—

—

IR-BIO-161

Iran

x

—

—

x

—

—

KE-BIO-161

Kenija

x

—

—

x

—

—

KG-BIO-161

Kirgizistan

x

—

—

x

—

—

KR-BIO-161

Republika Koreja

x

—

—

—

—

—

KZ-BIO-161

Kazahstan

x

—

—

x

—

—

LB-BIO-161

Libanon

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-161

Maroko

x

—

—

x

—

—

MD-BIO-161

Moldavija

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-161

Filipini

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-161

Rusija

x

—

—

x

—

—

SN-BIO-161

Senegal

x

—

—

x

—

—

TJ-BIO-161

Tadžikistan

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-161

Turčija

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-161

Tanzanija

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-161

Ukrajina

x

—

—

x

—

—

UZ-BIO-161

Uzbekistan

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-161

Vietnam

x

—

—

x

—

—

XK-BIO-161

Kosovo (*4)

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-161

Južna Afrika

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Bio Latina Certificadora“

| 1. | Naslov: Jr. Domingo Millán 852, Jesús Maria, Lima 11, Lima, Peru |
| --- | --- |

1.

Naslov: Jr. Domingo Millán 852, Jesús Maria, Lima 11, Lima, Peru

| 2. | Internetni naslov: http://www.biolatina.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.biolatina.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BO-BIO-118 | Bolivija | x | x | — | x | — | — |
| CO-BIO-118 | Kolumbija | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-118 | Gvatemala | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-118 | Honduras | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-118 | Mehika | x | — | — | x | — | — |
| NI-BIO-118 | Nikaragva | x | x | — | x | — | — |
| PA-BIO-118 | Panama | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-118 | Peru | x | x | — | x | — | — |
| SV-BIO-118 | Salvador | x | — | — | x | — | — |
| VE-BIO-118 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

BO-BIO-118

Bolivija

x

x

—

x

—

—

CO-BIO-118

Kolumbija

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-118

Gvatemala

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-118

Honduras

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-118

Mehika

x

—

—

x

—

—

NI-BIO-118

Nikaragva

x

x

—

x

—

—

PA-BIO-118

Panama

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-118

Peru

x

x

—

x

—

—

SV-BIO-118

Salvador

x

—

—

x

—

—

VE-BIO-118

Venezuela

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Bolicert Ltd.“

| 1. | Naslov: Street Colon 756, floor 2, office 2A, Edif. Valdivia Casilla 13030, La Paz, Bolivija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Street Colon 756, floor 2, office 2A, Edif. Valdivia Casilla 13030, La Paz, Bolivija

| 2. | Internetni naslov: http://www.bolicert.org |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.bolicert.org

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BO-BIO-126 | Bolivija | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

BO-BIO-126

Bolivija

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Bureau Veritas Certification France SAS“

| 1. | Naslov: Immeuble Le Guillaumet, 60 avenue du Général de Gaulle, 92046 Paris La Défense Cedex, Francija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Immeuble Le Guillaumet, 60 avenue du Général de Gaulle, 92046 Paris La Défense Cedex, Francija

| 2. | Internetni naslov: http://www.qualite-france.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.qualite-france.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| MA-BIO-165 | Maroko | x | — | — | x | — | — |
| MC-BIO-165 | Monako | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-165 | Madagaskar | x | — | x | x | — | — |
| MU-BIO-165 | Mauritius | x | — | — | x | x | — |
| NI-BIO-165 | Nikaragva | x | — | x | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

MA-BIO-165

Maroko

x

—

—

x

—

—

MC-BIO-165

Monako

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-165

Madagaskar

x

—

x

x

—

—

MU-BIO-165

Mauritius

x

—

—

x

x

—

NI-BIO-165

Nikaragva

x

—

x

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Caucacert Ltd“

| 1. | Naslov: 2, Marshal Gelovani Street, 5th floor, Suite 410, Tbilisi 0159, Gruzija |
| --- | --- |

1.

Naslov: 2, Marshal Gelovani Street, 5th floor, Suite 410, Tbilisi 0159, Gruzija

| 2. | Internetni naslov: http://www.caucascert.ge |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.caucascert.ge

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| GE-BIO-117 | Gruzija | x | x | — | x | — | x |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

GE-BIO-117

Gruzija

x

x

—

x

—

x

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„CCOF Certification Services“

| 1. | Naslov: 2155 Delaware Avenue, Suite 150, Santa Cruz, CA 95060, ZDA |
| --- | --- |

1.

Naslov: 2155 Delaware Avenue, Suite 150, Santa Cruz, CA 95060, ZDA

| 2. | Internetni naslov: http://www.ccof.org |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.ccof.org

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| MX-BIO-105 | Mehika | x | — | — | x | — | x |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

MX-BIO-105

Mehika

x

—

—

x

—

x

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„CCPB Srl“

| 1. | Naslov: Viale Masini 36, 40126 Bologna, Italija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Viale Masini 36, 40126 Bologna, Italija

| 2. | Internetni naslov: http://www.ccpb.it |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.ccpb.it

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| CN-BIO-102 | Kitajska | x | — | — | x | — | — |
| EG-BIO-102 | Egipt | x | x | — | x | — | — |
| IQ-BIO-102 | Irak | x | — | — | x | — | — |
| LB-BIO-102 | Libanon | x | x | — | x | — | — |
| MA-BIO-102 | Maroko | x | x | — | x | — | — |
| ML-BIO-102 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-102 | Filipini | x | — | — | x | — | — |
| SM-BIO-102 | San Marino | x | x | — | x | — | — |
| SY-BIO-102 | Sirija | x | — | — | x | — | — |
| TN-BIO-102 | Tunizija | — | x | — | — | — | — |
| TR-BIO-102 | Turčija | x | x | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

CN-BIO-102

Kitajska

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-102

Egipt

x

x

—

x

—

—

IQ-BIO-102

Irak

x

—

—

x

—

—

LB-BIO-102

Libanon

x

x

—

x

—

—

MA-BIO-102

Maroko

x

x

—

x

—

—

ML-BIO-102

Mali

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-102

Filipini

x

—

—

x

—

—

SM-BIO-102

San Marino

x

x

—

x

—

—

SY-BIO-102

Sirija

x

—

—

x

—

—

TN-BIO-102

Tunizija

—

x

—

—

—

—

TR-BIO-102

Turčija

x

x

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„CERES Certification of Environmental Standards GmbH“

| 1. | Naslov: Vorderhaslach 1, 91230 Happurg, Nemčija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Vorderhaslach 1, 91230 Happurg, Nemčija

| 2. | Internetni naslov: http://www.ceres-cert.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.ceres-cert.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-140 | Združeni arabski emirati | — | — | — | x | — | — |
| AL-BIO-140 | Albanija | x | x | — | x | — | — |
| AZ-BIO-140 | Azerbajdžan | x | — | — | x | — | — |
| BF-BIO-140 | Burkina Faso | x | — | — | x | — | — |
| BJ-BIO-140 | Benin | x | — | — | x | — | — |
| BO-BIO-140 | Bolivija | x | x | — | x | — | — |
| BR-BIO-140 | Brazilija | x | x | — | x | — | — |
| BT-BIO-140 | Butan | x | — | — | x | — | — |
| CD-BIO-140 | Demokratična republika Kongo | x | — | — | x | — | — |
| CL-BIO-140 | Čile | x | x | — | x | — | — |
| CM-BIO-140 | Kamerun | x | x | — | x | — | — |
| CN-BIO-140 | Kitajska | x | x | x | x | — | x |
| CO-BIO-140 | Kolumbija | x | x | — | x | — | — |
| DO-BIO-140 | Dominikanska republika | x | x | — | x | — | — |
| EC-BIO-140 | Ekvador | x | x | — | x | — | — |
| EG-BIO-140 | Egipt | x | x | — | x | — | — |
| ET-BIO-140 | Etiopija | x | x | — | x | — | — |
| GD-BIO-140 | Granada | x | x | — | x | — | — |
| GH-BIO-140 | Gana | x | — | — | — | — | — |
| GT-BIO-140 | Gvatemala | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-140 | Honduras | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-140 | Indonezija | x | x | — | x | — | — |
| IR-BIO-140 | Iran | x | — | — | x | — | — |
| JM-BIO-140 | Jamajka | x | x | — | x | — | — |
| KE-BIO-140 | Kenija | x | x | — | x | — | — |
| KG-BIO-140 | Kirgizistan | x | — | — | x | — | — |
| KH-BIO-140 | Kambodža | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-140 | Kazahstan | x | — | — | x | — | — |
| LA-BIO-140 | Laos | x | — | — | x | — | — |
| LC-BIO-140 | Sveta Lucija | x | x | — | x | — | — |
| MA-BIO-140 | Maroko | x | x | — | x | — | — |
| MD-BIO-140 | Moldavija | x | x | — | x | — | — |
| ME-BIO-140 | Črna gora | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-140 | Madagaskar | x | — | — | x | — | — |
| MK-BIO-140 | nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | x | x | — | x | — | x |
| ML-BIO-140 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-140 | Mjanmar/Burma | x | x | — | x | — | — |
| MX-BIO-140 | Mehika | x | x | — | x | — | — |
| MY-BIO-140 | Malezija | x | — | — | x | — | — |
| MZ-BIO-140 | Mozambik | x | — | — | x | — | — |
| NA-BIO-140 | Namibija | x | — | — | x | — | — |
| NG-BIO-140 | Nigerija | x | x | — | x | — | — |
| NI-BIO-140 | Nikaragva | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-140 | Nepal | x | — | — | x | — | — |
| PA-BIO-140 | Panama | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-140 | Peru | x | x | — | x | — | — |
| PG-BIO-140 | Papua Nova Gvineja | x | x | — | x | — | — |
| PH-BIO-140 | Filipini | x | x | — | x | — | — |
| PK-BIO-140 | Pakistan | x | — | — | x | — | — |
| PS-BIO-140 | zasedeno palestinsko ozemlje | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-140 | Paragvaj | x | x | — | x | — | — |
| RS-BIO-140 | Srbija | x | x | — | x | — | x |
| RU-BIO-140 | Rusija | x | x | — | x | — | — |
| RW-BIO-140 | Ruanda | x | x | — | x | — | — |
| SA-BIO-140 | Saudova Arabija | x | x | — | x | — | — |
| SG-BIO-140 | Singapur | x | x | — | x | — | — |
| SN-BIO-140 | Senegal | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-140 | Salvador | x | — | — | x | — | — |
| TG-BIO-140 | Togo | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-140 | Tajska | x | x | — | x | — | — |
| TL-BIO-140 | Vzhodni Timor | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-140 | Turčija | x | x | — | x | — | — |
| TW-BIO-140 | Tajvan | x | x | x | x | — | — |
| TZ-BIO-140 | Tanzanija | x | x | — | x | — | — |
| UA-BIO-140 | Ukrajina | x | x | — | x | — | — |
| UG-BIO-140 | Uganda | x | x | — | x | — | — |
| UY-BIO-140 | Urugvaj | x | x | — | x | — | — |
| UZ-BIO-140 | Uzbekistan | x | x | — | x | — | — |
| VE-BIO-140 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-140 | Vietnam | x | x | — | x | — | — |
| WS- BIO-140 | Samoa | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-140 | Južna Afrika | x | x | — | x | — | — |
| ZW-BIO-140 | Zimbabve | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-140

Združeni arabski emirati

—

—

—

x

—

—

AL-BIO-140

Albanija

x

x

—

x

—

—

AZ-BIO-140

Azerbajdžan

x

—

—

x

—

—

BF-BIO-140

Burkina Faso

x

—

—

x

—

—

BJ-BIO-140

Benin

x

—

—

x

—

—

BO-BIO-140

Bolivija

x

x

—

x

—

—

BR-BIO-140

Brazilija

x

x

—

x

—

—

BT-BIO-140

Butan

x

—

—

x

—

—

CD-BIO-140

Demokratična republika Kongo

x

—

—

x

—

—

CL-BIO-140

Čile

x

x

—

x

—

—

CM-BIO-140

Kamerun

x

x

—

x

—

—

CN-BIO-140

Kitajska

x

x

x

x

—

x

CO-BIO-140

Kolumbija

x

x

—

x

—

—

DO-BIO-140

Dominikanska republika

x

x

—

x

—

—

EC-BIO-140

Ekvador

x

x

—

x

—

—

EG-BIO-140

Egipt

x

x

—

x

—

—

ET-BIO-140

Etiopija

x

x

—

x

—

—

GD-BIO-140

Granada

x

x

—

x

—

—

GH-BIO-140

Gana

x

—

—

—

—

—

GT-BIO-140

Gvatemala

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-140

Honduras

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-140

Indonezija

x

x

—

x

—

—

IR-BIO-140

Iran

x

—

—

x

—

—

JM-BIO-140

Jamajka

x

x

—

x

—

—

KE-BIO-140

Kenija

x

x

—

x

—

—

KG-BIO-140

Kirgizistan

x

—

—

x

—

—

KH-BIO-140

Kambodža

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-140

Kazahstan

x

—

—

x

—

—

LA-BIO-140

Laos

x

—

—

x

—

—

LC-BIO-140

Sveta Lucija

x

x

—

x

—

—

MA-BIO-140

Maroko

x

x

—

x

—

—

MD-BIO-140

Moldavija

x

x

—

x

—

—

ME-BIO-140

Črna gora

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-140

Madagaskar

x

—

—

x

—

—

MK-BIO-140

nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

x

x

—

x

—

x

ML-BIO-140

Mali

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-140

Mjanmar/Burma

x

x

—

x

—

—

MX-BIO-140

Mehika

x

x

—

x

—

—

MY-BIO-140

Malezija

x

—

—

x

—

—

MZ-BIO-140

Mozambik

x

—

—

x

—

—

NA-BIO-140

Namibija

x

—

—

x

—

—

NG-BIO-140

Nigerija

x

x

—

x

—

—

NI-BIO-140

Nikaragva

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-140

Nepal

x

—

—

x

—

—

PA-BIO-140

Panama

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-140

Peru

x

x

—

x

—

—

PG-BIO-140

Papua Nova Gvineja

x

x

—

x

—

—

PH-BIO-140

Filipini

x

x

—

x

—

—

PK-BIO-140

Pakistan

x

—

—

x

—

—

PS-BIO-140

zasedeno palestinsko ozemlje

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-140

Paragvaj

x

x

—

x

—

—

RS-BIO-140

Srbija

x

x

—

x

—

x

RU-BIO-140

Rusija

x

x

—

x

—

—

RW-BIO-140

Ruanda

x

x

—

x

—

—

SA-BIO-140

Saudova Arabija

x

x

—

x

—

—

SG-BIO-140

Singapur

x

x

—

x

—

—

SN-BIO-140

Senegal

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-140

Salvador

x

—

—

x

—

—

TG-BIO-140

Togo

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-140

Tajska

x

x

—

x

—

—

TL-BIO-140

Vzhodni Timor

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-140

Turčija

x

x

—

x

—

—

TW-BIO-140

Tajvan

x

x

x

x

—

—

TZ-BIO-140

Tanzanija

x

x

—

x

—

—

UA-BIO-140

Ukrajina

x

x

—

x

—

—

UG-BIO-140

Uganda

x

x

—

x

—

—

UY-BIO-140

Urugvaj

x

x

—

x

—

—

UZ-BIO-140

Uzbekistan

x

x

—

x

—

—

VE-BIO-140

Venezuela

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-140

Vietnam

x

x

—

x

—

—

WS- BIO-140

Samoa

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-140

Južna Afrika

x

x

—

x

—

—

ZW-BIO-140

Zimbabve

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Certificadora Mexicana de productos y procesos ecológicos S.C.“

| 1. | Naslov: Calle 16 de septiembre No 204, Ejido Guadalupe Victoria, Oaxaca, Mehika, C.P. 68026 |
| --- | --- |

1.

Naslov: Calle 16 de septiembre No 204, Ejido Guadalupe Victoria, Oaxaca, Mehika, C.P. 68026

| 2. | Internetni naslov: http://www.certimexsc.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.certimexsc.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| CO-BIO-104 | Kolumbija | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-104 | Dominikanska republika | x | — | — | — | — | — |
| GT-BIO-104 | Gvatemala | x | — | — | — | — | — |
| MX-BIO-104 | Mehika | x | x | — | x | — | — |
| SV-BIO-104 | Salvador | x | — | — | — | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

CO-BIO-104

Kolumbija

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-104

Dominikanska republika

x

—

—

—

—

—

GT-BIO-104

Gvatemala

x

—

—

—

—

—

MX-BIO-104

Mehika

x

x

—

x

—

—

SV-BIO-104

Salvador

x

—

—

—

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Certisys“

| 1. | Naslov: Rue Joseph Bouché 57/3, 5310 Bolinne, Belgija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Rue Joseph Bouché 57/3, 5310 Bolinne, Belgija

| 2. | Internetni naslov: http://www.certisys.eu |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.certisys.eu

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BF-BIO-128 | Burkina Faso | x | — | — | x | — | — |
| BI-BIO-128 | Burundi | x | — | — | x | — | — |
| BJ-BIO-128 | Benin | x | — | — | x | — | — |
| CI-BIO-128 | Slonokoščena obala | x | — | — | x | — | — |
| CM-BIO-128 | Kamerun | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-128 | Gana | x | — | — | x | — | — |
| ML-BIO-128 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| RW-BIO-128 | Ruanda | x | — | — | x | — | — |
| SN-BIO-128 | Senegal | x | — | — | x | — | — |
| TG-BIO-128 | Togo | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-128 | Tanzanija | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-128 | Uganda | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

BF-BIO-128

Burkina Faso

x

—

—

x

—

—

BI-BIO-128

Burundi

x

—

—

x

—

—

BJ-BIO-128

Benin

x

—

—

x

—

—

CI-BIO-128

Slonokoščena obala

x

—

—

x

—

—

CM-BIO-128

Kamerun

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-128

Gana

x

—

—

x

—

—

ML-BIO-128

Mali

x

—

—

x

—

—

RW-BIO-128

Ruanda

x

—

—

x

—

—

SN-BIO-128

Senegal

x

—

—

x

—

—

TG-BIO-128

Togo

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-128

Tanzanija

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-128

Uganda

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„
  Company of Organic Agriculture in Palestine (*)“

| 1. | Naslov: Alsafa building- first floor Al-Masaeif, Ramallah, Palestina (*) |
| --- | --- |

1.

Naslov: Alsafa building- first floor Al-Masaeif, Ramallah, Palestina (*)

| 2. | Internetni naslov: http://coap.org.ps |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://coap.org.ps

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| PS-BIO-163 | zasedeno palestinsko ozemlje | x | — | — | x | — | — |
| (*) | To poimenovanje ne pomeni priznanja države Palestine in ne posega v stališča posameznih držav članic glede tega vprašanja. |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

PS-BIO-163

zasedeno palestinsko ozemlje

x

—

—

x

—

—

(*)

To poimenovanje ne pomeni priznanja države Palestine in ne posega v stališča posameznih držav članic glede tega vprašanja.

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Control Union Certifications“

| 1. | Naslov: Meeuwenlaan 4–6, 8011 BZ Zwolle, Nizozemska |
| --- | --- |

1.

Naslov: Meeuwenlaan 4–6, 8011 BZ Zwolle, Nizozemska

| 2. | Internetni naslov: http://certification.controlunion.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://certification.controlunion.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-149 | Združeni arabski emirati | x | x | x | x | x | x |
| AF-BIO-149 | Afganistan | x | x | x | x | x | x |
| AL-BIO-149 | Albanija | x | x | x | x | x | x |
| AM-BIO-149 | Armenija | x | x | x | x | x | x |
| AZ-BIO-149 | Azerbajdžan | x | x | x | x | x | x |
| BD-BIO-149 | Bangladeš | — | x | x | x | x | x |
| BF-BIO-149 | Burkina Faso | x | x | x | x | x | x |
| BJ-BIO-149 | Benin | x | — | — | x | — | x |
| BM-BIO-149 | Bermudi | x | x | x | x | x | x |
| BO-BIO-149 | Bolivija | x | x | — | x | — | — |
| BR-BIO-149 | Brazilija | x | x | x | x | x | x |
| BT-BIO-149 | Butan | x | x | x | x | x | x |
| BW-BIO-149 | Bocvana | x | — | — | x | — | x |
| CA-BIO-149 | Kanada | — | — | x | — | — | — |
| CH-BIO-149 | Švica | — | — | x | — | — | — |
| CI-BIO-149 | Slonokoščena obala | x | x | x | x | x | x |
| CL-BIO-149 | Čile | x | x | — | x | — | — |
| CM-BIO-149 | Kamerun | x | — | — | x | — | x |
| CN-BIO-149 | Kitajska | x | x | x | x | x | x |
| CO-BIO-149 | Kolumbija | x | x | x | x | x | x |
| CR-BIO-149 | Kostarika | — | x | x | — | x | — |
| CU-BIO-149 | Kuba | x | — | — | x | — | x |
| CV-BIO-149 | Zelenortski otoki | x | — | — | x | — | — |
| CW-BIO-149 | Curaçao | x | — | — | x | — | x |
| DO-BIO-149 | Dominikanska republika | x | x | x | x | x | x |
| DZ-BIO-149 | Alžirija | x | — | x | x | — | — |
| EC-BIO-149 | Ekvador | x | x | x | x | x | x |
| EG-BIO-149 | Egipt | x | x | x | x | x | x |
| ET-BIO-149 | Etiopija | x | x | x | x | x | x |
| GH-BIO-149 | Gana | x | x | x | x | x | x |
| GM-BIO-149 | Gambija | x | x | — | x | — | — |
| GN-BIO-149 | Gvineja | x | x | x | x | x | x |
| GT-BIO-149 | Gvatemala | x | x | — | x | — | — |
| HK-BIO-149 | Hongkong | x | x | x | x | x | x |
| HN-BIO-149 | Honduras | x | x | x | x | x | x |
| HT-BIO-149 | Haiti | x | — | — | x | — | x |
| ID-BIO-149 | Indonezija | x | x | x | x | x | x |
| IL-BIO-149 | Izrael (*5) | — | x | x | — | x | — |
| IN-BIO-149 | Indija | — | x | x | x | x | — |
| IQ-BIO-149 | Irak | x | x | x | x | — | x |
| IR-BIO-149 | Iran | x | x | x | x | x | x |
| JP-BIO-149 | Japonska | — | x | x | — | x | — |
| KE-BIO-149 | Kenija | x | — | — | x | — | x |
| KG-BIO-149 | Kirgizistan | x | x | x | x | x | x |
| KH-BIO-149 | Kambodža | x | x | x | x | x | x |
| KR-BIO-149 | Republika Koreja | x | x | x | — | x | x |
| KZ-BIO-149 | Kazahstan | x | x | x | x | x | x |
| LA-BIO-149 | Laos | x | x | x | x | x | x |
| LK-BIO-149 | Šrilanka | x | x | x | x | x | x |
| LS-BIO-149 | Lesoto | x | — | — | x | — | x |
| MA-BIO-149 | Maroko | x | — | — | x | — | x |
| MD-BIO-149 | Moldavija | x | x | x | x | x | x |
| MK-BIO-149 | nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | x | x | x | x | x | x |
| ML-BIO-149 | Mali | x | x | x | x | x | x |
| MM-BIO-149 | Mjanmar/Burma | x | x | x | x | x | x |
| MN-BIO-149 | Mongolija | x | — | — | x | — | x |
| MU-BIO-149 | Mauritius | x | x | x | x | x | x |
| MV-BIO-149 | Maldivi | x | — | x | x | — | — |
| MW-BIO-149 | Malavi | x | — | — | x | — | x |
| MX-BIO-149 | Mehika | x | x | x | x | x | x |
| MY-BIO-149 | Malezija | x | x | x | x | x | x |
| MZ-BIO-149 | Mozambik | x | x | x | x | x | x |
| NA-BIO-149 | Namibija | x | — | — | x | — | x |
| NG-BIO-149 | Nigerija | x | x | x | x | x | x |
| NI-BIO-149 | Nikaragva | x | x | — | x | — | — |
| NP-BIO-149 | Nepal | x | x | x | x | x | x |
| PA-BIO-149 | Panama | x | x | x | x | x | x |
| PE-BIO-149 | Peru | x | x | x | x | x | x |
| PH-BIO-149 | Filipini | x | x | x | x | x | x |
| PK-BIO-149 | Pakistan | x | x | x | x | x | x |
| PS-BIO-149 | zasedeno palestinsko ozemlje | x | x | x | x | x | x |
| PY-BIO-149 | Paragvaj | x | x | x | x | x | x |
| RS-BIO-149 | Srbija | x | x | x | x | x | x |
| RU-BIO-149 | Rusija | x | x | x | x | x | x |
| RW-BIO-149 | Ruanda | x | x | x | x | x | x |
| SD-BIO-149 | Sudan | x | x | — | x | — | — |
| SG-BIO-149 | Singapur | x | x | x | x | x | x |
| SL-BIO-149 | Sierra Leone | x | x | x | x | x | x |
| SN-BIO-149 | Senegal | x | — | — | x | — | x |
| SR-BIO-149 | Surinam | x | — | — | x | — | x |
| SV-BIO-149 | Salvador | x | x | — | x | — | — |
| SY-BIO-149 | Sirija | x | x | x | x | x | x |
| SZ-BIO-149 | Svazi | x | — | — | x | — | x |
| TG-BIO-149 | Togo | x | — | — | x | — | x |
| TH-BIO-149 | Tajska | x | x | x | x | x | x |
| TL-BIO-149 | Vzhodni Timor | x | x | x | x | x | x |
| TR-BIO-149 | Turčija | x | x | x | x | x | x |
| TW-BIO-149 | Tajvan | x | — | — | x | — | x |
| TZ-BIO-149 | Tanzanija | x | x | x | x | x | x |
| UA-BIO-149 | Ukrajina | x | x | x | x | x | x |
| UG-BIO-149 | Uganda | x | x | x | x | x | x |
| US-BIO-149 | Združene države Amerike | — | — | x | — | — | — |
| UY-BIO-149 | Urugvaj | x | x | x | x | x | x |
| UZ-BIO-149 | Uzbekistan | x | x | x | x | x | x |
| VN-BIO-149 | Vietnam | x | x | x | x | x | x |
| ZA-BIO-149 | Južna Afrika | x | x | x | x | x | x |
| ZM-BIO-149 | Zambija | x | x | x | x | x | x |
| ZW-BIO-149 | Zimbabve | x | — | — | x | — | x |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-149

Združeni arabski emirati

x

x

x

x

x

x

AF-BIO-149

Afganistan

x

x

x

x

x

x

AL-BIO-149

Albanija

x

x

x

x

x

x

AM-BIO-149

Armenija

x

x

x

x

x

x

AZ-BIO-149

Azerbajdžan

x

x

x

x

x

x

BD-BIO-149

Bangladeš

—

x

x

x

x

x

BF-BIO-149

Burkina Faso

x

x

x

x

x

x

BJ-BIO-149

Benin

x

—

—

x

—

x

BM-BIO-149

Bermudi

x

x

x

x

x

x

BO-BIO-149

Bolivija

x

x

—

x

—

—

BR-BIO-149

Brazilija

x

x

x

x

x

x

BT-BIO-149

Butan

x

x

x

x

x

x

BW-BIO-149

Bocvana

x

—

—

x

—

x

CA-BIO-149

Kanada

—

—

x

—

—

—

CH-BIO-149

Švica

—

—

x

—

—

—

CI-BIO-149

Slonokoščena obala

x

x

x

x

x

x

CL-BIO-149

Čile

x

x

—

x

—

—

CM-BIO-149

Kamerun

x

—

—

x

—

x

CN-BIO-149

Kitajska

x

x

x

x

x

x

CO-BIO-149

Kolumbija

x

x

x

x

x

x

CR-BIO-149

Kostarika

—

x

x

—

x

—

CU-BIO-149

Kuba

x

—

—

x

—

x

CV-BIO-149

Zelenortski otoki

x

—

—

x

—

—

CW-BIO-149

Curaçao

x

—

—

x

—

x

DO-BIO-149

Dominikanska republika

x

x

x

x

x

x

DZ-BIO-149

Alžirija

x

—

x

x

—

—

EC-BIO-149

Ekvador

x

x

x

x

x

x

EG-BIO-149

Egipt

x

x

x

x

x

x

ET-BIO-149

Etiopija

x

x

x

x

x

x

GH-BIO-149

Gana

x

x

x

x

x

x

GM-BIO-149

Gambija

x

x

—

x

—

—

GN-BIO-149

Gvineja

x

x

x

x

x

x

GT-BIO-149

Gvatemala

x

x

—

x

—

—

HK-BIO-149

Hongkong

x

x

x

x

x

x

HN-BIO-149

Honduras

x

x

x

x

x

x

HT-BIO-149

Haiti

x

—

—

x

—

x

ID-BIO-149

Indonezija

x

x

x

x

x

x

IL-BIO-149

Izrael (*5)

—

x

x

—

x

—

IN-BIO-149

Indija

—

x

x

x

x

—

IQ-BIO-149

Irak

x

x

x

x

—

x

IR-BIO-149

Iran

x

x

x

x

x

x

JP-BIO-149

Japonska

—

x

x

—

x

—

KE-BIO-149

Kenija

x

—

—

x

—

x

KG-BIO-149

Kirgizistan

x

x

x

x

x

x

KH-BIO-149

Kambodža

x

x

x

x

x

x

KR-BIO-149

Republika Koreja

x

x

x

—

x

x

KZ-BIO-149

Kazahstan

x

x

x

x

x

x

LA-BIO-149

Laos

x

x

x

x

x

x

LK-BIO-149

Šrilanka

x

x

x

x

x

x

LS-BIO-149

Lesoto

x

—

—

x

—

x

MA-BIO-149

Maroko

x

—

—

x

—

x

MD-BIO-149

Moldavija

x

x

x

x

x

x

MK-BIO-149

nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

x

x

x

x

x

x

ML-BIO-149

Mali

x

x

x

x

x

x

MM-BIO-149

Mjanmar/Burma

x

x

x

x

x

x

MN-BIO-149

Mongolija

x

—

—

x

—

x

MU-BIO-149

Mauritius

x

x

x

x

x

x

MV-BIO-149

Maldivi

x

—

x

x

—

—

MW-BIO-149

Malavi

x

—

—

x

—

x

MX-BIO-149

Mehika

x

x

x

x

x

x

MY-BIO-149

Malezija

x

x

x

x

x

x

MZ-BIO-149

Mozambik

x

x

x

x

x

x

NA-BIO-149

Namibija

x

—

—

x

—

x

NG-BIO-149

Nigerija

x

x

x

x

x

x

NI-BIO-149

Nikaragva

x

x

—

x

—

—

NP-BIO-149

Nepal

x

x

x

x

x

x

PA-BIO-149

Panama

x

x

x

x

x

x

PE-BIO-149

Peru

x

x

x

x

x

x

PH-BIO-149

Filipini

x

x

x

x

x

x

PK-BIO-149

Pakistan

x

x

x

x

x

x

PS-BIO-149

zasedeno palestinsko ozemlje

x

x

x

x

x

x

PY-BIO-149

Paragvaj

x

x

x

x

x

x

RS-BIO-149

Srbija

x

x

x

x

x

x

RU-BIO-149

Rusija

x

x

x

x

x

x

RW-BIO-149

Ruanda

x

x

x

x

x

x

SD-BIO-149

Sudan

x

x

—

x

—

—

SG-BIO-149

Singapur

x

x

x

x

x

x

SL-BIO-149

Sierra Leone

x

x

x

x

x

x

SN-BIO-149

Senegal

x

—

—

x

—

x

SR-BIO-149

Surinam

x

—

—

x

—

x

SV-BIO-149

Salvador

x

x

—

x

—

—

SY-BIO-149

Sirija

x

x

x

x

x

x

SZ-BIO-149

Svazi

x

—

—

x

—

x

TG-BIO-149

Togo

x

—

—

x

—

x

TH-BIO-149

Tajska

x

x

x

x

x

x

TL-BIO-149

Vzhodni Timor

x

x

x

x

x

x

TR-BIO-149

Turčija

x

x

x

x

x

x

TW-BIO-149

Tajvan

x

—

—

x

—

x

TZ-BIO-149

Tanzanija

x

x

x

x

x

x

UA-BIO-149

Ukrajina

x

x

x

x

x

x

UG-BIO-149

Uganda

x

x

x

x

x

x

US-BIO-149

Združene države Amerike

—

—

x

—

—

—

UY-BIO-149

Urugvaj

x

x

x

x

x

x

UZ-BIO-149

Uzbekistan

x

x

x

x

x

x

VN-BIO-149

Vietnam

x

x

x

x

x

x

ZA-BIO-149

Južna Afrika

x

x

x

x

x

x

ZM-BIO-149

Zambija

x

x

x

x

x

x

ZW-BIO-149

Zimbabve

x

—

—

x

—

x

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Ecocert SA“

| 1. | Naslov: BP 47, 32600 L'Isle-Jourdain, Francija |
| --- | --- |

1.

Naslov: BP 47, 32600 L'Isle-Jourdain, Francija

| 2. | Internetni naslov: http://www.ecocert.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.ecocert.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AD-BIO-154 | Andora | x | — | — | x | — | — |
| AE-BIO-154 | Združeni arabski emirati | x | — | — | x | x | — |
| AF-BIO-154 | Afganistan | x | x | — | x | — | — |
| AL-BIO-154 | Albanija | x | — | — | x | — | — |
| AM-BIO-154 | Armenija | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-154 | Azerbajdžan | x | — | — | x | — | — |
| BA-BIO-154 | Bosna in Hercegovina | x | — | — | x | — | — |
| BD-BIO-154 | Bangladeš | x | — | — | x | x | — |
| BF-BIO-154 | Burkina Faso | x | x | — | x | x | x |
| BH-BIO-154 | Bahrajn | — | — | — | x | — | — |
| BI-BIO-154 | Burundi | x | — | — | x | — | — |
| BJ-BIO-154 | Benin | x | x | — | x | — | — |
| BN-BIO-154 | Brunej | — | — | x | — | — | — |
| BR-BIO-154 | Brazilija | x | x | — | x | x | x |
| BS-BIO-154 | Bahami | x | — | — | x | — | — |
| BW-BIO-154 | Bocvana | x | — | — | x | — | — |
| BY-BIO-154 | Belorusija | x | — | — | x | — | — |
| BZ-BIO-154 | Belize | x | — | — | x | — | — |
| CD-BIO-154 | Demokratična republika Kongo | x | — | — | x | — | — |
| CF-BIO-154 | Srednjeafriška republika | x | — | — | x | — | — |
| CG-BIO-154 | Kongo (Brazzaville) | x | — | — | x | — | — |
| CI-BIO-154 | Slonokoščena obala | x | x | — | x | — | — |
| CL-BIO-154 | Čile | x | x | — | x | — | x |
| CM-BIO-154 | Kamerun | x | x | — | x | — | — |
| CN-BIO-154 | Kitajska | x | x | x | x | x | x |
| CO-BIO-154 | Kolumbija | x | x | — | x | x | x |
| CU-BIO-154 | Kuba | x | — | — | x | x | — |
| CV-BIO-154 | Zelenortski otoki | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-154 | Dominikanska republika | x | — | — | x | — | — |
| DZ-BIO-154 | Alžirija | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-154 | Ekvador | x | x | x | x | x | — |
| ET-BIO-154 | Etiopija | x | x | — | x | — | — |
| FJ-BIO-154 | Fidži | x | — | — | x | — | — |
| GE-BIO-154 | Gruzija | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-154 | Gana | x | — | — | x | — | — |
| GM-BIO-154 | Gambija | x | — | — | x | — | — |
| GN-BIO-154 | Gvineja | x | — | — | x | — | — |
| GQ-BIO-154 | Ekvatorialna Gvineja | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-154 | Gvatemala | x | — | — | x | — | — |
| GW-BIO-154 | Gvineja Bissau | x | — | — | x | — | — |
| GY-BIO-154 | Gvajana | x | — | — | x | — | — |
| HK-BIO-154 | Hongkong | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-154 | Honduras | x | — | — | x | — | — |
| HT-BIO-154 | Haiti | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-154 | Indonezija | x | x | — | x | — | — |
| IN-BIO-154 | Indija | — | — | x | x | x | — |
| IR-BIO-154 | Iran | x | — | — | x | — | — |
| JO-BIO-154 | Jordanija | x | — | — | x | — | — |
| JP-BIO-154 | Japonska | — | — | x | x | — | — |
| KE-BIO-154 | Kenija | x | x | — | x | x | — |
| KG-BIO-154 | Kirgizistan | x | — | — | x | x | — |
| KH-BIO-154 | Kambodža | x | — | — | x | — | — |
| KM-BIO-154 | Komori | x | — | — | x | — | — |
| KR-BIO-154 | Republika Koreja | x | — | x | — | — | — |
| KW-BIO-154 | Kuvajt | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-154 | Kazahstan | x | — | — | x | x | — |
| LA-BIO-154 | Laos | x | — | — | x | — | — |
| LI-BIO-154 | Lihtenštajn | x | — | — | — | — | — |
| LK-BIO-154 | Šrilanka | x | — | — | x | — | — |
| LR-BIO-154 | Liberija | x | — | — | x | — | — |
| LS-BIO-154 | Lesoto | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-154 | Maroko | x | x | x | x | x | x |
| MC-BIO-154 | Monako | x | x | — | x | x | — |
| MD-BIO-154 | Moldavija | x | — | — | x | — | — |
| ME-BIO-154 | Črna gora | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-154 | Madagaskar | x | x | x | x | x | x |
| MK-BIO-154 | nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | x | — | — | x | — | x |
| ML-BIO-154 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-154 | Mjanmar/Burma | x | — | — | x | — | — |
| MN-BIO-154 | Mongolija | x | — | — | x | — | — |
| MR-BIO-154 | Mavretanija | x | — | — | x | — | — |
| MU-BIO-154 | Mauritius | x | — | — | x | — | — |
| MW-BIO-154 | Malavi | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-154 | Mehika | x | x | — | x | x | x |
| MY-BIO-154 | Malezija | x | x | — | x | — | — |
| MZ-BIO-154 | Mozambik | x | — | x | x | — | — |
| NA-BIO-154 | Namibija | x | x | — | x | x | — |
| NE-BIO-154 | Niger | x | — | — | x | — | — |
| NG-BIO-154 | Nigerija | x | — | — | x | — | — |
| NI-BIO-154 | Nikaragva | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-154 | Nepal | x | — | — | x | — | — |
| OM-BIO-154 | Oman | x | — | — | x | — | — |
| PA-BIO-154 | Panama | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-154 | Peru | x | x | — | x | x | x |
| PF-BIO-154 | Francoska Polinezija | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-154 | Filipini | x | x | — | x | x | x |
| PK-BIO-154 | Pakistan | x | — | — | x | — | x |
| PS-BIO-154 | zasedeno palestinsko ozemlje | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-154 | Paragvaj | x | x | — | x | x | — |
| RS-BIO-154 | Srbija | x | x | — | x | — | x |
| RU-BIO-154 | Rusija | x | — | — | x | x | — |
| RW-BIO-154 | Ruanda | x | — | — | x | — | — |
| SA-BIO-154 | Saudova Arabija | x | — | — | x | x | x |
| SC-BIO-154 | Sejšeli | x | — | — | x | — | — |
| SD-BIO-154 | Sudan | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-154 | Singapur | x | — | — | x | — | — |
| SL-BIO-154 | Sierra Leone | x | x | — | x | — | — |
| SN-BIO-154 | Senegal | x | — | — | x | — | — |
| SO-BIO-154 | Somalija | x | — | — | x | — | — |
| SR-BIO-154 | Surinam | x | — | — | x | — | — |
| ST-BIO-154 | Sao Tome in Principe | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-154 | Salvador | x | — | — | x | — | — |
| SY-BIO-154 | Sirija | x | — | — | x | x | — |
| SZ-BIO-154 | Svazi | x | — | — | x | — | — |
| TD-BIO-154 | Čad | x | — | — | x | — | — |
| TG-BIO-154 | Togo | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-154 | Tajska | x | x | x | x | x | x |
| TJ-BIO-154 | Tadžikistan | x | — | — | x | — | — |
| TL-BIO-154 | Vzhodni Timor | x | — | — | x | — | — |
| TM-BIO-154 | Turkmenistan | x | — | — | x | x | — |
| TN-BIO-154 | Tunizija | — | x | x | x | — | — |
| TR-BIO-154 | Turčija | x | x | x | x | x | x |
| TW-BIO-154 | Tajvan | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-154 | Tanzanija | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-154 | Ukrajina | x | x | — | x | x | — |
| UG-BIO-154 | Uganda | x | x | — | x | x | — |
| US-BIO-154 | Združene države Amerike | — | — | x | — | — | — |
| UY-BIO-154 | Urugvaj | x | x | — | x | x | — |
| UZ-BIO-154 | Uzbekistan | x | — | — | x | x | — |
| VE-BIO-154 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-154 | Vietnam | x | x | — | x | — | — |
| VU-BIO-154 | Otoki Wallis in Futuna WS Samoa | x | — | — | x | — | x |
| WS-BIO-154 | Samoa | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-154 | Južna Afrika | x | x | — | x | x | x |
| ZM-BIO-154 | Zambija | x | x | — | x | x | — |
| ZW-BIO-154 | Zimbabve | x | — | — | x | — | x |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AD-BIO-154

Andora

x

—

—

x

—

—

AE-BIO-154

Združeni arabski emirati

x

—

—

x

x

—

AF-BIO-154

Afganistan

x

x

—

x

—

—

AL-BIO-154

Albanija

x

—

—

x

—

—

AM-BIO-154

Armenija

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-154

Azerbajdžan

x

—

—

x

—

—

BA-BIO-154

Bosna in Hercegovina

x

—

—

x

—

—

BD-BIO-154

Bangladeš

x

—

—

x

x

—

BF-BIO-154

Burkina Faso

x

x

—

x

x

x

BH-BIO-154

Bahrajn

—

—

—

x

—

—

BI-BIO-154

Burundi

x

—

—

x

—

—

BJ-BIO-154

Benin

x

x

—

x

—

—

BN-BIO-154

Brunej

—

—

x

—

—

—

BR-BIO-154

Brazilija

x

x

—

x

x

x

BS-BIO-154

Bahami

x

—

—

x

—

—

BW-BIO-154

Bocvana

x

—

—

x

—

—

BY-BIO-154

Belorusija

x

—

—

x

—

—

BZ-BIO-154

Belize

x

—

—

x

—

—

CD-BIO-154

Demokratična republika Kongo

x

—

—

x

—

—

CF-BIO-154

Srednjeafriška republika

x

—

—

x

—

—

CG-BIO-154

Kongo (Brazzaville)

x

—

—

x

—

—

CI-BIO-154

Slonokoščena obala

x

x

—

x

—

—

CL-BIO-154

Čile

x

x

—

x

—

x

CM-BIO-154

Kamerun

x

x

—

x

—

—

CN-BIO-154

Kitajska

x

x

x

x

x

x

CO-BIO-154

Kolumbija

x

x

—

x

x

x

CU-BIO-154

Kuba

x

—

—

x

x

—

CV-BIO-154

Zelenortski otoki

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-154

Dominikanska republika

x

—

—

x

—

—

DZ-BIO-154

Alžirija

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-154

Ekvador

x

x

x

x

x

—

ET-BIO-154

Etiopija

x

x

—

x

—

—

FJ-BIO-154

Fidži

x

—

—

x

—

—

GE-BIO-154

Gruzija

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-154

Gana

x

—

—

x

—

—

GM-BIO-154

Gambija

x

—

—

x

—

—

GN-BIO-154

Gvineja

x

—

—

x

—

—

GQ-BIO-154

Ekvatorialna Gvineja

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-154

Gvatemala

x

—

—

x

—

—

GW-BIO-154

Gvineja Bissau

x

—

—

x

—

—

GY-BIO-154

Gvajana

x

—

—

x

—

—

HK-BIO-154

Hongkong

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-154

Honduras

x

—

—

x

—

—

HT-BIO-154

Haiti

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-154

Indonezija

x

x

—

x

—

—

IN-BIO-154

Indija

—

—

x

x

x

—

IR-BIO-154

Iran

x

—

—

x

—

—

JO-BIO-154

Jordanija

x

—

—

x

—

—

JP-BIO-154

Japonska

—

—

x

x

—

—

KE-BIO-154

Kenija

x

x

—

x

x

—

KG-BIO-154

Kirgizistan

x

—

—

x

x

—

KH-BIO-154

Kambodža

x

—

—

x

—

—

KM-BIO-154

Komori

x

—

—

x

—

—

KR-BIO-154

Republika Koreja

x

—

x

—

—

—

KW-BIO-154

Kuvajt

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-154

Kazahstan

x

—

—

x

x

—

LA-BIO-154

Laos

x

—

—

x

—

—

LI-BIO-154

Lihtenštajn

x

—

—

—

—

—

LK-BIO-154

Šrilanka

x

—

—

x

—

—

LR-BIO-154

Liberija

x

—

—

x

—

—

LS-BIO-154

Lesoto

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-154

Maroko

x

x

x

x

x

x

MC-BIO-154

Monako

x

x

—

x

x

—

MD-BIO-154

Moldavija

x

—

—

x

—

—

ME-BIO-154

Črna gora

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-154

Madagaskar

x

x

x

x

x

x

MK-BIO-154

nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

x

—

—

x

—

x

ML-BIO-154

Mali

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-154

Mjanmar/Burma

x

—

—

x

—

—

MN-BIO-154

Mongolija

x

—

—

x

—

—

MR-BIO-154

Mavretanija

x

—

—

x

—

—

MU-BIO-154

Mauritius

x

—

—

x

—

—

MW-BIO-154

Malavi

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-154

Mehika

x

x

—

x

x

x

MY-BIO-154

Malezija

x

x

—

x

—

—

MZ-BIO-154

Mozambik

x

—

x

x

—

—

NA-BIO-154

Namibija

x

x

—

x

x

—

NE-BIO-154

Niger

x

—

—

x

—

—

NG-BIO-154

Nigerija

x

—

—

x

—

—

NI-BIO-154

Nikaragva

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-154

Nepal

x

—

—

x

—

—

OM-BIO-154

Oman

x

—

—

x

—

—

PA-BIO-154

Panama

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-154

Peru

x

x

—

x

x

x

PF-BIO-154

Francoska Polinezija

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-154

Filipini

x

x

—

x

x

x

PK-BIO-154

Pakistan

x

—

—

x

—

x

PS-BIO-154

zasedeno palestinsko ozemlje

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-154

Paragvaj

x

x

—

x

x

—

RS-BIO-154

Srbija

x

x

—

x

—

x

RU-BIO-154

Rusija

x

—

—

x

x

—

RW-BIO-154

Ruanda

x

—

—

x

—

—

SA-BIO-154

Saudova Arabija

x

—

—

x

x

x

SC-BIO-154

Sejšeli

x

—

—

x

—

—

SD-BIO-154

Sudan

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-154

Singapur

x

—

—

x

—

—

SL-BIO-154

Sierra Leone

x

x

—

x

—

—

SN-BIO-154

Senegal

x

—

—

x

—

—

SO-BIO-154

Somalija

x

—

—

x

—

—

SR-BIO-154

Surinam

x

—

—

x

—

—

ST-BIO-154

Sao Tome in Principe

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-154

Salvador

x

—

—

x

—

—

SY-BIO-154

Sirija

x

—

—

x

x

—

SZ-BIO-154

Svazi

x

—

—

x

—

—

TD-BIO-154

Čad

x

—

—

x

—

—

TG-BIO-154

Togo

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-154

Tajska

x

x

x

x

x

x

TJ-BIO-154

Tadžikistan

x

—

—

x

—

—

TL-BIO-154

Vzhodni Timor

x

—

—

x

—

—

TM-BIO-154

Turkmenistan

x

—

—

x

x

—

TN-BIO-154

Tunizija

—

x

x

x

—

—

TR-BIO-154

Turčija

x

x

x

x

x

x

TW-BIO-154

Tajvan

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-154

Tanzanija

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-154

Ukrajina

x

x

—

x

x

—

UG-BIO-154

Uganda

x

x

—

x

x

—

US-BIO-154

Združene države Amerike

—

—

x

—

—

—

UY-BIO-154

Urugvaj

x

x

—

x

x

—

UZ-BIO-154

Uzbekistan

x

—

—

x

x

—

VE-BIO-154

Venezuela

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-154

Vietnam

x

x

—

x

—

—

VU-BIO-154

Otoki Wallis in Futuna WS Samoa

x

—

—

x

—

x

WS-BIO-154

Samoa

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-154

Južna Afrika

x

x

—

x

x

x

ZM-BIO-154

Zambija

x

x

—

x

x

—

ZW-BIO-154

Zimbabve

x

—

—

x

—

x

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști“

| 1. | Naslov: 2132/2 sk. No:3 D:50 Bayraklı/İZMİR, Turčija |
| --- | --- |

1.

Naslov: 2132/2 sk. No:3 D:50 Bayraklı/İZMİR, Turčija

| 2. | Internetni naslov: http://www.ecocert.com.tr |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.ecocert.com.tr

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-158 | Združeni arabski emirati | — | — | — | — | x | — |
| AF-BIO-158 | Afganistan | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-158 | Azerbajdžan | x | — | — | x | — | — |
| GE-BIO-158 | Gruzija | x | — | — | — | — | — |
| KG-BIO-158 | Kirgizistan | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-158 | Kazahstan | x | — | — | — | x | — |
| RU-BIO-158 | Rusija | x | — | — | — | x | — |
| TJ-BIO-158 | Tadžikistan | x | — | — | x | — | — |
| TM-BIO-158 | Turkmenistan | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-158 | Turčija | x | x | — | x | x | — |
| UA-BIO-158 | Ukrajina | x | — | — | x | x | — |
| UZ-BIO-158 | Uzbekistan | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-158

Združeni arabski emirati

—

—

—

—

x

—

AF-BIO-158

Afganistan

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-158

Azerbajdžan

x

—

—

x

—

—

GE-BIO-158

Gruzija

x

—

—

—

—

—

KG-BIO-158

Kirgizistan

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-158

Kazahstan

x

—

—

—

x

—

RU-BIO-158

Rusija

x

—

—

—

x

—

TJ-BIO-158

Tadžikistan

x

—

—

x

—

—

TM-BIO-158

Turkmenistan

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-158

Turčija

x

x

—

x

x

—

UA-BIO-158

Ukrajina

x

—

—

x

x

—

UZ-BIO-158

Uzbekistan

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Ecoglobe“

| 1. | Naslov: 1, Aram Khachatryan Street, apt. 66, 0033 Yerevan, Armenija |
| --- | --- |

1.

Naslov: 1, Aram Khachatryan Street, apt. 66, 0033 Yerevan, Armenija

| 2. | Internetni naslov: http://www.ecoglobe.am |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.ecoglobe.am

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AF-BIO-112 | Afganistan | x | x | — | x | — | — |
| AM-BIO-112 | Armenija | x | x | — | x | — | — |
| BY-BIO-112 | Belorusija | x | x | — | x | — | — |
| IR-BIO-112 | Iran | x | x | — | x | — | — |
| KG-BIO-112 | Kirgizistan | x | x | — | x | — | — |
| KZ-BIO-112 | Kazahstan | x | x | — | x | — | — |
| PK-BIO-112 | Pakistan | x | x | — | x | — | — |
| RU-BIO-112 | Rusija | x | x | — | x | — | — |
| TJ-BIO-112 | Tadžikistan | x | x | — | x | — | — |
| TM-BIO-112 | Turkmenistan | x | x | — | x | — | — |
| UA-BIO-112 | Ukrajina | x | x | — | x | — | — |
| UZ-BIO-112 | Uzbekistan | x | x | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AF-BIO-112

Afganistan

x

x

—

x

—

—

AM-BIO-112

Armenija

x

x

—

x

—

—

BY-BIO-112

Belorusija

x

x

—

x

—

—

IR-BIO-112

Iran

x

x

—

x

—

—

KG-BIO-112

Kirgizistan

x

x

—

x

—

—

KZ-BIO-112

Kazahstan

x

x

—

x

—

—

PK-BIO-112

Pakistan

x

x

—

x

—

—

RU-BIO-112

Rusija

x

x

—

x

—

—

TJ-BIO-112

Tadžikistan

x

x

—

x

—

—

TM-BIO-112

Turkmenistan

x

x

—

x

—

—

UA-BIO-112

Ukrajina

x

x

—

x

—

—

UZ-BIO-112

Uzbekistan

x

x

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Egyptian Center of Organic Agriculture (ECOA)“

| 1. | Naslov: 15 Nady El-Seid Street, Dokki, Cairo, Egipt |
| --- | --- |

1.

Naslov: 15 Nady El-Seid Street, Dokki, Cairo, Egipt

| 2. | Internetni naslov: http://www.ecoa.com.eg/ |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.ecoa.com.eg/

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| EG-BIO-164 | Egipt | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

EG-BIO-164

Egipt

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“

| 1. | Naslov: P.O. Box 12311, Gainesville FL, 32604 ZDA |
| --- | --- |

1.

Naslov: P.O. Box 12311, Gainesville FL, 32604 ZDA

| 2. | Internetni naslov: http://www.qcsinfo.org |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.qcsinfo.org

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BS-BIO-144 | Bahami | x | — | — | x | — | x |
| CN-BIO-144 | Kitajska | x | — | x | x | — | x |
| DO-BIO-144 | Dominikanska republika | x | — | x | x | — | x |
| EC-BIO-144 | Ekvador | x | — | x | — | x | x |
| GT-BIO-144 | Gvatemala | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-144 | Honduras | x | — | x | x | x | — |
| MX-BIO-144 | Mehika | x | — | — | x | — | x |
| MY-BIO-144 | Malezija | x | — | — | x | — | x |
| NI-BIO-144 | Nikaragva | x | — | x | x | — | x |
| PE-BIO-144 | Peru | x | — | — | x | — | x |
| PH-BIO-144 | Filipini | x | — | x | x | — | x |
| SV-BIO-144 | Salvador | x | — | x | x | — | x |
| TR-BIO-144 | Turčija | x | — | — | x | — | x |
| TW-BIO-144 | Tajvan | x | — | x | x | — | x |
| ZA-BIO-144 | Južna Afrika | x | — | — | x | — | x |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

BS-BIO-144

Bahami

x

—

—

x

—

x

CN-BIO-144

Kitajska

x

—

x

x

—

x

DO-BIO-144

Dominikanska republika

x

—

x

x

—

x

EC-BIO-144

Ekvador

x

—

x

—

x

x

GT-BIO-144

Gvatemala

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-144

Honduras

x

—

x

x

x

—

MX-BIO-144

Mehika

x

—

—

x

—

x

MY-BIO-144

Malezija

x

—

—

x

—

x

NI-BIO-144

Nikaragva

x

—

x

x

—

x

PE-BIO-144

Peru

x

—

—

x

—

x

PH-BIO-144

Filipini

x

—

x

x

—

x

SV-BIO-144

Salvador

x

—

x

x

—

x

TR-BIO-144

Turčija

x

—

—

x

—

x

TW-BIO-144

Tajvan

x

—

x

x

—

x

ZA-BIO-144

Južna Afrika

x

—

—

x

—

x

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„IBD Certificações Ltda.“

| 1. | Naslov: Rua Amando de Barros 2275, Centro, CEP: 18.602.150, Botucatu SP, Brazilija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Rua Amando de Barros 2275, Centro, CEP: 18.602.150, Botucatu SP, Brazilija

| 2. | Internetni naslov: http://www.ibd.com.br |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.ibd.com.br

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BR-BIO-122 | Brazilija | x | x | x | x | x | — |
| CN-BIO-122 | Kitajska | x | — | — | x | x | — |
| MX-BIO-122 | Mehika | — | x | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

BR-BIO-122

Brazilija

x

x

x

x

x

—

CN-BIO-122

Kitajska

x

—

—

x

x

—

MX-BIO-122

Mehika

—

x

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„IMOcert Latinoamérica Ltda.“

| 1. | Naslov: Calle Pasoskanki 2134, Cochabamba, Bolivija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Calle Pasoskanki 2134, Cochabamba, Bolivija

| 2. | Internetni naslov: http://www.imocert.bio |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.imocert.bio

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BO-BIO-123 | Bolivija | x | — | — | x | — | — |
| BR-BIO-123 | Brazilija | x | — | — | x | — | — |
| BZ-BIO-123 | Belize | x | — | — | x | — | — |
| CL-BIO-123 | Čile | x | — | — | x | — | — |
| CO-BIO-123 | Kolumbija | x | — | — | x | — | — |
| CU-BIO-123 | Kuba | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-123 | Dominikanska republika | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-123 | Ekvador | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-123 | Gvatemala | x | — | — | x | — | — |
| HT-BIO-123 | Haiti | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-123 | Mehika | x | — | — | x | — | — |
| NI-BIO-123 | Nikaragva | x | — | — | x | — | — |
| PA-BIO-123 | Panama | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-123 | Peru | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-123 | Paragvaj | x | — | — | x | — | — |
| SR-BIO-123 | Surinam | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-123 | Salvador | x | — | — | x | — | — |
| TT-BIO-123 | Trinidad in Tobago | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-123 | Urugvaj | x | — | — | x | — | — |
| VE-BIO-123 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

BO-BIO-123

Bolivija

x

—

—

x

—

—

BR-BIO-123

Brazilija

x

—

—

x

—

—

BZ-BIO-123

Belize

x

—

—

x

—

—

CL-BIO-123

Čile

x

—

—

x

—

—

CO-BIO-123

Kolumbija

x

—

—

x

—

—

CU-BIO-123

Kuba

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-123

Dominikanska republika

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-123

Ekvador

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-123

Gvatemala

x

—

—

x

—

—

HT-BIO-123

Haiti

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-123

Mehika

x

—

—

x

—

—

NI-BIO-123

Nikaragva

x

—

—

x

—

—

PA-BIO-123

Panama

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-123

Peru

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-123

Paragvaj

x

—

—

x

—

—

SR-BIO-123

Surinam

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-123

Salvador

x

—

—

x

—

—

TT-BIO-123

Trinidad in Tobago

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-123

Urugvaj

x

—

—

x

—

—

VE-BIO-123

Venezuela

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„IMO Control Private Limited“

| 1. | Naslov: No 3627, 1st Floor, 7th Cross, 13th ‘G’ Main, H.A.L. 2nd Stage, Bangalore 560008, Indija |
| --- | --- |

1.

Naslov: No 3627, 1st Floor, 7th Cross, 13th ‘G’ Main, H.A.L. 2nd Stage, Bangalore 560008, Indija

| 2. | Internetni naslov: www.imocontrol.in |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: www.imocontrol.in

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AF-BIO-147 | Afganistan | x | — | — | x | — | — |
| BD-BIO-147 | Bangladeš | x | — | — | x | — | — |
| BT-BIO-147 | Butan | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-147 | Indonezija | x | — | — | x | — | — |
| IN-BIO-147 | Indija | — | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-147 | Iran | x | — | — | x | — | — |
| LA-BIO-147 | Laos | x | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-147 | Šrilanka | x | — | — | x | — | — |
| MV-BIO-147 | Maldivi | x | — | — | x | — | — |
| MY-BIO-147 | Malezija | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-147 | Nepal | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-147 | Papua Nova Gvineja | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-147 | Filipini | x | — | — | x | — | — |
| PK-BIO-147 | Pakistan | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-147 | Tajska | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-147 | Vietnam | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AF-BIO-147

Afganistan

x

—

—

x

—

—

BD-BIO-147

Bangladeš

x

—

—

x

—

—

BT-BIO-147

Butan

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-147

Indonezija

x

—

—

x

—

—

IN-BIO-147

Indija

—

—

—

x

—

—

IR-BIO-147

Iran

x

—

—

x

—

—

LA-BIO-147

Laos

x

—

—

x

—

—

LK-BIO-147

Šrilanka

x

—

—

x

—

—

MV-BIO-147

Maldivi

x

—

—

x

—

—

MY-BIO-147

Malezija

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-147

Nepal

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-147

Papua Nova Gvineja

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-147

Filipini

x

—

—

x

—

—

PK-BIO-147

Pakistan

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-147

Tajska

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-147

Vietnam

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„IMOswiss AG“

| 1. | Naslov: Weststrasse 1, 8570 Weinfelden, Švica |
| --- | --- |

1.

Naslov: Weststrasse 1, 8570 Weinfelden, Švica

| 2. | Internetni naslov: http://www.imo.ch |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.imo.ch

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-143 | Združeni arabski emirati | — | — | — | x | — | — |
| AF-BIO-143 | Afganistan | x | x | — | x | — | — |
| AL-BIO-143 | Albanija | x | — | — | x | — | — |
| AM-BIO-143 | Armenija | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO -143 | Azerbajdžan | x | — | — | x | — | — |
| BA-BIO-143 | Bosna in Hercegovina | x | — | — | x | — | — |
| BD-BIO-143 | Bangladeš | x | — | x | x | — | — |
| BF-BIO-143 | Burkina Faso | x | — | — | — | — | — |
| BO-BIO-143 | Bolivija | x | — | — | x | — | — |
| BS-BIO-143 | Bahami | — | — | | x | — | — |
| CD-BIO-143 | Demokratična republika Kongo | x | — | — | x | — | — |
| CI-BIO-143 | Slonokoščena obala | x | — | — | x | — | — |
| CL-BIO-143 | Čile | x | x | x | x | — | x |
| CM-BIO-143 | Kamerun | x | — | — | — | — | — |
| CO-BIO-143 | Kolumbija | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-143 | Dominikanska republika | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-143 | Ekvador | x | — | x | — | — | — |
| ET-BIO-143 | Etiopija | x | x | — | x | — | — |
| GE-BIO-143 | Gruzija | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-143 | Gana | x | — | — | x | — | — |
| GM-BIO-143 | Gambija | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-143 | Gvatemala | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-143 | Honduras | — | — | — | x | — | — |
| HT-BIO-143 | Haiti | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-143 | Indonezija | x | — | — | x | — | — |
| IN-BIO-143 | Indija | — | — | x | x | — | — |
| IR-BIO-143 | Iran | x | — | — | x | — | — |
| JO-BIO-143 | Jordanija | x | — | — | x | — | — |
| JP-BIO-143 | Japonska | — | — | — | x | — | — |
| KE-BIO-143 | Kenija | x | — | — | x | — | — |
| KG-BIO-143 | Kirgizistan | x | — | — | x | — | — |
| KH-BIO-143 | Kambodža | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-143 | Kazahstan | x | — | — | x | — | — |
| LA-BIO-143 | Laos | x | — | — | x | — | — |
| LI-BIO-143 | Lihtenštajn | x | — | — | — | — | — |
| LK-BIO-143 | Šrilanka | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-143 | Maroko | x | — | — | x | — | — |
| ML-BIO-143 | Mali | x | — | — | — | — | — |
| MM-BIO-143 | Mjanmar/Burma | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-143 | Mehika | x | — | — | x | — | — |
| MY-BIO-143 | Malezija | x | — | — | x | — | — |
| NA-BIO-143 | Namibija | x | — | — | x | — | — |
| NE-BIO-143 | Niger | x | — | — | x | — | — |
| NG-BIO-143 | Nigerija | x | — | — | x | — | — |
| NI-BIO-143 | Nikaragva | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-143 | Nepal | x | — | — | x | — | — |
| OM-BIO-143 | Oman | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-143 | Peru | x | — | x | x | — | — |
| PH-BIO-143 | Filipini | x | — | — | x | — | — |
| PK-BIO-143 | Pakistan | x | — | — | x | — | — |
| PS-BIO-143 | zasedeno palestinsko ozemlje | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-143 | Paragvaj | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-143 | Rusija | x | — | — | x | — | x |
| RW-BIO-143 | Ruanda | x | — | — | x | — | — |
| SA-BIO-143 | Saudova Arabija | x | — | — | x | — | — |
| SD-BIO-143 | Sudan | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-143 | Singapur | — | — | — | x | — | — |
| SL-BIO-143 | Sierra Leone | x | — | — | x | — | — |
| SR-BIO-143 | Surinam | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-143 | Salvador | x | — | — | x | — | — |
| SY-BIO-143 | Sirija | x | — | — | — | — | — |
| TG-BIO-143 | Togo | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-143 | Tajska | x | — | — | x | — | — |
| TJ-BIO-143 | Tadžikistan | x | — | — | x | — | — |
| TW-BIO-143 | Tajvan | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-143 | Tanzanija | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-143 | Uganda | x | — | — | x | — | x |
| UZ-BIO-143 | Uzbekistan | x | — | — | x | — | x |
| VE-BIO-143 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-143 | Vietnam | x | — | x | x | — | — |
| ZA-BIO-143 | Južna Afrika | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-143

Združeni arabski emirati

—

—

—

x

—

—

AF-BIO-143

Afganistan

x

x

—

x

—

—

AL-BIO-143

Albanija

x

—

—

x

—

—

AM-BIO-143

Armenija

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO -143

Azerbajdžan

x

—

—

x

—

—

BA-BIO-143

Bosna in Hercegovina

x

—

—

x

—

—

BD-BIO-143

Bangladeš

x

—

x

x

—

—

BF-BIO-143

Burkina Faso

x

—

—

—

—

—

BO-BIO-143

Bolivija

x

—

—

x

—

—

BS-BIO-143

Bahami

—

—

x

—

—

CD-BIO-143

Demokratična republika Kongo

x

—

—

x

—

—

CI-BIO-143

Slonokoščena obala

x

—

—

x

—

—

CL-BIO-143

Čile

x

x

x

x

—

x

CM-BIO-143

Kamerun

x

—

—

—

—

—

CO-BIO-143

Kolumbija

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-143

Dominikanska republika

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-143

Ekvador

x

—

x

—

—

—

ET-BIO-143

Etiopija

x

x

—

x

—

—

GE-BIO-143

Gruzija

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-143

Gana

x

—

—

x

—

—

GM-BIO-143

Gambija

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-143

Gvatemala

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-143

Honduras

—

—

—

x

—

—

HT-BIO-143

Haiti

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-143

Indonezija

x

—

—

x

—

—

IN-BIO-143

Indija

—

—

x

x

—

—

IR-BIO-143

Iran

x

—

—

x

—

—

JO-BIO-143

Jordanija

x

—

—

x

—

—

JP-BIO-143

Japonska

—

—

—

x

—

—

KE-BIO-143

Kenija

x

—

—

x

—

—

KG-BIO-143

Kirgizistan

x

—

—

x

—

—

KH-BIO-143

Kambodža

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-143

Kazahstan

x

—

—

x

—

—

LA-BIO-143

Laos

x

—

—

x

—

—

LI-BIO-143

Lihtenštajn

x

—

—

—

—

—

LK-BIO-143

Šrilanka

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-143

Maroko

x

—

—

x

—

—

ML-BIO-143

Mali

x

—

—

—

—

—

MM-BIO-143

Mjanmar/Burma

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-143

Mehika

x

—

—

x

—

—

MY-BIO-143

Malezija

x

—

—

x

—

—

NA-BIO-143

Namibija

x

—

—

x

—

—

NE-BIO-143

Niger

x

—

—

x

—

—

NG-BIO-143

Nigerija

x

—

—

x

—

—

NI-BIO-143

Nikaragva

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-143

Nepal

x

—

—

x

—

—

OM-BIO-143

Oman

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-143

Peru

x

—

x

x

—

—

PH-BIO-143

Filipini

x

—

—

x

—

—

PK-BIO-143

Pakistan

x

—

—

x

—

—

PS-BIO-143

zasedeno palestinsko ozemlje

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-143

Paragvaj

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-143

Rusija

x

—

—

x

—

x

RW-BIO-143

Ruanda

x

—

—

x

—

—

SA-BIO-143

Saudova Arabija

x

—

—

x

—

—

SD-BIO-143

Sudan

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-143

Singapur

—

—

—

x

—

—

SL-BIO-143

Sierra Leone

x

—

—

x

—

—

SR-BIO-143

Surinam

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-143

Salvador

x

—

—

x

—

—

SY-BIO-143

Sirija

x

—

—

—

—

—

TG-BIO-143

Togo

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-143

Tajska

x

—

—

x

—

—

TJ-BIO-143

Tadžikistan

x

—

—

x

—

—

TW-BIO-143

Tajvan

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-143

Tanzanija

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-143

Uganda

x

—

—

x

—

x

UZ-BIO-143

Uzbekistan

x

—

—

x

—

x

VE-BIO-143

Venezuela

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-143

Vietnam

x

—

x

x

—

—

ZA-BIO-143

Južna Afrika

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Indocert“

| 1. | Naslov: Thottumugham post, Aluva, Ernakulam, Kerala, Indija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Thottumugham post, Aluva, Ernakulam, Kerala, Indija

| 2. | Internetni naslov: http://www.indocert.org |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.indocert.org

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| IN-BIO-148 | Indija | — | — | — | x | x | — |
| KH-BIO-148 | Kambodža | x | — | — | — | — | — |
| LK-BIO-148 | Šrilanka | x | — | — | — | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

IN-BIO-148

Indija

—

—

—

x

x

—

KH-BIO-148

Kambodža

x

—

—

—

—

—

LK-BIO-148

Šrilanka

x

—

—

—

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Istituto Certificazione Etica e Ambientale“

| 1. | Naslov: Via Giovanni Brugnoli, 15, 40122 Bologna, Italija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Via Giovanni Brugnoli, 15, 40122 Bologna, Italija

| 2. | Internetni naslov: http://www.icea.info |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.icea.info

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-115 | Združeni arabski emirati | x | x | — | x | — | — |
| AL-BIO-115 | Albanija | x | — | — | x | — | — |
| AM-BIO-115 | Armenija | — | x | — | x | — | — |
| CI-BIO-115 | Slonokoščena obala | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-115 | Ekvador | x | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-115 | Etiopija | x | — | — | — | — | — |
| IR-BIO-115 | Iran | x | — | — | x | — | — |
| JP-BIO-115 | Japonska | — | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-115 | Kazahstan | x | — | — | — | — | — |
| LB-BIO-115 | Libanon | — | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-115 | Šrilanka | x | — | — | x | — | — |
| MD-BIO-115 | Moldavija | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-115 | Madagaskar | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-115 | Mehika | x | x | — | x | — | — |
| MY-BIO-115 | Malezija | — | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-115 | Rusija | x | x | — | x | — | — |
| SM-BIO-115 | San Marino | — | — | — | x | — | — |
| SN-BIO-115 | Senegal | x | — | — | x | — | — |
| SY-BIO-115 | Sirija | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-115 | Tajska | — | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-115 | Turčija | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-115 | Ukrajina | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-115 | Urugvaj | x | — | — | x | — | — |
| UZ-BIO-115 | Uzbekistan | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-115 | Vietnam | — | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-115

Združeni arabski emirati

x

x

—

x

—

—

AL-BIO-115

Albanija

x

—

—

x

—

—

AM-BIO-115

Armenija

—

x

—

x

—

—

CI-BIO-115

Slonokoščena obala

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-115

Ekvador

x

—

—

x

—

—

ET-BIO-115

Etiopija

x

—

—

—

—

—

IR-BIO-115

Iran

x

—

—

x

—

—

JP-BIO-115

Japonska

—

—

—

x

—

—

KZ-BIO-115

Kazahstan

x

—

—

—

—

—

LB-BIO-115

Libanon

—

—

—

x

—

—

LK-BIO-115

Šrilanka

x

—

—

x

—

—

MD-BIO-115

Moldavija

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-115

Madagaskar

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-115

Mehika

x

x

—

x

—

—

MY-BIO-115

Malezija

—

—

—

x

—

—

RU-BIO-115

Rusija

x

x

—

x

—

—

SM-BIO-115

San Marino

—

—

—

x

—

—

SN-BIO-115

Senegal

x

—

—

x

—

—

SY-BIO-115

Sirija

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-115

Tajska

—

—

—

x

—

—

TR-BIO-115

Turčija

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-115

Ukrajina

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-115

Urugvaj

x

—

—

x

—

—

UZ-BIO-115

Uzbekistan

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-115

Vietnam

—

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve, vino in proizvodi iz Priloge III. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve, vino in proizvodi iz Priloge III.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Japan Organic and Natural Foods Association“

| 1. | Naslov: Takegashi Bldg. 3rd Fl., 3-5-3 Kyobashi, Chuo-ku, Tokyo, Japonska |
| --- | --- |

1.

Naslov: Takegashi Bldg. 3rd Fl., 3-5-3 Kyobashi, Chuo-ku, Tokyo, Japonska

| 2. | Internetni naslov: http://jona-japan.org |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://jona-japan.org

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| CN-BIO-145 | Kitajska | x | — | — | x | — | — |
| JP-BIO-145 | Japonska | — | — | — | x | — | — |
| TW-BIO-145 | Tajvan | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

CN-BIO-145

Kitajska

x

—

—

x

—

—

JP-BIO-145

Japonska

—

—

—

x

—

—

TW-BIO-145

Tajvan

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve, vino in proizvodi iz Priloge III. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve, vino in proizvodi iz Priloge III.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH“

| 1. | Naslov: Marientorgraben 3–5, 90402 Nürnberg, Nemčija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Marientorgraben 3–5, 90402 Nürnberg, Nemčija

| 2. | Internetni naslov: http://www.bcs-oeko.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.bcs-oeko.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-141 | Združeni arabski emirati | x | x | — | x | x | — |
| AL-BIO-141 | Albanija | x | — | — | x | — | — |
| AM-BIO-141 | Armenija | x | — | — | x | — | — |
| AO-BIO-141 | Angola | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-141 | Azerbajdžan | x | — | — | x | — | — |
| BD-BIO-141 | Bangladeš | x | — | — | x | — | x |
| BJ-BIO-141 | Benin | x | — | — | x | — | — |
| BO-BIO-141 | Bolivija | x | — | — | x | — | — |
| BR-BIO-141 | Brazilija | x | x | — | x | x | — |
| BT-BIO-141 | Butan | x | — | — | x | — | x |
| BW-BIO-141 | Bocvana | x | — | — | x | — | — |
| BY-BIO-141 | Belorusija | x | — | — | x | x | — |
| CI-BIO-141 | Slonokoščena obala | x | — | — | x | x | — |
| CL-BIO-141 | Čile | x | x | x | x | — | x |
| CN-BIO-141 | Kitajska | x | x | x | x | x | x |
| CO-BIO-141 | Kolumbija | x | x | — | x | — | x |
| CR-BIO-141 | Kostarika | — | — | x | — | — | — |
| CU-BIO-141 | Kuba | x | x | — | x | — | — |
| DO-BIO-141 | Dominikanska republika | x | — | — | x | — | — |
| DZ-BIO-141 | Alžirija | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-141 | Ekvador | x | x | x | x | x | — |
| EG-BIO-141 | Egipt | x | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-141 | Etiopija | x | x | — | x | x | — |
| FJ-BIO-141 | Fidži | x | — | — | x | — | x |
| GE-BIO-141 | Gruzija | x | — | — | x | x | — |
| GH-BIO-141 | Gana | x | — | — | x | — | — |
| GM-BIO-141 | Gambija | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-141 | Gvatemala | x | x | — | x | x | — |
| GW-BIO-141 | Gvineja Bissau | x | — | — | x | — | x |
| HK-BIO-141 | Hongkong | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-141 | Honduras | x | — | — | x | x | — |
| HT-BIO-141 | Haiti | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-141 | Indonezija | x | — | — | x | — | — |
| IN-BIO-141 | Indija | — | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-141 | Iran | x | x | — | x | — | — |
| JP-BIO-141 | Japonska | — | — | — | x | — | — |
| KE-BIO-141 | Kenija | x | x | — | x | x | — |
| KG-BIO-141 | Kirgizistan | x | x | — | x | x | — |
| KH-BIO-141 | Kambodža | x | — | — | x | — | — |
| KR-BIO-141 | Republika Koreja | x | — | x | — | x | — |
| KZ-BIO-141 | Kazahstan | x | — | — | x | x | — |
| LA-BIO-141 | Laos | x | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-141 | Šrilanka | x | — | — | x | — | — |
| LR-BIO-141 | Liberija | x | — | — | x | — | — |
| LS-BIO-141 | Lesoto | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-141 | Maroko | x | — | — | x | — | — |
| MD-BIO-141 | Moldavija | x | — | — | x | — | — |
| ME-BIO-141 | Črna gora | x | — | — | x | — | — |
| MK-BIO-141 | nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-141 | Mjanmar/Burma | x | — | x | x | — | — |
| MN-BIO-141 | Mongolija | x | x | — | x | x | — |
| MW-BIO-141 | Malavi | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-141 | Mehika | x | x | — | x | x | — |
| MY-BIO-141 | Malezija | x | — | — | x | — | — |
| MZ-BIO-141 | Mozambik | x | — | — | x | — | — |
| NA-BIO-141 | Namibija | x | — | — | x | — | — |
| NI-BIO-141 | Nikaragva | x | x | — | x | x | — |
| NP-BIO-141 | Nepal | x | — | — | x | — | x |
| OM-BIO-141 | Oman | x | — | — | x | x | — |
| PA-BIO-141 | Panama | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-141 | Peru | x | x | — | x | x | — |
| PF-BIO-141 | Francoska Polinezija | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-141 | Papua Nova Gvineja | x | — | — | x | — | x |
| PH-BIO-141 | Filipini | x | — | x | x | — | — |
| PK-BIO-141 | Pakistan | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-141 | Paragvaj | x | x | — | x | x | — |
| RS-BIO-141 | Srbija | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-141 | Rusija | x | x | — | x | x | — |
| SA-BIO-141 | Saudova Arabija | x | x | — | x | x | — |
| SD-BIO-141 | Sudan | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-141 | Singapur | x | — | — | x | — | x |
| SN-BIO-141 | Senegal | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-141 | Salvador | x | x | — | x | x | — |
| SZ-BIO-141 | Svazi | x | — | — | x | — | — |
| TD-BIO-141 | Čad | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-141 | Tajska | x | — | x | x | x | — |
| TJ-BIO-141 | Tadžikistan | x | — | — | x | — | — |
| TM-BIO-141 | Turkmenistan | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-141 | Turčija | x | x | — | x | x | — |
| TW-BIO-141 | Tajvan | x | — | x | x | — | — |
| TZ-BIO-141 | Tanzanija | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-141 | Ukrajina | x | — | — | x | x | — |
| UG-BIO-141 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-141 | Urugvaj | x | x | — | x | x | — |
| UZ-BIO-141 | Uzbekistan | x | — | — | x | — | — |
| VE-BIO-141 | Venezuela | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-141 | Vietnam | x | x | x | x | — | — |
| XK-BIO-141 | Kosovo (*6) | x | — | — | x | x | — |
| ZA-BIO-141 | Južna Afrika | x | x | — | x | x | x |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-141

Združeni arabski emirati

x

x

—

x

x

—

AL-BIO-141

Albanija

x

—

—

x

—

—

AM-BIO-141

Armenija

x

—

—

x

—

—

AO-BIO-141

Angola

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-141

Azerbajdžan

x

—

—

x

—

—

BD-BIO-141

Bangladeš

x

—

—

x

—

x

BJ-BIO-141

Benin

x

—

—

x

—

—

BO-BIO-141

Bolivija

x

—

—

x

—

—

BR-BIO-141

Brazilija

x

x

—

x

x

—

BT-BIO-141

Butan

x

—

—

x

—

x

BW-BIO-141

Bocvana

x

—

—

x

—

—

BY-BIO-141

Belorusija

x

—

—

x

x

—

CI-BIO-141

Slonokoščena obala

x

—

—

x

x

—

CL-BIO-141

Čile

x

x

x

x

—

x

CN-BIO-141

Kitajska

x

x

x

x

x

x

CO-BIO-141

Kolumbija

x

x

—

x

—

x

CR-BIO-141

Kostarika

—

—

x

—

—

—

CU-BIO-141

Kuba

x

x

—

x

—

—

DO-BIO-141

Dominikanska republika

x

—

—

x

—

—

DZ-BIO-141

Alžirija

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-141

Ekvador

x

x

x

x

x

—

EG-BIO-141

Egipt

x

—

—

x

—

—

ET-BIO-141

Etiopija

x

x

—

x

x

—

FJ-BIO-141

Fidži

x

—

—

x

—

x

GE-BIO-141

Gruzija

x

—

—

x

x

—

GH-BIO-141

Gana

x

—

—

x

—

—

GM-BIO-141

Gambija

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-141

Gvatemala

x

x

—

x

x

—

GW-BIO-141

Gvineja Bissau

x

—

—

x

—

x

HK-BIO-141

Hongkong

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-141

Honduras

x

—

—

x

x

—

HT-BIO-141

Haiti

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-141

Indonezija

x

—

—

x

—

—

IN-BIO-141

Indija

—

—

—

x

—

—

IR-BIO-141

Iran

x

x

—

x

—

—

JP-BIO-141

Japonska

—

—

—

x

—

—

KE-BIO-141

Kenija

x

x

—

x

x

—

KG-BIO-141

Kirgizistan

x

x

—

x

x

—

KH-BIO-141

Kambodža

x

—

—

x

—

—

KR-BIO-141

Republika Koreja

x

—

x

—

x

—

KZ-BIO-141

Kazahstan

x

—

—

x

x

—

LA-BIO-141

Laos

x

—

—

x

—

—

LK-BIO-141

Šrilanka

x

—

—

x

—

—

LR-BIO-141

Liberija

x

—

—

x

—

—

LS-BIO-141

Lesoto

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-141

Maroko

x

—

—

x

—

—

MD-BIO-141

Moldavija

x

—

—

x

—

—

ME-BIO-141

Črna gora

x

—

—

x

—

—

MK-BIO-141

nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-141

Mjanmar/Burma

x

—

x

x

—

—

MN-BIO-141

Mongolija

x

x

—

x

x

—

MW-BIO-141

Malavi

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-141

Mehika

x

x

—

x

x

—

MY-BIO-141

Malezija

x

—

—

x

—

—

MZ-BIO-141

Mozambik

x

—

—

x

—

—

NA-BIO-141

Namibija

x

—

—

x

—

—

NI-BIO-141

Nikaragva

x

x

—

x

x

—

NP-BIO-141

Nepal

x

—

—

x

—

x

OM-BIO-141

Oman

x

—

—

x

x

—

PA-BIO-141

Panama

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-141

Peru

x

x

—

x

x

—

PF-BIO-141

Francoska Polinezija

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-141

Papua Nova Gvineja

x

—

—

x

—

x

PH-BIO-141

Filipini

x

—

x

x

—

—

PK-BIO-141

Pakistan

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-141

Paragvaj

x

x

—

x

x

—

RS-BIO-141

Srbija

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-141

Rusija

x

x

—

x

x

—

SA-BIO-141

Saudova Arabija

x

x

—

x

x

—

SD-BIO-141

Sudan

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-141

Singapur

x

—

—

x

—

x

SN-BIO-141

Senegal

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-141

Salvador

x

x

—

x

x

—

SZ-BIO-141

Svazi

x

—

—

x

—

—

TD-BIO-141

Čad

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-141

Tajska

x

—

x

x

x

—

TJ-BIO-141

Tadžikistan

x

—

—

x

—

—

TM-BIO-141

Turkmenistan

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-141

Turčija

x

x

—

x

x

—

TW-BIO-141

Tajvan

x

—

x

x

—

—

TZ-BIO-141

Tanzanija

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-141

Ukrajina

x

—

—

x

x

—

UG-BIO-141

Uganda

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-141

Urugvaj

x

x

—

x

x

—

UZ-BIO-141

Uzbekistan

x

—

—

x

—

—

VE-BIO-141

Venezuela

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-141

Vietnam

x

x

x

x

—

—

XK-BIO-141

Kosovo (*6)

x

—

—

x

x

—

ZA-BIO-141

Južna Afrika

x

x

—

x

x

x

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„LACON GmbH“

| 1. | Naslov: Moltkestrasse 4, 77654 Offenburg, Nemčija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Moltkestrasse 4, 77654 Offenburg, Nemčija

| 2. | Internetni naslov: http://www.lacon-institut.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.lacon-institut.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-134 | Združeni arabski emirati | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-134 | Azerbajdžan | x | — | — | x | — | — |
| BD-BIO-134 | Bangladeš | x | — | — | x | — | — |
| BF-BIO-134 | Burkina Faso | x | x | — | x | — | — |
| BR-BIO-134 | Brazilija | x | x | — | x | — | — |
| BT-BIO-134 | Butan | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-134 | Gana | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-134 | Indonezija | x | — | — | x | — | — |
| IN-BIO-134 | Indija | — | x | — | x | — | — |
| KZ-BIO-134 | Kazahstan | x | — | — | — | — | — |
| LK-BIO-134 | Šrilanka | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-134 | Maroko | x | x | — | x | — | — |
| MG-BIO-134 | Madagaskar | x | x | — | x | — | — |
| ML-BIO-134 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| MU-BIO-134 | Mauritius | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-134 | Mehika | x | x | — | — | — | — |
| NA-BIO-134 | Namibija | x | — | — | x | — | — |
| NG-BIO-134 | Nigerija | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-134 | Nepal | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-134 | Srbija | x | x | — | x | — | — |
| RU-BIO-134 | Rusija | x | — | — | — | — | — |
| SN-BIO-134 | Senegal | x | x | — | x | — | — |
| TG-BIO-134 | Togo | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-134 | Turčija | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-134 | Tanzanija | x | x | — | x | — | — |
| UA-BIO-134 | Ukrajina | x | — | — | — | — | — |
| UG-BIO-134 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-134 | Južna Afrika | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-134

Združeni arabski emirati

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-134

Azerbajdžan

x

—

—

x

—

—

BD-BIO-134

Bangladeš

x

—

—

x

—

—

BF-BIO-134

Burkina Faso

x

x

—

x

—

—

BR-BIO-134

Brazilija

x

x

—

x

—

—

BT-BIO-134

Butan

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-134

Gana

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-134

Indonezija

x

—

—

x

—

—

IN-BIO-134

Indija

—

x

—

x

—

—

KZ-BIO-134

Kazahstan

x

—

—

—

—

—

LK-BIO-134

Šrilanka

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-134

Maroko

x

x

—

x

—

—

MG-BIO-134

Madagaskar

x

x

—

x

—

—

ML-BIO-134

Mali

x

—

—

x

—

—

MU-BIO-134

Mauritius

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-134

Mehika

x

x

—

—

—

—

NA-BIO-134

Namibija

x

—

—

x

—

—

NG-BIO-134

Nigerija

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-134

Nepal

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-134

Srbija

x

x

—

x

—

—

RU-BIO-134

Rusija

x

—

—

—

—

—

SN-BIO-134

Senegal

x

x

—

x

—

—

TG-BIO-134

Togo

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-134

Turčija

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-134

Tanzanija

x

x

—

x

—

—

UA-BIO-134

Ukrajina

x

—

—

—

—

—

UG-BIO-134

Uganda

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-134

Južna Afrika

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Letis S.A.“

| 1. | Naslov: San Lorenzo 2261, S2000KPA, Rosario, Santa Fe, Argentina |
| --- | --- |

1.

Naslov: San Lorenzo 2261, S2000KPA, Rosario, Santa Fe, Argentina

| 2. | Internetni naslov: http://www.letis.org |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.letis.org

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-135 | Argentina | — | — | x | x | — | — |
| BO-BIO-135 | Bolivija | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-135 | Ekvador | x | — | — | x | — | — |
| KY-BIO-135 | Kajmanski otoki | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-135 | Mehika | x | — | — | — | — | — |
| PE-BIO-135 | Peru | x | — | x | — | — | — |
| PY-BIO-135 | Paragvaj | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-135 | Urugvaj | x | — | — | — | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-135

Argentina

—

—

x

x

—

—

BO-BIO-135

Bolivija

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-135

Ekvador

x

—

—

x

—

—

KY-BIO-135

Kajmanski otoki

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-135

Mehika

x

—

—

—

—

—

PE-BIO-135

Peru

x

—

x

—

—

—

PY-BIO-135

Paragvaj

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-135

Urugvaj

x

—

—

—

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Mayacert“

| 1. | Naslov: 18 calle 7–25 zona 11, Colonia Mariscal, 01011 Guatemala City, Gvatemala |
| --- | --- |

1.

Naslov: 18 calle 7–25 zona 11, Colonia Mariscal, 01011 Guatemala City, Gvatemala

| 2. | Internetni naslov: http://www.mayacert.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.mayacert.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| CO-BIO-169 | Kolumbija | — | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-169 | Dominikanska republika | — | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-169 | Gvatemala | x | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-169 | Honduras | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-169 | Mehika | x | x | — | x | — | — |
| NI-BIO-169 | Nikaragva | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-169 | Salvador | — | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

CO-BIO-169

Kolumbija

—

—

—

x

—

—

DO-BIO-169

Dominikanska republika

—

—

—

x

—

—

GT-BIO-169

Gvatemala

x

—

—

x

—

—

HN-BIO-169

Honduras

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-169

Mehika

x

x

—

x

—

—

NI-BIO-169

Nikaragva

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-169

Salvador

—

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„NASAA Certified Organic Pty Ltd“

| 1. | Naslov: Unit 7/3 Mount Barker Road, Stirling SA 5152, Avstralija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Unit 7/3 Mount Barker Road, Stirling SA 5152, Avstralija

| 2. | Internetni naslov: http://www.nasaa.com.au |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.nasaa.com.au

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AU-BIO-119 | Avstralija | — | — | — | x | — | — |
| CN-BIO-119 | Kitajska | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-119 | Indonezija | x | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-119 | Šrilanka | x | — | — | x | — | — |
| MY-BIO-119 | Malezija | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-119 | Nepal | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-119 | Papua Nova Gvineja | x | — | — | x | — | — |
| SB-BIO-119 | Salomonovi otoki | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-119 | Singapur | x | — | — | x | — | — |
| TL-BIO-119 | Vzhodni Timor | x | — | — | x | — | — |
| TO-BIO-119 | Tonga | x | — | — | x | — | — |
| WS-BIO-119 | Samoa | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AU-BIO-119

Avstralija

—

—

—

x

—

—

CN-BIO-119

Kitajska

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-119

Indonezija

x

—

—

x

—

—

LK-BIO-119

Šrilanka

x

—

—

x

—

—

MY-BIO-119

Malezija

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-119

Nepal

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-119

Papua Nova Gvineja

x

—

—

x

—

—

SB-BIO-119

Salomonovi otoki

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-119

Singapur

x

—

—

x

—

—

TL-BIO-119

Vzhodni Timor

x

—

—

x

—

—

TO-BIO-119

Tonga

x

—

—

x

—

—

WS-BIO-119

Samoa

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„ÖkoP Zertifizierungs GmbH“

| 1. | Naslov: Schlesische Straße 17d, 94315 Straubing, Nemčija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Schlesische Straße 17d, 94315 Straubing, Nemčija

| 2. | Internetni naslov: http://www.oekop.de |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.oekop.de

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| RS-BIO-133 | Srbija | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

RS-BIO-133

Srbija

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„OneCert International PVT Ltd“

| 1. | Naslov: H-08, Mansarovar Industrial Area, Mansarovar, Jaipur-302020, Rajasthan, Indija |
| --- | --- |

1.

Naslov: H-08, Mansarovar Industrial Area, Mansarovar, Jaipur-302020, Rajasthan, Indija

| 2. | Internetni naslov: http://www.onecert.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.onecert.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AE-BIO-152 | Združeni arabski emirati | — | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-152 | Etiopija | x | — | — | x | — | — |
| IN-BIO-152 | Indija | — | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-152 | Šrilanka | x | — | — | x | — | — |
| MZ-BIO-152 | Mozambik | x | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-152 | Nepal | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-152 | Singapur | — | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-152 | Tajska | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-152 | Tanzanija | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-152 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-152 | Vietnam | x | — | — | x | — | — |
| WS-BIO-152 | Samoa | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AE-BIO-152

Združeni arabski emirati

—

—

—

x

—

—

ET-BIO-152

Etiopija

x

—

—

x

—

—

IN-BIO-152

Indija

—

—

—

x

—

—

LK-BIO-152

Šrilanka

x

—

—

x

—

—

MZ-BIO-152

Mozambik

x

—

—

x

—

—

NP-BIO-152

Nepal

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-152

Singapur

—

—

—

x

—

—

TH-BIO-152

Tajska

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-152

Tanzanija

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-152

Uganda

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-152

Vietnam

x

—

—

x

—

—

WS-BIO-152

Samoa

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Oregon Tilth“

| 1. | Naslov: 2525 SE 3rd Street, Corvallis, OR 97333, ZDA |
| --- | --- |

1.

Naslov: 2525 SE 3rd Street, Corvallis, OR 97333, ZDA

| 2. | Internetni naslov: http://tilth.org |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://tilth.org

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BO-BIO-116 | Bolivija | x | — | — | — | — | — |
| CL-BIO-116 | Čile | x | — | — | x | — | — |
| CN-BIO-116 | Kitajska | — | — | — | x | — | — |
| HN-BIO-116 | Honduras | — | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-116 | Mehika | x | — | — | x | — | — |
| PA-BIO-116 | Panama | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

BO-BIO-116

Bolivija

x

—

—

—

—

—

CL-BIO-116

Čile

x

—

—

x

—

—

CN-BIO-116

Kitajska

—

—

—

x

—

—

HN-BIO-116

Honduras

—

—

—

x

—

—

MX-BIO-116

Mehika

x

—

—

x

—

—

PA-BIO-116

Panama

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Organic agriculture certification Thailand“

| 1. | Naslov: 619/43 Kiatngamwong Building, Ngamwongwan Rd., Tambon Bangkhen, Muang District, Nonthaburi 11000, Tajska |
| --- | --- |

1.

Naslov: 619/43 Kiatngamwong Building, Ngamwongwan Rd., Tambon Bangkhen, Muang District, Nonthaburi 11000, Tajska

| 2. | Internetni naslov: http://www.actorganic-cert.or.th |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.actorganic-cert.or.th

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| ID-BIO-121 | Indonezija | x | — | — | x | — | — |
| LA-BIO-121 | Laos | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-121 | Mjanmar/Burma | — | — | — | x | — | — |
| MY-BIO-121 | Malezija | — | — | — | x | — | — |
| NP-BIO-121 | Nepal | — | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-121 | Tajska | x | — | — | x | — | — |
| VN-BIO-121 | Vietnam | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

ID-BIO-121

Indonezija

x

—

—

x

—

—

LA-BIO-121

Laos

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-121

Mjanmar/Burma

—

—

—

x

—

—

MY-BIO-121

Malezija

—

—

—

x

—

—

NP-BIO-121

Nepal

—

—

—

x

—

—

TH-BIO-121

Tajska

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-121

Vietnam

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Organic Certifiers“

| 1. | Naslov: 6500 Casitas Pass Road, Ventura, CA 93001, ZDA |
| --- | --- |

1.

Naslov: 6500 Casitas Pass Road, Ventura, CA 93001, ZDA

| 2. | Internetni naslov: http://www.organiccertifiers.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.organiccertifiers.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| KR-BIO-106 | Republika Koreja | x | — | — | — | — | — |
| MX-BIO-106 | Mehika | x | — | — | — | — | — |
| PH-BIO-106 | Filipini | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

KR-BIO-106

Republika Koreja

x

—

—

—

—

—

MX-BIO-106

Mehika

x

—

—

—

—

—

PH-BIO-106

Filipini

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Organic Control System“

| 1. | Naslov: Trg cara Jovana Nenada 15, 24000 Subotica, Srbija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Trg cara Jovana Nenada 15, 24000 Subotica, Srbija

| 2. | Internetni naslov: www.organica.rs |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: www.organica.rs

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| ME-BIO-162 | Črna gora | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-162 | Srbija | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

ME-BIO-162

Črna gora

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-162

Srbija

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Organic crop improvement association“

| 1. | Naslov: 1340 North Cotner Boulevard, Lincoln, NE 68505-1838, ZDA |
| --- | --- |

1.

Naslov: 1340 North Cotner Boulevard, Lincoln, NE 68505-1838, ZDA

| 2. | Internetni naslov: http://www.ocia.org |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.ocia.org

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| GT-BIO-120 | Gvatemala | x | x | — | x | — | — |
| JP-BIO-120 | Japonska | — | x | — | x | — | — |
| MX-BIO-120 | Mehika | x | x | — | x | — | — |
| NI-BIO-120 | Nikaragva | x | x | — | x | — | — |
| PE-BIO-120 | Peru | x | x | — | x | — | — |
| SV-BIO-120 | Salvador | x | x | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

GT-BIO-120

Gvatemala

x

x

—

x

—

—

JP-BIO-120

Japonska

—

x

—

x

—

—

MX-BIO-120

Mehika

x

x

—

x

—

—

NI-BIO-120

Nikaragva

x

x

—

x

—

—

PE-BIO-120

Peru

x

x

—

x

—

—

SV-BIO-120

Salvador

x

x

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve, vino in proizvodi iz Priloge III. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve, vino in proizvodi iz Priloge III.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Organic Standard“

| 1. | Naslov: 38-B Velyka Vasylkivska St, office 20, Kijev, 01004 Ukrajina |
| --- | --- |

1.

Naslov: 38-B Velyka Vasylkivska St, office 20, Kijev, 01004 Ukrajina

| 2. | Internetni naslov: http://www.organicstandard.com.ua |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.organicstandard.com.ua

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AM-BIO-108 | Armenija | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-108 | Azerbajdžan | x | — | — | x | — | — |
| BY-BIO-108 | Belorusija | x | x | x | x | x | x |
| GE-BIO-108 | Gruzija | x | x | — | x | — | — |
| KG-BIO-108 | Kirgizistan | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-108 | Kazahstan | x | — | — | x | x | — |
| MD-BIO-108 | Moldavija | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-108 | Rusija | x | — | — | x | x | — |
| TJ-BIO-108 | Tadžikistan | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-108 | Ukrajina | x | x | x | x | x | x |
| UZ-BIO-108 | Uzbekistan | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AM-BIO-108

Armenija

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-108

Azerbajdžan

x

—

—

x

—

—

BY-BIO-108

Belorusija

x

x

x

x

x

x

GE-BIO-108

Gruzija

x

x

—

x

—

—

KG-BIO-108

Kirgizistan

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-108

Kazahstan

x

—

—

x

x

—

MD-BIO-108

Moldavija

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-108

Rusija

x

—

—

x

x

—

TJ-BIO-108

Tadžikistan

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-108

Ukrajina

x

x

x

x

x

x

UZ-BIO-108

Uzbekistan

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Organización Internacional Agropecuaria“

| 1. | Naslov: Av. Santa Fe 830, B1641ABN, Acassuso, Buenos Aires, Argentina |
| --- | --- |

1.

Naslov: Av. Santa Fe 830, B1641ABN, Acassuso, Buenos Aires, Argentina

| 2. | Internetni naslov: http://www.oia.com.ar |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.oia.com.ar

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-110 | Argentina | — | — | x | x | — | — |
| BO-BIO-110 | Bolivija | x | — | — | x | — | — |
| BR-BIO-110 | Brazilija | x | — | x | x | — | — |
| CL-BIO-110 | Čile | x | — | x | x | — | — |
| EC-BIO-110 | Ekvador | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-110 | Mehika | x | — | — | x | — | — |
| PA-BIO-110 | Panama | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-110 | Peru | x | — | — | x | — | — |
| PY-BIO-110 | Paragvaj | x | — | — | x | — | — |
| UY-BIO-110 | Urugvaj | x | x | x | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-110

Argentina

—

—

x

x

—

—

BO-BIO-110

Bolivija

x

—

—

x

—

—

BR-BIO-110

Brazilija

x

—

x

x

—

—

CL-BIO-110

Čile

x

—

x

x

—

—

EC-BIO-110

Ekvador

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-110

Mehika

x

—

—

x

—

—

PA-BIO-110

Panama

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-110

Peru

x

—

—

x

—

—

PY-BIO-110

Paragvaj

x

—

—

x

—

—

UY-BIO-110

Urugvaj

x

x

x

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Organska Kontrola“

| 1. | Naslov: Dzemala Bijedića br. 2, 71000 Sarajevo, Bosna in Hercegovina |
| --- | --- |

1.

Naslov: Dzemala Bijedića br. 2, 71000 Sarajevo, Bosna in Hercegovina

| 2. | Internetni naslov: http://www.organskakontrola.ba |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.organskakontrola.ba

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BA-BIO-101 | Bosna in Hercegovina | x | — | — | x | — | — |
| ME-BIO-101 | Črna gora | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-101 | Srbija | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

BA-BIO-101

Bosna in Hercegovina

x

—

—

x

—

—

ME-BIO-101

Črna gora

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-101

Srbija

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„ORSER“

| 1. | Naslov: Paris Caddesi No: 6/15, Ankara 06540, Turčija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Paris Caddesi No: 6/15, Ankara 06540, Turčija

| 2. | Internetni naslov: http://orser.com.tr |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://orser.com.tr

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| TR-BIO-166 | Turčija | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

TR-BIO-166

Turčija

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Overseas Merchandising Inspection Co., Ltd“

| 1. | Naslov: 15–6 Nihonbashi Kabuto-cho, Chuo-ku, Tokyo 103–0026, Japonska |
| --- | --- |

1.

Naslov: 15–6 Nihonbashi Kabuto-cho, Chuo-ku, Tokyo 103–0026, Japonska

| 2. | Internetni naslov: http://www.omicnet.com/omicnet/services-en/organic-certification-en.html |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.omicnet.com/omicnet/services-en/organic-certification-en.html

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| JP-BIO-167 | Japonska | — | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

JP-BIO-167

Japonska

—

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve, vino in proizvodi iz Priloge III. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve, vino in proizvodi iz Priloge III.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„QC&I GmbH“

| 1. | Naslov: Tiergartenstraße 32, 54595 Prüm, Nemčija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Tiergartenstraße 32, 54595 Prüm, Nemčija

| 2. | Internetni naslov: http://www.qci.de |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.qci.de

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AZ-BIO-153 | Azerbajdžan | x | — | — | x | — | — |
| BZ-BIO-153 | Belize | x | — | — | x | — | — |
| LK-BIO-153 | Šrilanka | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-153 | Maroko | x | — | x | x | — | — |
| TH-BIO-153 | Tajska | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-153 | Ukrajina | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AZ-BIO-153

Azerbajdžan

x

—

—

x

—

—

BZ-BIO-153

Belize

x

—

—

x

—

—

LK-BIO-153

Šrilanka

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-153

Maroko

x

—

x

x

—

—

TH-BIO-153

Tajska

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-153

Ukrajina

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Quality Assurance International“

| 1. | Naslov: 9191 Towne Centre Drive, Suite 200, San Diego, CA 92122, ZDA |
| --- | --- |

1.

Naslov: 9191 Towne Centre Drive, Suite 200, San Diego, CA 92122, ZDA

| 2. | Internetni naslov: http://www.qai-inc.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.qai-inc.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| MX-BIO-113 | Mehika | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

MX-BIO-113

Mehika

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Quality Partner“

| 1. | Naslov: Rue Hayeneux, 62, 4040 Herstal, Belgija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Rue Hayeneux, 62, 4040 Herstal, Belgija

| 2. | Internetni naslov: http://www.quality-partner.be |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.quality-partner.be

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| ID-BIO-168 | Indonezija | — | — | x | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

ID-BIO-168

Indonezija

—

—

x

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve, alge in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve, alge in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Soil Association Certification Limited“

| 1. | Naslov: South Plaza, Marlborough Street, Bristol, BS1 3NX, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

1.

Naslov: South Plaza, Marlborough Street, Bristol, BS1 3NX, Združeno kraljestvo

| 2. | Internetni naslov: http://www.soilassociation.org/certification |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.soilassociation.org/certification

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BS-BIO-142 | Bahami | x | — | — | x | — | — |
| BZ-BIO-142 | Belize | x | — | — | x | — | — |
| CM-BIO-142 | Kamerun | — | x | — | x | — | — |
| CO-BIO-142 | Kolumbija | — | — | — | x | — | — |
| DZ-BIO-142 | Alžirija | x | — | — | x | — | — |
| EG-BIO-142 | Egipt | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-142 | Gana | x | — | — | x | — | — |
| HK-BIO-142 | Hongkong | x | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-142 | Iran | x | — | — | x | — | — |
| KE-BIO-142 | Kenija | x | — | — | x | — | — |
| MW-BIO-142 | Malavi | x | — | — | x | — | — |
| SG-BIO-142 | Singapur | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-142 | Tajska | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-142 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| VE-BIO-142 | Venezuela | x | — | — | — | — | — |
| VN-BIO-142 | Vietnam | x | — | — | x | — | — |
| WS-BIO-142 | Samoa | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-142 | Južna Afrika | x | x | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

BS-BIO-142

Bahami

x

—

—

x

—

—

BZ-BIO-142

Belize

x

—

—

x

—

—

CM-BIO-142

Kamerun

—

x

—

x

—

—

CO-BIO-142

Kolumbija

—

—

—

x

—

—

DZ-BIO-142

Alžirija

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-142

Egipt

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-142

Gana

x

—

—

x

—

—

HK-BIO-142

Hongkong

x

—

—

x

—

—

IR-BIO-142

Iran

x

—

—

x

—

—

KE-BIO-142

Kenija

x

—

—

x

—

—

MW-BIO-142

Malavi

x

—

—

x

—

—

SG-BIO-142

Singapur

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-142

Tajska

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-142

Uganda

x

—

—

x

—

—

VE-BIO-142

Venezuela

x

—

—

—

—

—

VN-BIO-142

Vietnam

x

—

—

x

—

—

WS-BIO-142

Samoa

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-142

Južna Afrika

x

x

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„Suolo e Salute srl“

| 1. | Naslov: Via Paolo Borsellino 12, 61032 Fano (PU), Italija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Via Paolo Borsellino 12, 61032 Fano (PU), Italija

| 2. | Internetni naslov: http://www.suoloesalute.it |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.suoloesalute.it

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| SM-BIO-150 | San Marino | x | — | — | — | — | — |
| SN-BIO-150 | Senegal | x | — | — | — | — | — |
| UA-BIO-150 | Ukrajina | x | — | — | — | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

SM-BIO-150

San Marino

x

—

—

—

—

—

SN-BIO-150

Senegal

x

—

—

—

—

—

UA-BIO-150

Ukrajina

x

—

—

—

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.

„TÜV Nord Integra“

| 1. | Naslov: Statiestraat 164, 2600 Berchem (Antwerpen), Belgija |
| --- | --- |

1.

Naslov: Statiestraat 164, 2600 Berchem (Antwerpen), Belgija

| 2. | Internetni naslov: http://www.tuv-nord-integra.com |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: http://www.tuv-nord-integra.com

| 3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BF-BIO-160 | Burkina Faso | x | — | — | x | — | — |
| CI-BIO-160 | Slonokoščena obala | x | — | — | x | — | — |
| CM-BIO-160 | Kamerun | x | — | — | x | — | — |
| CW-BIO-160 | Curaçao | x | — | — | x | — | — |
| EG-BIO-160 | Egipt | x | — | — | x | — | — |
| JO-BIO-160 | Jordanija | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-160 | Maroko | x | — | — | x | — | — |
| MG-BIO-160 | Madagaskar | x | — | — | x | — | — |
| ML-BIO-160 | Mali | x | — | — | x | — | — |
| SN-BIO-160 | Senegal | x | — | — | x | — | — |

3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

BF-BIO-160

Burkina Faso

x

—

—

x

—

—

CI-BIO-160

Slonokoščena obala

x

—

—

x

—

—

CM-BIO-160

Kamerun

x

—

—

x

—

—

CW-BIO-160

Curaçao

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-160

Egipt

x

—

—

x

—

—

JO-BIO-160

Jordanija

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-160

Maroko

x

—

—

x

—

—

MG-BIO-160

Madagaskar

x

—

—

x

—

—

ML-BIO-160

Mali

x

—

—

x

—

—

SN-BIO-160

Senegal

x

—

—

x

—

—

| 4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino. |
| --- | --- |

4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in vino.

| 5. | Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.“ |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: do 30. junija 2018.“

---

(*1)  Sestavine morajo imeti potrdilo, ki ga izda izvajalec nadzora ali nadzorni organ, priznan v skladu s členom 33(3) Uredbe (ES) št. 834/2007, oziroma biti proizvedene in potrjene v okviru tretje države, priznane v skladu s členom 33(2) navedene Uredbe, ali proizvedene in potrjene v Uniji v skladu z navedeno uredbo.

*1

(*2)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa Kosova ter je v skladu z resolucijo VSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*2

(*3)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa Kosova ter je v skladu z resolucijo VSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*3

(*4)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa Kosova ter je v skladu z resolucijo VSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*4

(*5)  Izdelki s poreklom na ozemljih, ki jih Izrael zaseda od junija 1967, se ne potrdijo kot ekološki.

*5

(*6)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa Kosova ter je v skladu z resolucijo VSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*6

---

| 4.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/97 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/97

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1331

z dne 3. avgusta 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. avgusta 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 175,1 |
| ZZ | 175,1 |
| 0709 93 10 | TR | 136,4 |
| ZZ | 136,4 |
| 0805 50 10 | AR | 170,3 |
| CL | 187,2 |
| MA | 157,0 |
| TR | 153,3 |
| UY | 185,1 |
| ZA | 180,4 |
| ZZ | 172,2 |
| 0806 10 10 | BR | 163,2 |
| EG | 214,6 |
| MA | 179,4 |
| MX | 378,3 |
| TR | 153,5 |
| US | 233,8 |
| ZZ | 220,5 |
| 0808 10 80 | AR | 114,2 |
| BR | 102,1 |
| CL | 140,4 |
| CN | 137,7 |
| NZ | 128,1 |
| PE | 106,8 |
| US | 80,4 |
| UY | 99,9 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 112,4 |
| 0808 30 90 | AR | 105,9 |
| CL | 119,7 |
| NZ | 141,8 |
| TR | 159,8 |
| ZA | 125,4 |
| ZZ | 130,5 |
| 0809 29 00 | CA | 331,3 |
| TR | 262,8 |
| US | 485,5 |
| ZZ | 359,9 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 166,5 |
| ZZ | 166,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

175,1

ZZ

175,1

0709 93 10

TR

136,4

ZZ

136,4

0805 50 10

AR

170,3

CL

187,2

MA

157,0

TR

153,3

UY

185,1

ZA

180,4

ZZ

172,2

0806 10 10

BR

163,2

EG

214,6

MA

179,4

MX

378,3

TR

153,5

US

233,8

ZZ

220,5

0808 10 80

AR

114,2

BR

102,1

CL

140,4

CN

137,7

NZ

128,1

PE

106,8

US

80,4

UY

99,9

ZA

102,1

ZZ

112,4

0808 30 90

AR

105,9

CL

119,7

NZ

141,8

TR

159,8

ZA

125,4

ZZ

130,5

0809 29 00

CA

331,3

TR

262,8

US

485,5

ZZ

359,9

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

166,5

ZZ

166,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 4.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/100 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/100

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1332

z dne 28. julija 2016

o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje pohištvu

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4778)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (1) ter zlasti členov 6(7) in 8(2) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu.

| (2) | V Uredbi (ES) št. 66/2010 je določeno, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi (ES) št. 66/2010 je določeno, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov.

| (3) | Z Odločbo Komisije 2009/894/ES (2) so se določila okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje lesenega pohištva, ki veljajo do 31. decembra 2016. |
| --- | --- |

(3)

Z Odločbo Komisije 2009/894/ES (2) so se določila okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje lesenega pohištva, ki veljajo do 31. decembra 2016.

| (4) | Da bi se bolje izražali razpon pohištvenih izdelkov na trgu in najnovejši dosežki v zvezi z njimi ter da bi se upoštevale inovacije zadnjih nekaj let, je področje uporabe skupine proizvodov smiselno razširiti na pohištvo, ki ni iz lesa, ter vzpostaviti spremenjen sklop okoljskih meril. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se bolje izražali razpon pohištvenih izdelkov na trgu in najnovejši dosežki v zvezi z njimi ter da bi se upoštevale inovacije zadnjih nekaj let, je področje uporabe skupine proizvodov smiselno razširiti na pohištvo, ki ni iz lesa, ter vzpostaviti spremenjen sklop okoljskih meril.

| (5) | Namen spremenjenih okoljskih meril je uporaba materialov, proizvedenih na bolj trajnosten način (ob upoštevanju pristopa analize življenjskega kroga), omejevanje uporabe nevarnih spojin, ravni nevarnih ostankov in prispevka pohištva k onesnaževanju zraka v zaprtih prostorih ter spodbujanje obstojnih in visokokakovostnih proizvodov, ki jih je lahko popraviti in razstaviti. Spremenjena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje bi morali veljati šest let od datuma sprejetja tega sklepa, pri čemer se upošteva inovacijski cikel te skupine proizvodov. |
| --- | --- |

(5)

Namen spremenjenih okoljskih meril je uporaba materialov, proizvedenih na bolj trajnosten način (ob upoštevanju pristopa analize življenjskega kroga), omejevanje uporabe nevarnih spojin, ravni nevarnih ostankov in prispevka pohištva k onesnaževanju zraka v zaprtih prostorih ter spodbujanje obstojnih in visokokakovostnih proizvodov, ki jih je lahko popraviti in razstaviti. Spremenjena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje bi morali veljati šest let od datuma sprejetja tega sklepa, pri čemer se upošteva inovacijski cikel te skupine proizvodov.

| (6) | Zato bi bilo treba Odločbo 2009/894/ES nadomestiti. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo treba Odločbo 2009/894/ES nadomestiti.

| (7) | Proizvajalcem, ki so za svoje proizvode pridobili znak EU za okolje za leseno pohištvo na podlagi meril iz Odločbe 2009/894/ES, bi bilo treba omogočiti prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev svojih proizvodov tako, da bodo ustrezali spremenjenim okoljskim merilom in zahtevam. Proizvajalcem bi bilo treba zagotoviti tudi dovolj časa, da vložijo vloge na podlagi okoljskih meril iz Odločbe 2009/894/ES. |
| --- | --- |

(7)

Proizvajalcem, ki so za svoje proizvode pridobili znak EU za okolje za leseno pohištvo na podlagi meril iz Odločbe 2009/894/ES, bi bilo treba omogočiti prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev svojih proizvodov tako, da bodo ustrezali spremenjenim okoljskim merilom in zahtevam. Proizvajalcem bi bilo treba zagotoviti tudi dovolj časa, da vložijo vloge na podlagi okoljskih meril iz Odločbe 2009/894/ES.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Skupina proizvodov „pohištvo“ zajema samostoječe ali vgradne enote, katerih glavna funkcija je shranjevanje, odlaganje ali obešanje predmetov in/ali ki zagotavljajo površine, na katerih lahko uporabniki počivajo, sedijo, jedo, študirajo ali delajo, ter so namenjeni uporabi v notranjih prostorih ali na prostem. Področje uporabe se razširja na kose gospodinjskega pohištva in pohištva za javno uporabo, ki se uporablja v domačem okolju ali okolju, ki ni domače. Vanj so vključeni tudi posteljna ogrodja, noge, podnožja in vzglavne stranice.

2.   V skupino proizvodov niso vključeni naslednji proizvodi:

| (a) | posteljni vložki, ki jih zajemajo merila iz Sklepa Komisije 2014/391/EU (3); |
| --- | --- |

(a)

posteljni vložki, ki jih zajemajo merila iz Sklepa Komisije 2014/391/EU (3);

| (b) | proizvodi, katerih glavna funkcija ni uporaba v skladu z odstavkom 1, vključno z uličnimi lučmi, ograjami in ogradami, lestvami, urami, opremo za otroška igrišča, samostoječimi in stenskimi ogledali, električnimi vodi, cestnimi stebrički ter gradbenimi proizvodi, kot so stopnice, vrata, okna, talne obloge in ometi; |
| --- | --- |

(b)

proizvodi, katerih glavna funkcija ni uporaba v skladu z odstavkom 1, vključno z uličnimi lučmi, ograjami in ogradami, lestvami, urami, opremo za otroška igrišča, samostoječimi in stenskimi ogledali, električnimi vodi, cestnimi stebrički ter gradbenimi proizvodi, kot so stopnice, vrata, okna, talne obloge in ometi;

| (c) | rabljeni, ponovno površinsko obdelani, prenovljeni ali predelani pohištveni izdelki; |
| --- | --- |

(c)

rabljeni, ponovno površinsko obdelani, prenovljeni ali predelani pohištveni izdelki;

| (d) | pohištvo, vgrajeno v vozila za javni ali zasebni prevoz; |
| --- | --- |

(d)

pohištvo, vgrajeno v vozila za javni ali zasebni prevoz;

| (e) | pohištveni izdelki, sestavljeni iz več kot 5 % (masnega deleža) materialov, ki niso vključeni na spodnji seznam: masivni les, lesne plošče, pluta, bambus, ratan, plastika, kovine, usnje, prevlečene tkanine, tekstilije, steklo in polnila/polnilni materiali. |
| --- | --- |

(e)

pohištveni izdelki, sestavljeni iz več kot 5 % (masnega deleža) materialov, ki niso vključeni na spodnji seznam: masivni les, lesne plošče, pluta, bambus, ratan, plastika, kovine, usnje, prevlečene tkanine, tekstilije, steklo in polnila/polnilni materiali.

Člen 2

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „anilinsko usnje“ pomeni usnje, katerega naravno lice je jasno in popolnoma vidno ter na katerem ima vsak površinski nanos z nepigmentirano končno obdelavo debelino do vključno 0,01 mm, kot je določeno v standardu EN 15987; |
| --- | --- |

(a)

„anilinsko usnje“ pomeni usnje, katerega naravno lice je jasno in popolnoma vidno ter na katerem ima vsak površinski nanos z nepigmentirano končno obdelavo debelino do vključno 0,01 mm, kot je določeno v standardu EN 15987;

| (b) | „polanilinsko usnje“ pomeni usnje, premazano s končnim premazom, ki vsebuje majhno količino pigmenta, tako da je naravno lice jasno vidno, kot je določeno v standardu EN 15987; |
| --- | --- |

(b)

„polanilinsko usnje“ pomeni usnje, premazano s končnim premazom, ki vsebuje majhno količino pigmenta, tako da je naravno lice jasno vidno, kot je določeno v standardu EN 15987;

| (c) | „pigmentirano ali pigmentirano cepljeno usnje“ pomeni usnje ali cepljeno usnje, katerega naravno lice ali površina je popolnoma prekrita s končnim premazom, ki vsebuje pigmente, kot je določeno v standardu EN 15987; |
| --- | --- |

(c)

„pigmentirano ali pigmentirano cepljeno usnje“ pomeni usnje ali cepljeno usnje, katerega naravno lice ali površina je popolnoma prekrita s končnim premazom, ki vsebuje pigmente, kot je določeno v standardu EN 15987;

| (d) | „lakasto in lakasto cepljeno usnje“ pomeni usnje ali cepljeno usnje, ki ima zrcalni videz, pridobljen z nanosom plasti pigmentiranih ali nepigmentiranih lakov ali sintetičnih smol, katerih debelina ne presega ene tretjine celotne debeline proizvoda, kot je določeno v standardu EN 15987; |
| --- | --- |

(d)

„lakasto in lakasto cepljeno usnje“ pomeni usnje ali cepljeno usnje, ki ima zrcalni videz, pridobljen z nanosom plasti pigmentiranih ali nepigmentiranih lakov ali sintetičnih smol, katerih debelina ne presega ene tretjine celotne debeline proizvoda, kot je določeno v standardu EN 15987;

| (e) | „premazano ali premazano cepljeno usnje“ pomeni usnje ali cepljeno usnje, na katerem debelina površinskega premaza na zunanji strani ne presega ene tretjine celotne debeline proizvoda, vendar je večja od 0,15 mm, kot je določeno v standardu EN 15987; |
| --- | --- |

(e)

„premazano ali premazano cepljeno usnje“ pomeni usnje ali cepljeno usnje, na katerem debelina površinskega premaza na zunanji strani ne presega ene tretjine celotne debeline proizvoda, vendar je večja od 0,15 mm, kot je določeno v standardu EN 15987;

| (f) | „hlapna organska spojina (HOS)“ pomeni katero koli organsko spojino, ki ima začetno vrelišče nižje ali enako 250 °C, izmerjeno pri standardnem pritisku 101,3 kPa, kot je določeno v Direktivi 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), in se v kapilarni koloni eluira do vključno tetradekana (C14H30); |
| --- | --- |

(f)

„hlapna organska spojina (HOS)“ pomeni katero koli organsko spojino, ki ima začetno vrelišče nižje ali enako 250 °C, izmerjeno pri standardnem pritisku 101,3 kPa, kot je določeno v Direktivi 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), in se v kapilarni koloni eluira do vključno tetradekana (C14H30);

| (g) | „polhlapna organska spojina“ (PHOS) pomeni katero koli organsko spojino, ki ima pri standardnem tlaku 101,3 kPa vrelišče višje od 250 °C in nižje od 370 °C in se v kapilarni koloni eluira v vrsto retencije po n-tetradekanu (C14H30) do vključno n-dokozana (C22H46); |
| --- | --- |

(g)

„polhlapna organska spojina“ (PHOS) pomeni katero koli organsko spojino, ki ima pri standardnem tlaku 101,3 kPa vrelišče višje od 250 °C in nižje od 370 °C in se v kapilarni koloni eluira v vrsto retencije po n-tetradekanu (C14H30) do vključno n-dokozana (C22H46);

| (h) | „reciklirana vsebina“ pomeni delež glede na težo recikliranega materiala v proizvodu ali embalaži; za reciklirano vsebino se štejejo le neuporabljeni in že uporabljeni materiali, kot je določeno v standardu ISO 14021; |
| --- | --- |

(h)

„reciklirana vsebina“ pomeni delež glede na težo recikliranega materiala v proizvodu ali embalaži; za reciklirano vsebino se štejejo le neuporabljeni in že uporabljeni materiali, kot je določeno v standardu ISO 14021;

| (i) | „neuporabljeni material“ pomeni material, preusmerjen iz toka odpadkov med proizvodnim postopkom, ne vključuje pa ponovne uporabe materialov, kot so ponovna obdelava, ponovno mletje ali odpadki, ki so nastali med postopkom in jih je mogoče v istem postopku ponovno predelati, kot je določeno v standardu ISO 14021, ter prav tako ne vključuje lesnih odpadkov, iverja ali vlaken iz dejavnosti sečnje in žaganja; |
| --- | --- |

(i)

„neuporabljeni material“ pomeni material, preusmerjen iz toka odpadkov med proizvodnim postopkom, ne vključuje pa ponovne uporabe materialov, kot so ponovna obdelava, ponovno mletje ali odpadki, ki so nastali med postopkom in jih je mogoče v istem postopku ponovno predelati, kot je določeno v standardu ISO 14021, ter prav tako ne vključuje lesnih odpadkov, iverja ali vlaken iz dejavnosti sečnje in žaganja;

| (j) | „že uporabljeni material“ pomeni material, ki je nastal v gospodinjstvih ali poslovnih, industrijskih in institucionalnih stavbah kot končnih uporabnikih proizvoda ter ga ni več mogoče uporabljati za nameravani namen, vključno z vračanjem materiala iz distribucijske verige, kot je določeno v standardu ISO 14021; |
| --- | --- |

(j)

„že uporabljeni material“ pomeni material, ki je nastal v gospodinjstvih ali poslovnih, industrijskih in institucionalnih stavbah kot končnih uporabnikih proizvoda ter ga ni več mogoče uporabljati za nameravani namen, vključno z vračanjem materiala iz distribucijske verige, kot je določeno v standardu ISO 14021;

| (k) | „predelani/ponovno uporabljeni material“ pomeni material, ki bi bil sicer odstranjen kot odpadek ali uporabljen za energijsko predelavo, vendar je bil namesto tega zbran in predelan/ponovno uporabljen kot vhodni material, in sicer namesto novega primarnega materiala pri recikliranju ali proizvodnem postopku, kot je določeno v standardu ISO 14021; |
| --- | --- |

(k)

„predelani/ponovno uporabljeni material“ pomeni material, ki bi bil sicer odstranjen kot odpadek ali uporabljen za energijsko predelavo, vendar je bil namesto tega zbran in predelan/ponovno uporabljen kot vhodni material, in sicer namesto novega primarnega materiala pri recikliranju ali proizvodnem postopku, kot je določeno v standardu ISO 14021;

| (l) | „reciklirani material“ pomeni material, ki je bil s proizvodnim postopkom ponovno obdelan iz predelanih/ponovno uporabljenih materialov in oblikovan v končni izdelek ali v sestavni del za vključitev v izdelek, kot je določeno v standardu ISO 14021, ne vključuje pa lesnih odpadkov, iverja ali vlaken iz dejavnosti sečnje in žaganja; |
| --- | --- |

(l)

„reciklirani material“ pomeni material, ki je bil s proizvodnim postopkom ponovno obdelan iz predelanih/ponovno uporabljenih materialov in oblikovan v končni izdelek ali v sestavni del za vključitev v izdelek, kot je določeno v standardu ISO 14021, ne vključuje pa lesnih odpadkov, iverja ali vlaken iz dejavnosti sečnje in žaganja;

| (m) | „lesne plošče“ pomenijo plošče, proizvedene iz lesenih vlaken z enim ali več različnimi postopki, ki lahko vključujejo uporabo visokih temperatur, tlakov in vezivnih smol ali lepil; |
| --- | --- |

(m)

„lesne plošče“ pomenijo plošče, proizvedene iz lesenih vlaken z enim ali več različnimi postopki, ki lahko vključujejo uporabo visokih temperatur, tlakov in vezivnih smol ali lepil;

| (n) | „plošča z usmerjenim ploščatim iverjem“ pomeni ploščo iz več plasti, narejeno iz lesenega iverja skupaj z vezivom, kot je določeno v standardu EN 300. Iverje v zunanji plasti je poravnano in vzporedno z dolžino ali širino plošče. Iverje v notranji plasti ali plasteh je lahko naključno usmerjeno ali poravnano in je na splošno pravokotno na iverje v zunanjih plasteh; |
| --- | --- |

(n)

„plošča z usmerjenim ploščatim iverjem“ pomeni ploščo iz več plasti, narejeno iz lesenega iverja skupaj z vezivom, kot je določeno v standardu EN 300. Iverje v zunanji plasti je poravnano in vzporedno z dolžino ali širino plošče. Iverje v notranji plasti ali plasteh je lahko naključno usmerjeno ali poravnano in je na splošno pravokotno na iverje v zunanjih plasteh;

| (o) | „iverna plošča“ pomeni material za ploščo, proizveden pod pritiskom in visoko temperaturo iz delcev lesa (lesni kosmiči, iverje, oblanci, žaganje ipd.) in/ali drugega lesno celuloznega materiala v obliki delcev (laneni pezdir, konopljin pezdir, delci sladkorne pese ipd.) z dodatkom veziva, kot je določeno v standardu E 309; |
| --- | --- |

(o)

„iverna plošča“ pomeni material za ploščo, proizveden pod pritiskom in visoko temperaturo iz delcev lesa (lesni kosmiči, iverje, oblanci, žaganje ipd.) in/ali drugega lesno celuloznega materiala v obliki delcev (laneni pezdir, konopljin pezdir, delci sladkorne pese ipd.) z dodatkom veziva, kot je določeno v standardu E 309;

| (p) | „vezan les“ pomeni ploščo na osnovi lesa, sestavljeno iz več skupaj zlepljenih plasti, pri čemer imajo sosednje plasti običajno pravokotno usmerjenost lesnih vlaken, kot je določeno v standardu EN 313. Vezan les je mogoče razvrstiti glede na številne različne podkategorije (kot so furnirane plošče, plošče iz središčno luščenega furnirja, simetrično sestavljene plošče) ali njegovo prevladujočo končno rabo (npr. vezane lesene plošče za ladijski program); |
| --- | --- |

(p)

„vezan les“ pomeni ploščo na osnovi lesa, sestavljeno iz več skupaj zlepljenih plasti, pri čemer imajo sosednje plasti običajno pravokotno usmerjenost lesnih vlaken, kot je določeno v standardu EN 313. Vezan les je mogoče razvrstiti glede na številne različne podkategorije (kot so furnirane plošče, plošče iz središčno luščenega furnirja, simetrično sestavljene plošče) ali njegovo prevladujočo končno rabo (npr. vezane lesene plošče za ladijski program);

| (q) | „vlaknene plošče“ pomenijo različne vrste plošč, določene v standardih EN 316 in EN 622, ki se lahko na podlagi svojih fizikalnih lastnosti in proizvodnega procesa razdelijo v podkategorije lesonitne plošče, plošče srednje gostote, tanke vlaknene plošče ter plošče, pridobljene po suhem postopku; |
| --- | --- |

(q)

„vlaknene plošče“ pomenijo različne vrste plošč, določene v standardih EN 316 in EN 622, ki se lahko na podlagi svojih fizikalnih lastnosti in proizvodnega procesa razdelijo v podkategorije lesonitne plošče, plošče srednje gostote, tanke vlaknene plošče ter plošče, pridobljene po suhem postopku;

| (r) | „lahko biorazgradljiva snov“ pomeni snov, ki pri uporabi ene od preskusnih metod OECD 301 A, ISO 7827, OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 301 D, ISO 10708, OECD 301 E, OECD 301 F, ISO 9408 v 28 dneh kaže 70-odstotno razgradljivost raztopljenega organskega ogljika ali 60 % teoretične največje izčrpanosti kisika ali ustvarjanja ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(r)

„lahko biorazgradljiva snov“ pomeni snov, ki pri uporabi ene od preskusnih metod OECD 301 A, ISO 7827, OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 301 D, ISO 10708, OECD 301 E, OECD 301 F, ISO 9408 v 28 dneh kaže 70-odstotno razgradljivost raztopljenega organskega ogljika ali 60 % teoretične največje izčrpanosti kisika ali ustvarjanja ogljikovega dioksida;

| (s) | „inherentno biorazgradljiva snov“ pomeni snov, ki pri uporabi ene od preskusnih metod ISO 14593, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B, ISO 9888, OECD 302 C v 28 dneh kaže 70-odstotno razgradljivost raztopljenega organskega ogljika ali 60 % teoretične največje izčrpanosti kisika ali ustvarjanja ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(s)

„inherentno biorazgradljiva snov“ pomeni snov, ki pri uporabi ene od preskusnih metod ISO 14593, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B, ISO 9888, OECD 302 C v 28 dneh kaže 70-odstotno razgradljivost raztopljenega organskega ogljika ali 60 % teoretične največje izčrpanosti kisika ali ustvarjanja ogljikovega dioksida;

| (t) | „postopki končne obdelave“ pomenijo metode, pri katerih se na površino materiala nanaša nanos ali premaz. Vključujejo lahko nanos barv, tiskov, lakov, furnirja, laminatov, impregniranega papirja in zaključnih folij; |
| --- | --- |

(t)

„postopki končne obdelave“ pomenijo metode, pri katerih se na površino materiala nanaša nanos ali premaz. Vključujejo lahko nanos barv, tiskov, lakov, furnirja, laminatov, impregniranega papirja in zaključnih folij;

| (u) | „biocidni proizvod“, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), pomeni:






  — | kakršno koli snov ali zmes v obliki, v kakršni se dobavlja uporabniku, ki je sestavljena iz aktivnih snovi, jih vsebuje ali se uporablja za pridobivanje ene ali več aktivnih snovi in je namenjena uničevanju, odvračanju ali nevtralizaciji škodljivih organizmov, preprečevanju njihovega delovanja ali za odpravo teh organizmov na kateri koli drug način kot zgolj s fizičnim ali mehanskim delovanjem, |
| --- | --- | --- |

(u)

„biocidni proizvod“, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), pomeni:

—

kakršno koli snov ali zmes v obliki, v kakršni se dobavlja uporabniku, ki je sestavljena iz aktivnih snovi, jih vsebuje ali se uporablja za pridobivanje ene ali več aktivnih snovi in je namenjena uničevanju, odvračanju ali nevtralizaciji škodljivih organizmov, preprečevanju njihovega delovanja ali za odpravo teh organizmov na kateri koli drug način kot zgolj s fizičnim ali mehanskim delovanjem,

| — | kakršno koli snov ali zmes, ki se pridobi iz snovi ali zmesi, ki same ne spadajo v prejšnji odstavek, in je namenjena uničevanju, odvračanju ali nevtralizaciji škodljivih organizmov, preprečevanju njihovega delovanja ali za odpravo teh organizmov na kateri koli drug način kot zgolj s fizičnim ali mehanskim delovanjem, ter |
| --- | --- |

—

kakršno koli snov ali zmes, ki se pridobi iz snovi ali zmesi, ki same ne spadajo v prejšnji odstavek, in je namenjena uničevanju, odvračanju ali nevtralizaciji škodljivih organizmov, preprečevanju njihovega delovanja ali za odpravo teh organizmov na kateri koli drug način kot zgolj s fizičnim ali mehanskim delovanjem, ter

| — | tretirani izdelek, katerega primarna funkcija je biocidna; |
| --- | --- |

—

tretirani izdelek, katerega primarna funkcija je biocidna;

| (v) | „sredstvo za zaščito lesa“ pomeni biocidni proizvod, ki se s površinsko obdelavo (npr. razprševanjem, krtačenjem) ali postopki globinske impregnacije (npr. vakuum in tlak, dvojni vakuum) nanese na les (npr. hlodi, ki jih sprejmejo žage za komercialno uporabo in vso nadaljnjo uporabo lesa in izdelkov na osnovi lesa) ali na izdelke na osnovi lesa same ali na podlage, ki niso iz lesa (npr. zidarstvo ali stavbni temelji), izključno zaradi zaščite bližnjega lesa ali izdelkov na osnovi lesa pred organizmi, ki uničujejo les (npr. solzivka ali termiti) v skladu z opredelitvijo, o kateri se je dogovoril Evropski odbor za standardizacijo (vir standard CEN/TC 38 „Trajnost lesa in lesnih proizvodov“); |
| --- | --- |

(v)

„sredstvo za zaščito lesa“ pomeni biocidni proizvod, ki se s površinsko obdelavo (npr. razprševanjem, krtačenjem) ali postopki globinske impregnacije (npr. vakuum in tlak, dvojni vakuum) nanese na les (npr. hlodi, ki jih sprejmejo žage za komercialno uporabo in vso nadaljnjo uporabo lesa in izdelkov na osnovi lesa) ali na izdelke na osnovi lesa same ali na podlage, ki niso iz lesa (npr. zidarstvo ali stavbni temelji), izključno zaradi zaščite bližnjega lesa ali izdelkov na osnovi lesa pred organizmi, ki uničujejo les (npr. solzivka ali termiti) v skladu z opredelitvijo, o kateri se je dogovoril Evropski odbor za standardizacijo (vir standard CEN/TC 38 „Trajnost lesa in lesnih proizvodov“);

| (w) | „E1“ pomeni klasifikacijo za lesene plošče, ki vsebujejo formaldehid, sprejeto v državah članicah EU na podlagi emisij formaldehida. V skladu z opredelitvijo iz Priloge B k standardu EN 13986 se lesena plošča klasificira kot E1, če so emisije enake koncentracijam v stacionarnem stanju, in sicer manj ali enako 0,1 ppm (0,124 mg/m3) formaldehida po 28 dneh preskusa v komori v skladu s standardom EN 717-1, ali pa je vsebnost formaldehida manjša ali enaka 8 mg na 100 g plošče, sušene v sušilniku, ko se izmeri v skladu s standardom EN 120, ali pa so stopnje emisij formaldehida manjše ali enake 3,5 mg/m2 · h v skladu s standardom EN 717-2 ali manjše ali enake 5,0 mg/m2 · h na podlagi iste metode, vendar v treh dneh po proizvodnji; |
| --- | --- |

(w)

„E1“ pomeni klasifikacijo za lesene plošče, ki vsebujejo formaldehid, sprejeto v državah članicah EU na podlagi emisij formaldehida. V skladu z opredelitvijo iz Priloge B k standardu EN 13986 se lesena plošča klasificira kot E1, če so emisije enake koncentracijam v stacionarnem stanju, in sicer manj ali enako 0,1 ppm (0,124 mg/m3) formaldehida po 28 dneh preskusa v komori v skladu s standardom EN 717-1, ali pa je vsebnost formaldehida manjša ali enaka 8 mg na 100 g plošče, sušene v sušilniku, ko se izmeri v skladu s standardom EN 120, ali pa so stopnje emisij formaldehida manjše ali enake 3,5 mg/m2 · h v skladu s standardom EN 717-2 ali manjše ali enake 5,0 mg/m2 · h na podlagi iste metode, vendar v treh dneh po proizvodnji;

| (x) | „prevlečene tkanine“ pomenijo tkanine z nalepljenim, diskretnim neprekinjenim slojem gume in/ali materialov na osnovi plastike na eni ali obeh površinah, kot je določeno v standardu EN 13360, vključno s tapetniškimi materiali, običajno imenovanimi „umetno usnje“; |
| --- | --- |

(x)

„prevlečene tkanine“ pomenijo tkanine z nalepljenim, diskretnim neprekinjenim slojem gume in/ali materialov na osnovi plastike na eni ali obeh površinah, kot je določeno v standardu EN 13360, vključno s tapetniškimi materiali, običajno imenovanimi „umetno usnje“;

| (y) | „tekstilije“ pomenijo naravna vlakna, sintetična vlakna in umetna celulozna vlakna; |
| --- | --- |

(y)

„tekstilije“ pomenijo naravna vlakna, sintetična vlakna in umetna celulozna vlakna;

| (z) | „naravna vlakna“ pomenijo bombaž in druga naravna celulozna predivna vlakna, lan in druga vlakna iz ličja, volno in druga keratinska vlakna; |
| --- | --- |

(z)

„naravna vlakna“ pomenijo bombaž in druga naravna celulozna predivna vlakna, lan in druga vlakna iz ličja, volno in druga keratinska vlakna;

| (aa) | „sintetična vlakna“ pomenijo akrilna, elastanska, poliamidna, poliestrska in polipropilenska vlakna; |
| --- | --- |

(aa)

„sintetična vlakna“ pomenijo akrilna, elastanska, poliamidna, poliestrska in polipropilenska vlakna;

| (bb) | „umetna celulozna vlakna“ pomenijo vlakna iz liocela, modala in viskoze; |
| --- | --- |

(bb)

„umetna celulozna vlakna“ pomenijo vlakna iz liocela, modala in viskoze;

| (cc) | „tapetniški materiali“ pomenijo materiale, ki se uporabljajo pri obrti izdelovanja prevlek, oblazinjenja in polnjenja sedežev, postelj ali drugih pohištvenih izdelkov, ter lahko vključujejo materiale za prevleke, kot so usnje, prevlečene tkanine in tekstilije ter materiale za polnila, kot so penjeni polimerni materiali, ki temeljijo na elastomernem lateksu ali poliuretanu; |
| --- | --- |

(cc)

„tapetniški materiali“ pomenijo materiale, ki se uporabljajo pri obrti izdelovanja prevlek, oblazinjenja in polnjenja sedežev, postelj ali drugih pohištvenih izdelkov, ter lahko vključujejo materiale za prevleke, kot so usnje, prevlečene tkanine in tekstilije ter materiale za polnila, kot so penjeni polimerni materiali, ki temeljijo na elastomernem lateksu ali poliuretanu;

| (dd) | „snov“ pomeni kemijski element in njegove spojine v naravnem stanju ali pridobljene s kakršnim koli proizvodnim postopkom, vključno z vsemi aditivi, potrebnimi za ohranitev njene obstojnosti, in vsemi nečistočami, ki nastanejo pri uporabljenem postopku, ne vključuje pa topil, ki se lahko izločijo, ne da bi to vplivalo na obstojnost snovi ali spremenilo njeno sestavo, kot je določeno v členu 3(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (6); |
| --- | --- |

(dd)

„snov“ pomeni kemijski element in njegove spojine v naravnem stanju ali pridobljene s kakršnim koli proizvodnim postopkom, vključno z vsemi aditivi, potrebnimi za ohranitev njene obstojnosti, in vsemi nečistočami, ki nastanejo pri uporabljenem postopku, ne vključuje pa topil, ki se lahko izločijo, ne da bi to vplivalo na obstojnost snovi ali spremenilo njeno sestavo, kot je določeno v členu 3(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (6);

| (ee) | „zmes“ pomeni zmes ali raztopino, sestavljeno iz dveh ali več snovi, kot je določeno v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- |

(ee)

„zmes“ pomeni zmes ali raztopino, sestavljeno iz dveh ali več snovi, kot je določeno v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1907/2006;

| (ff) | „sestavni del“ pomeni toge ali dislocirane enote, katerih oblike pred sestavljanjem končnega izdelka v popolnoma funkcionalni obliki ni treba spremeniti, čeprav se lahko njegov položaj med uporabo končnega izdelka spremeni, ter vključuje tečaje, vijake, okvire, predale, kolesa in police; |
| --- | --- |

(ff)

„sestavni del“ pomeni toge ali dislocirane enote, katerih oblike pred sestavljanjem končnega izdelka v popolnoma funkcionalni obliki ni treba spremeniti, čeprav se lahko njegov položaj med uporabo končnega izdelka spremeni, ter vključuje tečaje, vijake, okvire, predale, kolesa in police;

| (gg) | „materiali za sestavne dele“ pomenijo materiale, katerih oblika se lahko pred sestavljanjem pohištva ali med uporabo pohištvenega izdelka spremeni, ter vključujejo tekstilije, usnje, prevlečene tkanine in poliuretanske pene, uporabljene v tapetniških materialih. Dobavljeni les se lahko šteje kot material za sestavne dele, pozneje pa se razžaga in obdela, da se spremeni v sestavni del. |
| --- | --- |

(gg)

„materiali za sestavne dele“ pomenijo materiale, katerih oblika se lahko pred sestavljanjem pohištva ali med uporabo pohištvenega izdelka spremeni, ter vključujejo tekstilije, usnje, prevlečene tkanine in poliuretanske pene, uporabljene v tapetniških materialih. Dobavljeni les se lahko šteje kot material za sestavne dele, pozneje pa se razžaga in obdela, da se spremeni v sestavni del.

Člen 3

Za podelitev znaka EU za okolje v skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 mora proizvod spadati v skupino proizvodov „pohištvo“, kot je določeno v členu 1 tega sklepa, ter biti skladen z okoljskimi merili in z njimi povezanimi zahtevami za ocenjevanje in preverjanje iz Priloge k temu sklepu.

Člen 4

Okoljska merila za skupino proizvodov „pohištvo“ ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo šest let od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 5

Za administrativne namene se skupini proizvodov „pohištvo“ dodeli kodna številka „049“.

Člen 6

Odločba 2009/894/ES se razveljavi.

Člen 7

1.   Z odstopanjem od člena 6 se vloge za podelitev znaka EU za okolje za proizvode, ki spadajo v skupino proizvodov „leseno pohištvo“, za katere je bila vloga vložena pred datumom sprejetja tega sklepa, ocenjujejo v skladu s pogoji iz Odločbe 2009/894/ES.

2.   Pri vlogah za podelitev znaka EU za okolje za proizvode, ki spadajo v skupino proizvodov „leseno pohištvo“ in ki so bile vložene dva meseca od datuma sprejetja tega sklepa, se lahko upoštevajo merila iz Odločbe 2009/894/ES ali merila iz tega sklepa.

Vloge se ocenijo v skladu z merili, na katerih temeljijo.

3.   Licence za znak EU za okolje, podeljene na podlagi meril iz Odločbe 2009/894/ES, se lahko uporabljajo 12 mesecev od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 8

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 28. julija 2016

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2009/894/ES z dne 30. novembra 2009 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za leseno pohištvo (UL L 320, 5.12.2009, str. 23).

2

(3)  Sklep Komisije 2014/391/EU z dne 23. junija 2014 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka EU za okolje posteljnim vložkom (UL L 184, 25.6.2014, str. 18).

3

(4)  Direktiva 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih barvah in lakih in proizvodih za ličenje vozil ter o spremembi Direktive 1999/13/ES (UL L 143, 30.4.2004, str. 87).

4

(5)  Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

6

---

PRILOGA

OKVIR

MERILA ZA PODELITEV ZNAKA EU ZA OKOLJE

Merila za podelitev znaka EU za okolje pohištvenih izdelkom:

| 1. | Opis proizvoda |
| --- | --- |

1.

Opis proizvoda

| 2. | Splošne zahteve za nevarne snovi in zmesi |
| --- | --- |

2.

Splošne zahteve za nevarne snovi in zmesi

| 3. | Les, pluta,bambus in ratan |
| --- | --- |

3.

Les, pluta,bambus in ratan

| 4. | Plastika |
| --- | --- |

4.

Plastika

| 5. | Kovine |
| --- | --- |

5.

Kovine

| 6. | Tapetniški materiali za prevleke |
| --- | --- |

6.

Tapetniški materiali za prevleke

| 7. | Tapetniški polnilni materiali |
| --- | --- |

7.

Tapetniški polnilni materiali

| 8. | Steklo: uporaba težkih kovin |
| --- | --- |

8.

Steklo: uporaba težkih kovin

| 9. | Končne zahteve za izdelek |
| --- | --- |

9.

Končne zahteve za izdelek

| 10. | Informacije za potrošnike |
| --- | --- |

10.

Informacije za potrošnike

| 11. | Informacije na znaku EU za okolje |
| --- | --- |

11.

Informacije na znaku EU za okolje

ZAHTEVE ZA OCENJEVANJE IN PREVERJANJE

Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.

Kadar mora vložnik predložiti izjave, dokumentacijo, analize, poročila o preskusih ali druge dokaze o izpolnjevanju meril, lahko ti po potrebi izvirajo od vložnika in/ali njegovih dobaviteljev in/ali njihovih dobaviteljev itd.

Pristojni organi prednostno priznajo potrdila, ki so jih izdali organi, akreditirani po ustreznem harmoniziranem standardu za preskuševalne in kalibracijske laboratorije, in preverjanja, ki so jih opravili organi, akreditirani po ustreznem harmoniziranem standardu za organe, ki certificirajo proizvode, procese in storitve.

Kadar je to primerno, se lahko uporabijo preskusne metode, ki niso navedene za posamezno merilo, če pristojni organ, ki ocenjuje vloge, prizna njihovo enakovrednost.

Pristojni organi lahko po potrebi zahtevajo dokazno dokumentacijo in izvedejo neodvisna preverjanja.

Kot osnovni pogoj mora proizvod izpolnjevati vse zadevne pravne zahteve držav, v katerih naj bi se proizvod dajal na trg. Vložnik predloži izjavo, da proizvod izpolnjuje to zahtevo.

Merila za podeljevanje znaka EU za okolje kažejo okoljsko najbolj učinkovite proizvode na trgu pohištvenih izdelkov. Merila so zaradi lažje ocene usmerjena na „posamezni material“ glede na to, da številni pohištveni izdelki vsebujejo le enega ali dva od zgoraj navedenih materialov.

Čeprav sta uporaba kemikalij in sproščanje onesnaževal del proizvodnega procesa, je uporaba nevarnih snovi izključena, kadar koli je mogoče, ali omejena na najmanjšo količino, ki je potrebna za zagotavljanje ustreznega delovanja ter hkrati za izpolnjevanje strogih standardov kakovosti in varnosti za pohištvene izdelke. Za ta namen se v izjemnih okoliščinah in le, kadar na trgu ni izvedljivih drugih možnosti, odobrijo pogoji odstopanja za posebne snovi/skupine snovi, da se okoljsko breme ne prenese v druge faze življenjskega cikla ali učinke.

Merilo 1 – Opis proizvoda

Pristojnemu organu se pošljejo tehnične risbe, v katerih je prikazano sestavljanje sestavnih delov/materialov in podelementov sestavnih delov/materialov, iz katerih je oblikovan končni pohištveni izdelek, njegove dimenzije ter kosovnica zanj, v kateri sta navedena skupna teža izdelka in to, kako je razdeljena na naslednje različne materiale: masivni les, lesne plošče, pluta, bambus, ratan, plastika, kovine, usnje, prevlečene tkanine, tekstilije, steklo in polnila/polnilni materiali.

Vsi ostali materiali, ki se spadajo v zgornje kategorije, se navedejo kot „drugi“ materiali.

Skupna količina „drugih“ materialov ne presega 5 % skupne teže izdelka.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik pristojnemu organu pošlje dokumentacijo, ki vsebuje:

| (i) | tehnične risbe, ki prikazujejo različne sestavne dele/materiale in podelemente sestavnih delov/materialov, uporabljene pri sestavljanju pohištvenega izdelka; |
| --- | --- |

(i)

tehnične risbe, ki prikazujejo različne sestavne dele/materiale in podelemente sestavnih delov/materialov, uporabljene pri sestavljanju pohištvenega izdelka;

| (ii) | celotno kosovnico, v kateri sta navedena skupna teža izdelka in to, kako je razdeljena na masivni les, lesne plošče, pluto, bambus, ratan, plastiko, kovine, usnje, prevlečene tkanine, tekstilije, steklo, polnila/polnilne materiale ter „druge“ materiale. Mase različnih materialov je treba izraziti v gramih ali kilogramih in kot odstotek skupne mase enote izdelka. |
| --- | --- |

(ii)

celotno kosovnico, v kateri sta navedena skupna teža izdelka in to, kako je razdeljena na masivni les, lesne plošče, pluto, bambus, ratan, plastiko, kovine, usnje, prevlečene tkanine, tekstilije, steklo, polnila/polnilne materiale ter „druge“ materiale. Mase različnih materialov je treba izraziti v gramih ali kilogramih in kot odstotek skupne mase enote izdelka.

Merilo 2 – Splošne zahteve za nevarne snovi in zmesi

Prisotnost snovi v izdelku in njegovih sestavnih delih/materialih, ki so v skladu s členom 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 opredeljene kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, ali snovi in zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrščanje, označevanje in pakiranje v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (1) za nevarne snovi, navedene v preglednici 1, se omejijo v skladu z merili 2.1, 2.2(a) in 2.2(b).

Za namene tega merila so kandidatne snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, ter razvrstitve nevarnosti glede na merila za razvrščanje, označevanje in pakiranje razvrščene v preglednici 1 glede na njihove nevarne lastnosti.

Preglednica 1

Razvrstitev glede na omejene nevarne snovi

Nevarne snovi iz skupine 1 – snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, ter snovi ali zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrščanje, označevanje in pakiranje

Nevarnosti, ki opredeljujejo snov ali zmes iz skupine 1:

| | snovi, ki so na seznamu kandidatnih snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost |
| --- | --- |

snovi, ki so na seznamu kandidatnih snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost

| | rakotvorne, mutagene in/ali strupene za razmnoževanje (CMR) iz kategorije 1A ali 1B: H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df |
| --- | --- |

rakotvorne, mutagene in/ali strupene za razmnoževanje (CMR) iz kategorije 1A ali 1B: H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df

Nevarne snovi iz skupine 2 – snovi ali zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrščanje, označevanje in pakiranje

Nevarnosti, ki opredeljujejo snov ali zmes iz skupine 2:

| | CMR iz kategorije 2: H341, H351, H361f, H361d, H361fd, H362 |
| --- | --- |

CMR iz kategorije 2: H341, H351, H361f, H361d, H361fd, H362

| | strupenost za vodno okolje iz kategorije 1: H400, H410 |
| --- | --- |

strupenost za vodno okolje iz kategorije 1: H400, H410

| | akutna strupenost iz kategorij 1 in 2: H300, H310, H330 |
| --- | --- |

akutna strupenost iz kategorij 1 in 2: H300, H310, H330

| | strupenost pri vdihavanju iz kategorije 1: H304 |
| --- | --- |

strupenost pri vdihavanju iz kategorije 1: H304

| | specifična strupenost za ciljne organe (STOT) iz kategorije 1: H370, H372 |
| --- | --- |

specifična strupenost za ciljne organe (STOT) iz kategorije 1: H370, H372

| | preobčutljivost za kožo iz kategorije 1: H317 |
| --- | --- |

preobčutljivost za kožo iz kategorije 1: H317

Nevarne snovi iz skupine 3 – snovi ali zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrščanje, označevanje in pakiranje

Nevarnosti, ki opredeljujejo snov ali zmes iz skupine 3:

| | strupenost za vodno okolje iz kategorij 2, 3 in 4: H411, H412, H413 |
| --- | --- |

strupenost za vodno okolje iz kategorij 2, 3 in 4: H411, H412, H413

| | akutna strupenost iz kategorije 3: H301, H311, H331, EUH070 |
| --- | --- |

akutna strupenost iz kategorije 3: H301, H311, H331, EUH070

| | STOT iz kategorije 2: H371, H373 |
| --- | --- |

STOT iz kategorije 2: H371, H373

2.1   Omejitev snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost

Izdelki in njihovi sestavni deli/materiali ne smejo vsebovati snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, v koncentracijah, višjih od 0,10 % (masnega deleža).

Odstopanje od tega merila se ne odobri za kandidatne snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, prisotne v izdelkih ali njihovih sestavnih delih/materialih v koncentracijah, višjih od 0,10 % (masnega deleža).

Za tekstilije, ki jim je bil dodeljen znak EU za okolje na podlagi okoljskih meril iz Sklepa Komisije 2014/350/EU (2), velja, da so v skladu z merilom 2.1.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik pripravi izjave o neprisotnosti snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, v določeni mejni koncentraciji ali nad njo za izdelek in sestavni del/material, uporabljen pri sestavljanju izdelka. Izjave se sklicujejo na zadnjo različico seznama kandidatnih snovi, ki ga objavi agencija ECHA (3).

Za tekstilije, ki jim je bil v skladu s Sklepom 2014/350/EU podeljen znak EU za okolje, je treba kot dokaz o skladnosti predložiti kopijo veljavnega certifikata znaka EU za okolje.

2.2   Omejitev snovi, razvrščenih med snovi in zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrščanje, označevanje in pakiranje, uporabljenih v pohištvenem izdelku

Zahteve so razdeljene na dva dela, in sicer glede na stopnjo proizvodnje pohištvenega izdelka. V delu a) so navedene snovi in zmesi, uporabljene med katerimi koli dejavnostmi končne obdelave ali sestavljanja, ki jih izvaja neposredno proizvajalec pohištva. V delu b) so navedene snovi in zmesi, uporabljene med proizvodnjo dobavljenih sestavnih delov/materialov.

Za tekstilije, ki jim je bil dodeljen znak EU za okolje na podlagi okoljskih meril iz Sklepa 2014/350/EU, velja, da so v skladu z meriloma 2.2(a) in 2.2(b).

2.2(a)   Snovi in zmesi, ki jih uporablja proizvajalec pohištva

Nobeno od lepil, lakov, barv, premazov, barv za les (lazur), biocidnih proizvodov (kot so sredstva za zaščito lesa), zaviralcev gorenja, polnil, voskov, olj, združenih polnilnih mas, tesnilnih mas, barvil, smol ali mazalnih olj, ki jih neposredno uporabljajo proizvajalci pohištva, se ne razvrsti med nevarne snovi, ki izpolnjujejo merila za razvrščanje, označevanje in pakiranje, s seznama v preglednici 1, razen če je njihova uporaba posebej izvzeta v preglednici 2.

2.2(b)   Snovi in zmesi, ki jih uporabljajo dobavitelji opredeljenih sestavnih delov/materialov

To merilo se ne uporablja za posamezne sestavne dele/materiale dobavitelja: (i) z maso manj kot 25 g in (ii) pri običajni uporabi ne prihajajo v neposredni stik z uporabniki.

Nobena od snovi ali zmesi, ki jih uporabljajo dobavitelji, ki spada na v nadaljevanju opredeljeno področje uporabe, se ne razvrsti med nevarne snovi in zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrščanje, označevanje in pakiranje, iz preglednice 1, razen če je njihova uporaba posebej izvzeta v preglednici 2:

| — | masivni les in lesne plošče: uporabljeni lepila, laki, barve, barve za les (lazure), biocidni proizvodi (kot so sredstva za zaščito lesa), premazi, zaviralci gorenja, polnila, voski, olja, združene polnilne mase, tesnilne mase in smole, |
| --- | --- |

—

masivni les in lesne plošče: uporabljeni lepila, laki, barve, barve za les (lazure), biocidni proizvodi (kot so sredstva za zaščito lesa), premazi, zaviralci gorenja, polnila, voski, olja, združene polnilne mase, tesnilne mase in smole,

| — | plastika: pigmenti, mehčala, biocidni proizvodi in zaviralci gorenja, uporabljeni kot dodatki, |
| --- | --- |

—

plastika: pigmenti, mehčala, biocidni proizvodi in zaviralci gorenja, uporabljeni kot dodatki,

| — | kovine: barve, premazi ali laki, naneseni na kovinsko površino, |
| --- | --- |

—

kovine: barve, premazi ali laki, naneseni na kovinsko površino,

| — | tapetniški materiali iz tekstilij, usnja in prevlečenih tkanin: uporabljeni barvila, laki, optična belila, stabilizatorji, pomožne spojine, zaviralci gorenja, mehčala, biocidni proizvodi ali sredstva za odpornost na vodo/umazanijo/madeže, |
| --- | --- |

—

tapetniški materiali iz tekstilij, usnja in prevlečenih tkanin: uporabljeni barvila, laki, optična belila, stabilizatorji, pomožne spojine, zaviralci gorenja, mehčala, biocidni proizvodi ali sredstva za odpornost na vodo/umazanijo/madeže,

| — | tapetniški polnilni materiali: biocidni proizvodi, zaviralci gorenja ali mehčala, naneseni na material. |
| --- | --- |

—

tapetniški polnilni materiali: biocidni proizvodi, zaviralci gorenja ali mehčala, naneseni na material.

Preglednica 2

Odstopanja od omejitev nevarnosti iz preglednice 1 in veljavni pogoji

| Vrsta snovi/zmesi | Uporaba | Izvzete razvrstitve | Pogoji odstopanja |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | Biocidni proizvodi (kot so sredstva za zaščito lesa) |

Vrsta snovi/zmesi

Uporaba

Izvzete razvrstitve

Pogoji odstopanja

(a)

Biocidni proizvodi (kot so sredstva za zaščito lesa)

obdelava sestavnih delov pohištva in/ali tapetniških materialov, ki se uporabijo v končnem izdelku

vse nevarne snovi iz skupine 2 in 3, navedene v preglednici 1, razen za nevarne snovi, ki so CMR

Samo če je aktivna snov, prisotna v biocidnem proizvodu, odobrena ali se preučuje, odvisno od odločitve o odobritvi v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012, ali pa je vključena v Prilogo I navedene uredbe ter v naslednjih okoliščinah, če je to primerno:

| i. | Za sredstva za konzerviranje v vsebnikih, ki so prisotna v formulacijah premaza, nanesenih na sestavne dele/materiale notranjega ali zunanjega pohištva. |
| --- | --- |

i.

Za sredstva za konzerviranje v vsebnikih, ki so prisotna v formulacijah premaza, nanesenih na sestavne dele/materiale notranjega ali zunanjega pohištva.

| ii. | Za sredstva za konzerviranje v obliki suhega filma, ki so prisotna v premazih, nanesenih le na zunanje pohištvo. |
| --- | --- |

ii.

Za sredstva za konzerviranje v obliki suhega filma, ki so prisotna v premazih, nanesenih le na zunanje pohištvo.

| iii. | Za zaščitno obdelavo lesa, ki se bo uporabil za zunanje pohištvo, vendar le, če originalni les ne izpolnjuje zahtev po trajnosti razreda 1 ali 2 v skladu standardom EN 350. |
| --- | --- |

iii.

Za zaščitno obdelavo lesa, ki se bo uporabil za zunanje pohištvo, vendar le, če originalni les ne izpolnjuje zahtev po trajnosti razreda 1 ali 2 v skladu standardom EN 350.

| iv. | Za tekstilne materiale ali prevlečene tkanine, uporabljene za zunanje pohištvene izdelke. |
| --- | --- |

iv.

Za tekstilne materiale ali prevlečene tkanine, uporabljene za zunanje pohištvene izdelke.

Preverjanje:

Vložnik predloži izjavo, katere morebitne aktivne snovi v biocidnih proizvodih so uporabljene pri proizvodnji različnih sestavnih delov/materialov pohištva, ki ji priloži izjave dobaviteljev, ustrezne varnostne liste, številke CAS in rezultate preskušanja po standardu EN 350, če je to primerno.

| (b) | Zaviralci gorenja |
| --- | --- |

(b)

Zaviralci gorenja

tekstilije, usnje in prevlečene tkanine v tapetniških materialih za prevleke ter tudi v polnilnih materialih za pohištvo

H317, H373, H411, H412, H413

Proizvod mora biti namenjen uporabi, pri kateri je potrebno izpolnjevanje zahteve za požarno varnost iz standardov ISO, standardov EN, standardov držav članic ali standardov in predpisov za naročila javnega sektorja.

| (c) | Zaviralci gorenja/antimonov trioksid (ATO) |
| --- | --- |

(c)

Zaviralci gorenja/antimonov trioksid (ATO)

H351

ATO je dovoljen le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| i. | Proizvod mora biti namenjen uporabi, pri kateri je potrebno izpolnjevanje zahteve za požarno varnost iz standardov ISO, standardov EN, standardov držav članic ali standardov in predpisov za naročila javnega sektorja. |
| --- | --- |

i.

Proizvod mora biti namenjen uporabi, pri kateri je potrebno izpolnjevanje zahteve za požarno varnost iz standardov ISO, standardov EN, standardov držav članic ali standardov in predpisov za naročila javnega sektorja.

| ii. | Uporablja se kot sinergist s tekstilijami ali prevlečenimi tkaninami. |
| --- | --- |

ii.

Uporablja se kot sinergist s tekstilijami ali prevlečenimi tkaninami.

| iii. | Emisije v zrak v delovnem okolju, kjer se za tekstilni izdelek uporablja zaviralec gorenja, izpolnjujejo osemurno mejno vrednost za poklicno izpostavljenost, ki znaša 0,50 mg/m3. |
| --- | --- |

iii.

Emisije v zrak v delovnem okolju, kjer se za tekstilni izdelek uporablja zaviralec gorenja, izpolnjujejo osemurno mejno vrednost za poklicno izpostavljenost, ki znaša 0,50 mg/m3.

| (d) | Nikelj |
| --- | --- |

(d)

Nikelj

kovinski sestavni deli

H317, H351, H372

Dovoljen le, kadar se uporablja v sestavnih delih iz nerjavnega jekla ali nikljanih sestavnih delih in ko je količina niklja, ki se sprošča, manjša od 0,5 μg/cm2 na teden v skladu s standardom EN 1811.

| (e) | Kromovi spojini |
| --- | --- |

(e)

Kromovi spojini

H317, H411

Odstopanje velja le za spojine trivalentnega kroma (kroma (III)), ki se uporabljajo pri postopkih galvanizacije (npr. kromov (III) klorid)).

| (f) | Cinkove spojine |
| --- | --- |

(f)

Cinkove spojine

H300, H310, H330, H400, H410

Odstopanje velja le za cinkove spojine, ki se uporabljajo pri postopkih galvanizacije ali vročega cinkanja (kot so cinkov oksid, cinkov klorid in cinkov cianid).

| (g) | Barvilo za barvanje in nepigmentno tiskanje |
| --- | --- |

(g)

Barvilo za barvanje in nepigmentno tiskanje

tekstilije, usnje in prevlečene tkanine v tapetniških materialih za prevleke za pohištvo

H301, H311, H317, H331

Ko se uporabljajo brezprašne formulacije barvil ali samodejno odmerjanje in razdeljevanje barvil v prostorih, kjer se izvaja barvanje, in v tiskalnikih, da se čim bolj zmanjša izpostavljenost delavcev.

H411, H412, H413

Postopki barvanja, pri katerih se uporabljajo reaktivna, direktna, redukcijska ali žveplova barvila s temi razvrstitvami, izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev:

| i. | uporaba visokoafinitetnih barvil; |
| --- | --- |

i.

uporaba visokoafinitetnih barvil;

| ii. | doseganje stopnje zavrnitve, ki je manjša od 3,0 %; |
| --- | --- |

ii.

doseganje stopnje zavrnitve, ki je manjša od 3,0 %;

| iii. | uporaba instrumentov za določanje barv; |
| --- | --- |

iii.

uporaba instrumentov za določanje barv;

| iv. | izvajanje standardnih delovnih postopkov za postopek barvanja; |
| --- | --- |

iv.

izvajanje standardnih delovnih postopkov za postopek barvanja;

| v. | odstranjevanje barv za čiščenje odpadnih voda (*1). |
| --- | --- |

v.

odstranjevanje barv za čiščenje odpadnih voda (*1).

Uporaba barvanja v masi in/ali digitalnega tiskanja je izvzeta iz teh pogojev.

| (h) | Optična belila |
| --- | --- |

(h)

Optična belila

tekstilije, usnje in prevlečene tkanine v tapetniških materialih za prevleke za pohištvo

H411, H412, H413

Optična belila se lahko uporabijo le v naslednjih primerih:

| i. | pri belem tiskanju; |
| --- | --- |

i.

pri belem tiskanju;

| ii. | kot aditivi med proizvodnjo akrila, poliamida ali poliestra z vsebnostjo recikliranih materialov. |
| --- | --- |

ii.

kot aditivi med proizvodnjo akrila, poliamida ali poliestra z vsebnostjo recikliranih materialov.

| (i) | Sredstva za odpornost na vodo, umazanijo in madeže |
| --- | --- |

(i)

Sredstva za odpornost na vodo, umazanijo in madeže

Uporaba pri kateri koli površinski obdelavi sestavnih delov/materialov pohištva.

H413

Sredstva za odpornost in njihovi produkti razgradnje:

| i. | so bodisi lahko ali inherentno biorazgradljiva |
| --- | --- |

i.

so bodisi lahko ali inherentno biorazgradljiva

| ii. | bodisi imajo nizek potencial za bioakumulacijo (koeficient porazdelitve oktanol/voda (log Kow) v vrednosti ≤ 3,2 ali biokoncentracijski faktor (BCF) v vrednosti < 100) v vodnem okolju, vključno z vodnimi usedlinami. |
| --- | --- |

ii.

bodisi imajo nizek potencial za bioakumulacijo (koeficient porazdelitve oktanol/voda (log Kow) v vrednosti ≤ 3,2 ali biokoncentracijski faktor (BCF) v vrednosti < 100) v vodnem okolju, vključno z vodnimi usedlinami.

| (j) | Stabilizatorji in laki |
| --- | --- |

(j)

Stabilizatorji in laki

uporabljeni pri proizvodnji prevlečenih tkanin

H411, H412, H413

Uporabljati je treba samodejno odmerjanje in/ali osebno varovalno opremo, da se čim bolj zmanjša izpostavljenost delavcev. Pri vsaj 95 % od teh aditivov se mora pri uporabi preskusne metode iz standarda OECD 303A/B in/ali ISO 11733 v 28 dneh pokazati 80-odstotna razgradljivost raztopljenega organskega ogljika.

| (k) | Dodatki (ki zajemajo nosilce, pripravke za izravnavanje, dispergente, površinsko aktivne snovi, sredstva za zgoščevanje in veziva) |
| --- | --- |

(k)

Dodatki (ki zajemajo nosilce, pripravke za izravnavanje, dispergente, površinsko aktivne snovi, sredstva za zgoščevanje in veziva)

uporaba pri obdelavi tapetniških materialov za prevleke pohištva (tekstilije, usnje ali prevlečene tkanine)

H301, H311, H317, H331, H371, H373, H411, H412, H413, EUH070

Recepture se formulirajo s sistemi za samodejno odmerjanje, pri procesih pa se upoštevajo standardni delovni postopki.

Snovi, razvrščene v stavek H311 ali H331, na materialu niso prisotne v koncentracijah, večjih od 1,0 % (masnega deleža).

| (l) | Barve, laki, smole in lepila |
| --- | --- |

(l)

Barve, laki, smole in lepila

kateri koli sestavni del/material pohištva

H304, H317, H412, H413, H371, H373

Predložijo se varnostni listi o mešanici kemikalij, na katerih so jasno opisani pravilna osebna varovalna oprema in ustrezni postopki shranjevanja, ravnanja, uporabe in odstranjevanja teh mešanic med uporabo, ter izjava z dokazom o skladnosti s temu ukrepi.

H350

Se uporablja samo za smole na osnovi formaldehida, kjer vsebnost prostega formaldehida v formulaciji smole (smole, lepila in utrjevalci) ne presega 0,2 % (masnega deleža), kot je določen s standardom ISO 11402 ali enakovredno metodologijo.

| (m) | Mazalna olja |
| --- | --- |

(m)

Mazalna olja

v vseh sestavnih delih, ki se morajo med normalno uporabo stalno premikati

Vse nevarne snovi iz skupine 2, razen CMR, in vse nevarne snovi iz skupine 3 iz preglednice 1.

Uporaba maziv je dovoljena le, če se lahko z ustreznim preskusom OECD ali ISO dokaže, da so bodisi lahko bodisi inherentno biorazgradljiva v vodnem okolju, vključno z vodnimi usedlinami.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti z meriloma 2.2(a) in 2.2(b), ki so ji, kjer je ustrezno, priložene izjave dobaviteljev. Izjavam so priloženi seznami ustreznih uporabljenih snovi ali zmesi ter informacije o njihovi razvrstitvi ali nerazvrstitvi glede na nevarnost.

Za podporo izjavam o razvrstitvi ali nerazvrstitvi posameznih snovi ali zmesi glede na nevarnost se predložijo naslednje informacije:

| (i) | številka CAS, ES ali seznama (če je ta za zmesi na voljo) |
| --- | --- |

(i)

številka CAS, ES ali seznama (če je ta za zmesi na voljo)

| (ii) | fizična oblika in stanje, v katerem se snov uporablja; |
| --- | --- |

(ii)

fizična oblika in stanje, v katerem se snov uporablja;

| (iii) | harmonizirane razvrstitve nevarnosti glede na merila za razvrščanje, označevanje in pakiranje za snovi; |
| --- | --- |

(iii)

harmonizirane razvrstitve nevarnosti glede na merila za razvrščanje, označevanje in pakiranje za snovi;

| (iv) | samorazvrstitveni vnosi v podatkovno zbirko registriranih snovi v skladu z uredbo REACH agencije ECHA (4) (če ni na voljo nobenega harmoniziranega sistema za razvrščanje); |
| --- | --- |

(iv)

samorazvrstitveni vnosi v podatkovno zbirko registriranih snovi v skladu z uredbo REACH agencije ECHA (4) (če ni na voljo nobenega harmoniziranega sistema za razvrščanje);

| (v) | razvrstitve zmesi glede na merila iz uredbe o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi. |
| --- | --- |

(v)

razvrstitve zmesi glede na merila iz uredbe o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi.

Pri upoštevanju samorazvrstitvenih vnosov v podatkovno zbirko registriranih snovi v skladu z uredbo REACH se prednost nameni vnosom iz skupnih predložitev.

Kadar je razvrstitev na podlagi podatkovne zbirke registriranih snovi REACH evidentirana kot „manjkajoči podatki“ ali „nezadostna“ ali kadar snov v sistemu REACH še ni bila registrirana, se zagotovijo toksikološki podatki, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge VII k Uredbi (ES) št. 1907/2006, in sicer v obsegu, ki zadostuje za podporo konkluzivnim samorazvrstitvam v skladu Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ter podpornimi smernicami Evropske agencije za kemikalije. V primeru „manjkajočih podatkov“ ali „nezadostnih“ vnosov v podatkovno zbirko se samorazvrstitve preverijo, pri čemer se sprejemajo naslednji viri informacij:

| (i) | toksikološke študije in ocene nevarnosti, ki jih izvedejo stanovske regulatorne agencije Evropske agencije za kemikalije (5), regulatorni organi držav članic ali medvladni organi; |
| --- | --- |

(i)

toksikološke študije in ocene nevarnosti, ki jih izvedejo stanovske regulatorne agencije Evropske agencije za kemikalije (5), regulatorni organi držav članic ali medvladni organi;

| (ii) | v celoti izpolnjen varnostni list v skladu s Prilogo II Uredbe (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- |

(ii)

v celoti izpolnjen varnostni list v skladu s Prilogo II Uredbe (ES) št. 1907/2006;

| (iii) | dokumentirana strokovna presoja, ki jo opravi poklicni toksikolog. Ta temelji na pregledu strokovne literature in obstoječih podatkih o preskusih, po potrebi pa so ji priloženi izsledki novih preskusov, ki so jih opravili neodvisni laboratoriji z metodami, ki jih priznava ECHA; |
| --- | --- |

(iii)

dokumentirana strokovna presoja, ki jo opravi poklicni toksikolog. Ta temelji na pregledu strokovne literature in obstoječih podatkih o preskusih, po potrebi pa so ji priloženi izsledki novih preskusov, ki so jih opravili neodvisni laboratoriji z metodami, ki jih priznava ECHA;

| (iv) | potrdilo, kadar je ustrezno, ki temelji na strokovni presoji in ga izda akreditiran organ za ugotavljanje skladnosti, ki izvede ocene nevarnosti glede na globalno usklajeni sistem za razvrščanje in označevanje kemikalij ali sisteme razvrstitve nevarnosti glede na merila za razvrščanje, označevanje in pakiranje za snovi. |
| --- | --- |

(iv)

potrdilo, kadar je ustrezno, ki temelji na strokovni presoji in ga izda akreditiran organ za ugotavljanje skladnosti, ki izvede ocene nevarnosti glede na globalno usklajeni sistem za razvrščanje in označevanje kemikalij ali sisteme razvrstitve nevarnosti glede na merila za razvrščanje, označevanje in pakiranje za snovi.

Informacije o nevarnih lastnostih snovi ali zmesi se lahko v skladu s Prilogo XI k Uredbi (ES) št. 1907/2006 pripravijo na druge načine kot s preskusi, na primer z uporabo alternativnih metod, kot so in vitro metode, kvantitativni modeli strukture in aktivnosti ali razvrščanje v skupine ali navzkrižno branje.

Vložnik za snovi in zmesi, ki so izvzete v preglednici 2, predloži dokaz, da so izpolnjeni vsi pogoji odstopanja.

Materiali na osnovi tekstilij, ki jim je bil v skladu s Sklepom 2014/350/EU podeljen znak EU za okolje, se štejejo za združljive z meriloma 2.2(a) in 2.2(b), vendar je treba predložiti kopijo certifikata znaka EU za okolje.

Merilo 3 – Les, pluta, bambus in ratan

Izraz „les“ se ne uporablja le za masivni les, temveč tudi za iverje in lesna vlakna. Kadar se merila nanašajo izključno na lesne plošče, je to navedeno v naslovu navedenih meril.

Plastične folije, proizvedene z uporabo monomer vinil klorida, se ne uporabijo v nobenem delu pohištvenega izdelka.

3.1   Trajnostni les, pluta, bambus in ratan

To merilo se uporablja le, kadar vsebnost lesa ali lesnih plošč presega 5 % masnega deleža končnega izdelka (brez embalaže).

Za ves les, pluto, bambus in ratan morajo biti izdani certifikati nadzorne verige, ki jih izda neodvisna tretja stran v okviru sistema certificiranja, kot so Svet za nadzor gozdov (FSC), Program za potrditev sistemov za certificiranje gozdov (PEFC) ali enakovredni sistemi.

Za ves neobdelan les, pluto, bambus in ratan velja, da ne izvirajo iz gensko spremenjenih vrst, zanje pa morajo biti izdani veljavni certifikati za trajnostno upravljanje gozdov, ki jih izda neodvisna tretja stran v okviru sistema certificiranja, kot so FSC, PEFC ali enakovredni sistemi.

Če sistem certificiranja dopušča mešanje certificiranega in necertificiranega materiala in/ali recikliranih materialov v proizvodu ali proizvodnem programu, je vsaj 70 % materiala iz lesa, plute, bambusa ali ratana, kot je ustrezno, iz certificiranega neobdelanega materiala in/ali recikliranega materiala.

Necertificiran material je vključen v sistem preverjanja, s katerim se zagotovi, da izvira iz zakonitih virov in izpolnjuje vse druge zahteve sistema certificiranja v zvezi z necertificiranim materialom.

Certifikacijski organi, ki izdajajo certifikate za upravljanje gozdov in/ali nadzorno verigo, so akreditirani ali priznani z navedenim sistemom certificiranja.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik ali dobavitelj materiala, kot je ustrezno, predloži izjavo o skladnosti, podprto z veljavnimi in neodvisno potrjenimi certifikati nadzorne verige za ves material iz lesa, plute, bambusa ali ratana, uporabljen v proizvodu ali proizvodni liniji, ter dokaže, da vsaj 70 % materiala izvira iz gozdov ali z območij, ki se upravljajo v skladu z načeli trajnostnega upravljanja gozdov, in/ali iz recikliranih virov, ki izpolnjujejo zahteve, ki jih določi ustrezen neodvisni sistem nadzorne verige. Kot neodvisno certificiranje tretje strani se sprejmejo sistemi FSC, PEFC ali enakovredni sistemi. V primeru, da sistem ne zahteva izrecno, da ves neobdelan material izvira iz gensko nespremenjenih vrst, se predložijo dodatna dokazila, da se to dokaže.

Če proizvod ali proizvodni program vsebuje necertificiran neobdelan material, se dokaže, da njegov delež ne presega 30 % in da je vključen v sistem preverjanja, s katerim se zagotovi, da izvira iz zakonitih virov in izpolnjuje vse druge zahteve sistema certificiranja v zvezi z necertificiranim materialom.

3.2   Omejene snovi

Poleg splošnih pogojev o nevarnih snoveh iz merila 2 veljajo posebej za vse sestavne dele pohištva, izdelane iz lesa, plute, bambusa ali ratana, ali posebej le za lesne plošče, kjer je ta izraz naveden v naslovu merila, tudi naslednji pogoji:

3.2(a)   Onesnaževala v recikliranem lesu, uporabljenem v lesnih ploščah

Reciklirana lesena vlakna ali iverje, ki se uporabljajo pri proizvodnji lesnih plošč, so preskušeni v skladu s standardom Evropskega združenja proizvajalcev vezanih plošč (European Panel Federation – EPF) (6) za dobavne pogoje za recikliran les in skladni z mejnimi vrednostmi za onesnaževala, kot so navedene v preglednici 3.

Preglednica 3

Mejne vrednosti za onesnaževala v recikliranem lesu

| Onesnaževalo | Mejne vrednosti
  (v mg/kg recikliranega lesa) | Onesnaževalo | Mejne vrednosti
  (v mg/kg recikliranega lesa) |
| --- | --- | --- | --- |
| arzen (As) | 25 | živo srebro (Hg) | 25 |
| kadmij (Cd) | 50 | fluor (F) | 100 |
| krom (Cr) | 25 | klor (Cl) | 1 000 |
| baker (Cu) | 40 | pentaklorofenol (PCP) | 5 |
| svinec (Pb) | 90 | kreozot (benzo(a)piren) | 0,5 |

Onesnaževalo

Mejne vrednosti

(v mg/kg recikliranega lesa)

Onesnaževalo

Mejne vrednosti

(v mg/kg recikliranega lesa)

arzen (As)

25

živo srebro (Hg)

25

kadmij (Cd)

50

fluor (F)

100

krom (Cr)

25

klor (Cl)

1 000

baker (Cu)

40

pentaklorofenol (PCP)

5

svinec (Pb)

90

kreozot (benzo(a)piren)

0,5

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži:

| (i) | izjavo proizvajalca lesnih plošč, da v plošči niso bila uporabljena vlakna recikliranega lesa, ali |
| --- | --- |

(i)

izjavo proizvajalca lesnih plošč, da v plošči niso bila uporabljena vlakna recikliranega lesa, ali

| (ii) | izjavo proizvajalca lesnih plošč, da so bila vsa uporabljena reciklirana lesena vlakna ustrezno preskušena v skladu s standardom EPF za dobavne pogoje za recikliran les iz leta 2002, ki so ji priložena ustrezna poročila o preskusih, s katerimi se dokaže skladnost vzorcev recikliranega lesa z mejnimi vrednostmi, določenimi v preglednici 3; |
| --- | --- |

(ii)

izjavo proizvajalca lesnih plošč, da so bila vsa uporabljena reciklirana lesena vlakna ustrezno preskušena v skladu s standardom EPF za dobavne pogoje za recikliran les iz leta 2002, ki so ji priložena ustrezna poročila o preskusih, s katerimi se dokaže skladnost vzorcev recikliranega lesa z mejnimi vrednostmi, določenimi v preglednici 3;

| (iii) | izjavo proizvajalca lesnih plošč, da so bila vsa uporabljena reciklirana lesena vlakna reprezentativno preskušena v skladu z drugimi enakovrednimi standardi, ki imajo enake ali strožje mejne vrednosti, kot standard EPF za dobavne pogoje za recikliran les iz leta 2002, ki so ji priložena ustrezna poročila o preskusih, s katerimi se dokaže skladnost vzorcev recikliranega lesa z mejnimi vrednostmi, določenimi v preglednici 3. |
| --- | --- |

(iii)

izjavo proizvajalca lesnih plošč, da so bila vsa uporabljena reciklirana lesena vlakna reprezentativno preskušena v skladu z drugimi enakovrednimi standardi, ki imajo enake ali strožje mejne vrednosti, kot standard EPF za dobavne pogoje za recikliran les iz leta 2002, ki so ji priložena ustrezna poročila o preskusih, s katerimi se dokaže skladnost vzorcev recikliranega lesa z mejnimi vrednostmi, določenimi v preglednici 3.

3.2(b)   Težke kovine v barvah, premazih in lakih

Barve, premazi ali laki, uporabljeni na lesu ali materialih na osnovi lesa, ne vsebujejo snovi na osnovi kadmija, svinca, kroma (VI), živega srebra, arzena ali selena v koncentracijah, ki presegajo 0,010 % masnega deleža za vsako posamezno kovino, v formulaciji barve, premaza ali laka iz embalažne posode.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik ali dobavitelj materiala, kot je ustrezno, predloži izjavo o skladnosti s tem merilom in ustrezni varnosti list dobavitelja uporabljenih barv, premazov in/ali lakov.

3.2(c)   Vsebnost hlapnih organskih spojin (HOS) v barvah, premazih in lakih

To merilo se ne uporablja za neobdelane lesene površine ali naravne lesene površine, obdelane z milom, voskom ali oljem.

To merilo se uporablja le, kadar količina premazanega lesa ali lesnih plošč (razen neobdelanih lesenih površin ali naravnih lesenih površin, obdelanih z milom, voskom ali oljem) presega 5 % masnega deleža v končnem pohištvenem izdelku (brez embalaže).

Zahtev tega merila ni treba izpolniti, če se lahko dokaže skladnost z merilom 9.5.

Vsebnost HOS v barvah, premazih ali lakih, ki se uporabljajo za premaze lesa ali lesnih plošč, uporabljenih v pohištvenem izdelku, ne presega 5 % (koncentracija v embalažni posodi).

Vendar se lahko uporabljajo premazi z višjo vsebnostjo HOS, če se lahko dokaže, da:

| — | skupna količina HOS v barvi, premazu ali laku, uporabljenem med premazovanjem, ne presega 30 g/m2 premazane površine, ali |
| --- | --- |

—

skupna količina HOS v barvi, premazu ali laku, uporabljenem med premazovanjem, ne presega 30 g/m2 premazane površine, ali

| — | je skupna količina HOS v barvi, premazu ali laku, uporabljenem med premazovanjem, enaka med 30 in 60 g/m2 premazane površine ter da kakovost površinskega premaza izpolnjuje zahteve iz preglednice 4. |
| --- | --- |

—

je skupna količina HOS v barvi, premazu ali laku, uporabljenem med premazovanjem, enaka med 30 in 60 g/m2 premazane površine ter da kakovost površinskega premaza izpolnjuje zahteve iz preglednice 4.

Preglednica 4

Zahteve glede kakovosti površinskega premaza, če je količina nanosa HOS med 30 in 60 g/m2

| Preskusni standard | Pogoj | Zahtevani rezultat |
| --- | --- | --- |
| EN 12720 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti hladnim tekočinam | stik z vodo | brez sprememb po 24-urnem stiku |
| stik z maščobo | brez sprememb po 24-urnem stiku |
| stik z alkoholom | brez sprememb po 1-urnem stiku |
| stik s kavo | brez sprememb po 1-urnem stiku |
| EN 12721 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti vlažni toploti | stik z virom toplote s temperaturo 70 °C | brez sprememb po preskusu |
| EN 12722 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti suhi toploti | stik z virom toplote s temperaturo 70 °C | brez sprememb po preskusu |
| EN 15186 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti razenju | stik z diamantno konico | metoda A: brez raz ≥ 0,30 mm z uporabo sile, ki znaša 5 N, ali
  metoda B: brez vidnih raz na ≥ 6 mestih opazovane predloge pri uporabi sile, ki znaša 5 N. |

Preskusni standard

Pogoj

Zahtevani rezultat

EN 12720 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti hladnim tekočinam

stik z vodo

brez sprememb po 24-urnem stiku

stik z maščobo

brez sprememb po 24-urnem stiku

stik z alkoholom

brez sprememb po 1-urnem stiku

stik s kavo

brez sprememb po 1-urnem stiku

EN 12721 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti vlažni toploti

stik z virom toplote s temperaturo 70 °C

brez sprememb po preskusu

EN 12722 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti suhi toploti

stik z virom toplote s temperaturo 70 °C

brez sprememb po preskusu

EN 15186 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti razenju

stik z diamantno konico

metoda A: brez raz ≥ 0,30 mm z uporabo sile, ki znaša 5 N, ali

metoda B: brez vidnih raz na ≥ 6 mestih opazovane predloge pri uporabi sile, ki znaša 5 N.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti, v kateri opredeli, ali je bila skladnost dosežena zaradi izvzetja pohištvenega izdelka iz merila ali zaradi nadzorovane rabe HOS pri premazovanju.

V zadnjem primeru je treba izjavi vložnika priložiti informacije dobavitelja barve, premaza ali laka, v katerih sta navedena vsebnost HOS in gostota barve, premaza ali laka (oboje v g/l), ter izračun dejanskega deleža vsebnosti HOS.

Če vsebnost HOS v barvi, premazu ali laku presega 5 % (koncentracija v embalažni posodi), vložnik:

| (i) | predloži izračune, ki kažejo, da dejanska količina HOS, nanesena na premazano površino končnega sestavljenega pohištvenega izdelka, ne presega 30 g/m2, v skladu s smernicami iz Dodatka I, ali |
| --- | --- |

(i)

predloži izračune, ki kažejo, da dejanska količina HOS, nanesena na premazano površino končnega sestavljenega pohištvenega izdelka, ne presega 30 g/m2, v skladu s smernicami iz Dodatka I, ali

| (ii) | predloži izračune, ki kažejo, da dejanska količina HOS, nanesena na premazano površino končnega sestavljenega pohištvenega izdelka, ne presega 60 g/m2 v skladu s smernicami iz Dodatka I, in poročila o preskusih, ki dokazujejo skladnost površinskih premazov z zahtevami iz preglednice 4. |
| --- | --- |

(ii)

predloži izračune, ki kažejo, da dejanska količina HOS, nanesena na premazano površino končnega sestavljenega pohištvenega izdelka, ne presega 60 g/m2 v skladu s smernicami iz Dodatka I, in poročila o preskusih, ki dokazujejo skladnost površinskih premazov z zahtevami iz preglednice 4.

3.3   Emisije formaldehida iz lesnih plošč

To merilo se uporablja le, kadar vsebnost lesnih plošč v končnem pohištvenem izdelku (brez embalaže) presega 5 % masnega deleža.

Emisije formaldehida iz vseh dobavljenih lesnih plošč v obliki, v kateri se uporabljajo v pohištvenem izdelku (z drugimi besedami – površinsko neobdelane, premazane, obdelane in furnirane), in plošč, ki so bile proizvedene z uporabo smol na osnovi formaldehida, so

| — | nižje od 50-odstotne mejne vrednosti, zaradi česar so lahko razvrščene v razred E1, |
| --- | --- |

—

nižje od 50-odstotne mejne vrednosti, zaradi česar so lahko razvrščene v razred E1,

| — | nižje od 65-odstotne mejne vrednosti razreda E1 v primeru srednje gostih vlaknenih plošč, ali |
| --- | --- |

—

nižje od 65-odstotne mejne vrednosti razreda E1 v primeru srednje gostih vlaknenih plošč, ali

| — | nižje od mejnih vrednosti, določenih v standardu CARB Phase II (faza II standarda kalifornijskega odbora za zaščito zraka) ali japonskih standardih z zvezdicami F-3 ali F-4. |
| --- | --- |

—

nižje od mejnih vrednosti, določenih v standardu CARB Phase II (faza II standarda kalifornijskega odbora za zaščito zraka) ali japonskih standardih z zvezdicami F-3 ali F-4.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila, kjer izjavlja, da plošč ni spremenil ali obdelal na dodatne načine, ki bi ogrožali njihovo skladnost z mejnimi vrednostmi emisij formaldehida. Odbori, ki ocenjujejo in preverjajo nizke emisije formaldehida, se razlikujejo glede na sistem certificiranja, v katerega spadajo. Dokumentacija o preverjanju, ki se zahteva za posamezno shemo, je opisana v preglednici 5.

Preglednica 5

Odbori, ki ocenjujejo in preverjajo nizke emisije formaldehida

| Sistem certificiranja | Dokumentacija o preverjanju |
| --- | --- |
| E1 (kot je opredeljeno v Prilogi B standarda EN 13986) | Izjava proizvajalca lesne plošče, v kateri navede, da je plošča skladna s 50-odstotno mejno vrednostjo emisij iz razreda E1 ali v primeru srednje gostih vlaknenih plošč s 65-odstotno mejno vrednostjo emisij iz razreda E1, ki so ji priložena poročila o preskusih, opravljenih v skladu s standardom EN 717-2, EN 120, EN 717-1 ali enakovrednimi metodami. |
| Mejne vrednosti iz standarda CARB Phase II (faza II standarda kalifornijskega odbora za zaščito zraka) | Izjava proizvajalca lesne plošče, ki so ji priloženi rezultati preskusa v skladu s standardom ASTM E1333 ali ASTM D6007, ki kažejo skladnost z mejnimi vrednostmi emisij formaldehida iz faze II standarda, določenimi v kalifornijski uredbi o izdelkih iz sestavljenega lesa št. 93120 (7).
  Lesna plošča se lahko označi v skladu z oddelkom 93120.3(e), kar pomeni, da vsebuje podrobnosti o imenu proizvajalca, serijski številki proizvoda ali proizvedeni seriji, ter številko, ki ji jo je dodelil kalifornijski odbor za zaščito zraka za certifikacijski organ tretje osebe (ta del ni obvezen, če se proizvodi prodajajo zunaj Kalifornije ali če so narejeni brez dodanega formaldehida ali z uporabo določenih smol na osnovi formaldehida, iz katerih izhajajo izjemno nizke emisije). |
| Mejne vrednosti zvezdic F-3 ali F-4 | Izjava proizvajalca lesne plošče o skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij v skladu s standardom JIS A 5905 (za vlaknene plošče) ali JIS A 5908 (za iverne in vezane plošče), ki so ji priloženi rezultati preskusov v skladu z metodo v eksikatorju iz standarda JIS A 1460. |

Sistem certificiranja

Dokumentacija o preverjanju

E1 (kot je opredeljeno v Prilogi B standarda EN 13986)

Izjava proizvajalca lesne plošče, v kateri navede, da je plošča skladna s 50-odstotno mejno vrednostjo emisij iz razreda E1 ali v primeru srednje gostih vlaknenih plošč s 65-odstotno mejno vrednostjo emisij iz razreda E1, ki so ji priložena poročila o preskusih, opravljenih v skladu s standardom EN 717-2, EN 120, EN 717-1 ali enakovrednimi metodami.

Mejne vrednosti iz standarda CARB Phase II (faza II standarda kalifornijskega odbora za zaščito zraka)

Izjava proizvajalca lesne plošče, ki so ji priloženi rezultati preskusa v skladu s standardom ASTM E1333 ali ASTM D6007, ki kažejo skladnost z mejnimi vrednostmi emisij formaldehida iz faze II standarda, določenimi v kalifornijski uredbi o izdelkih iz sestavljenega lesa št. 93120 (7).

Lesna plošča se lahko označi v skladu z oddelkom 93120.3(e), kar pomeni, da vsebuje podrobnosti o imenu proizvajalca, serijski številki proizvoda ali proizvedeni seriji, ter številko, ki ji jo je dodelil kalifornijski odbor za zaščito zraka za certifikacijski organ tretje osebe (ta del ni obvezen, če se proizvodi prodajajo zunaj Kalifornije ali če so narejeni brez dodanega formaldehida ali z uporabo določenih smol na osnovi formaldehida, iz katerih izhajajo izjemno nizke emisije).

Mejne vrednosti zvezdic F-3 ali F-4

Izjava proizvajalca lesne plošče o skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij v skladu s standardom JIS A 5905 (za vlaknene plošče) ali JIS A 5908 (za iverne in vezane plošče), ki so ji priloženi rezultati preskusov v skladu z metodo v eksikatorju iz standarda JIS A 1460.

Merilo 4 – Plastika

Plastika, proizvedena z uporabo monomer vinil klorida, se ne uporabi v nobenem delu pohištvenega izdelka.

4.1   Označevanje plastičnih sestavnih delov

Plastični deli s težo nad 100 g se označijo v skladu s standardoma EN ISO 11469 in EN ISO 1043 (deli 1 do 4). Napis na oznakah je visok vsaj 2,5 mm.

Kadar so v plastiko namenoma vključeni polnila, zaviralci gorenja ali mehčala v deležih, ki presegajo 1 % masnega deleža, je treba njihovo prisotnost prav tako vključiti na oznako v skladu z deli 2 do 4 standarda EN ISO 1043.

V izjemnih primerih je dovoljeno, da plastični deli z maso nad 100 g nimajo oznak, in sicer če:

| — | bi označevanje vplivalo na zmogljivost ali delovanje plastičnega dela, |
| --- | --- |

—

bi označevanje vplivalo na zmogljivost ali delovanje plastičnega dela,

| — | označevanje ni tehnično mogoče zaradi proizvodnega postopka, |
| --- | --- |

—

označevanje ni tehnično mogoče zaradi proizvodnega postopka,

| — | delov ni mogoče označiti, ker ni dovolj ustrezne površine, da bi bile oznake čitljive velikosti in bi jih lahko uporabil izvajalec recikliranja. |
| --- | --- |

—

delov ni mogoče označiti, ker ni dovolj ustrezne površine, da bi bile oznake čitljive velikosti in bi jih lahko uporabil izvajalec recikliranja.

V zgornjih primerih, v katerih je dovoljeno, da so deli brez oznak, je treba v informacije za potrošnike iz merila 10 vključiti dodatne podrobnosti o vrsti polimera in morebitnih dodatkih v skladu z zahtevami iz standardov EN ISO 11469 in EN ISO 1043 (deli 1do 4).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti s tem merilom, pri čemer našteje vse plastične sestavne dele z maso nad 100 g v pohištvenem izdelku ter navede, ali so bili označeni v skladu s standardoma EN ISO 11469 in EN ISO 1043 (deli 1 do 4) ali ne.

Označba katerega koli plastičnega dela je pri vizualnem pregledu plastičnega sestavnega dela jasno vidna. Ni nujno, da je označba na končnem sestavljenem pohištvenem izdelku jasno vidna.

Če kateri koli plastični deli z maso nad 100 g nimajo oznak, vložnik predloži utemeljitev za to in navede, kje so ustrezne informacije vključene v informacije za potrošnike.

V primeru dvoma glede narave plastičnih sestavnih delov z maso nad 100 g in v primeru, da dobavitelji ne predložijo zahtevanih informacij, se kot dokazi, s katerimi se podpre označba v skladu s standardoma EN ISO 11469 in EN ISO 1043, priložijo podatki laboratorijskega preskusa z uporabo infrardeče ali Ramanove spektroskopije ali katere koli druge ustrezne analitične tehnike za opredelitev narave plastičnih polimerov in kakovosti polnil ali drugih dodatkov.

4.2   Omejene snovi

Za plastične sestavne dele se poleg splošnih zahtev za nevarne snovi iz merila 2 uporabljajo spodaj navedeni pogoji.

4.2(a)   Težke kovine v plastičnih dodatkih

Plastični sestavni deli in vse površinske plasti se ne proizvajajo z uporabo dodatkov, ki vsebujejo spojine kadmija (Cd), kroma (VI) (CrVI), svinca (Pb), živega srebra (Hg) ali kositra (Sn).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

Kadar je uporabljena le neobdelana plastika, je sprejeta izjava proizvajalca neobdelanega plastičnega materiala, da niso bili uporabljeni dodatki, ki vsebujejo kadmij, krom (VI), svinec, živo srebro ali kositer.

Kadar se neobdelana plastika kombinira z neuporabljenimi plastičnimi recikliranimi materiali iz znanih virov in/ali že uporabljenim polietilen tereftalatom (PET), polistirenom (PS), polietilenom (PE) ali polipropilenom (PP) iz komunalnih sistemov zbiranja odpadkov, je sprejeta izjava dobavitelja recikliranega plastičnega materiala, da niso bile namenoma dodane nobene spojine, ki vsebujejo kadmij, krom (VI), svinec, živo srebro ali kositer.

Če dobavitelj ne predloži ustreznih izjav ali če je neobdelana plastika kombinirana z neuporabljenimi recikliranimi materiali iz mešanih ali neznanih virov, se skladnost s pogoji iz preglednice 6 dokaže z ustreznim preskušanjem plastičnih sestavnih delov.

Preglednica 6

Ocenjevanje in preverjanje nečistoč v obliki težkih kovin v plastiki

| Kovina | Metoda | Mejna vrednost (v mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| neobdelana | reciklirana |
| Cd | rentgenska fluorescenca ali kislinski razklop, čemur sledi atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo ali atomska absorpcijska spektrofotometrija ali druge enakovredne metode za merjenje skupne vsebnosti kovine | 100 | 1 000 |
| Pb | 100 | 1 000 |
| Sn | 100 | 1 000 |
| Hg | 100 | 1 000 |
| Cr VI | EN 71-3 | 0,020 | 0,20 |

Kovina

Metoda

Mejna vrednost (v mg/kg)

neobdelana

reciklirana

Cd

rentgenska fluorescenca ali kislinski razklop, čemur sledi atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo ali atomska absorpcijska spektrofotometrija ali druge enakovredne metode za merjenje skupne vsebnosti kovine

100

1 000

Pb

100

1 000

Sn

100

1 000

Hg

100

1 000

Cr VI

EN 71-3

0,020

0,20

4.3   Reciklirani plastični materiali

To merilo se uporablja le, če skupna vsebnost plastičnih materialov v pohištvenem izdelku presega 20 % skupne mase izdelka (brez embalaže).

Povprečna vsebnost recikliranih plastičnih delov (brez embalaže) je vsaj 30 % masnega deleža.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo dobavitelja plastike, v kateri je navedena povprečna vsebnost recikliranega materiala v končnem pohištvenem izdelku. Kadar plastični sestavni deli izhajajo iz različnih virov ali od različnih dobaviteljev, se za vsak vir plastike izračuna povprečna vsebnost recikliranega materiala in navede skupna povprečna vsebnost recikliranega materiala v končnem pohištvenem izdelku.

Izjavi o vsebnosti recikliranih materialov proizvajalca plastike je priložena dokumentacija o sledljivosti za reciklirane plastične materiale. Navedejo se lahko tudi informacije o številki serije v skladu z okvirom iz preglednice 1 standarda EN 15343.

Merilo 5 – Kovine

Za kovinske sestavne dele pohištvenega izdelka se poleg splošnih zahtev za nevarne snovi iz merila 2 uporabljajo spodaj navedeni pogoji.

5.1   Omejitve pri galvanizaciji

Pri postopkih galvanizacije katerih koli kovinskih sestavnih delov, uporabljenih v končnem pohištvenem izdelku, se ne uporablja šestvalentni krom (krom (VI)) ali kadmij.

Nikelj se dovoli samo pri postopkih galvanizacije, če je količina niklja, ki se sprošča iz galvaniziranega sestavnega dela, manjša od 0,5 μg/cm2 na teden v skladu s standardom EN 1811.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo dobavitelja kovinskega sestavnega dela, da pri nobenem od kovinskih sestavnih delov niso bile uporabljene snovi za površinsko obdelavo s kromom (VI) ali kadmijem.

Kjer se v galvanizaciji uporablja nikelj, vložnik predloži izjavo dobavitelja kovinskega sestavnega dela, ki ji je priloženo poročilo o preskusu v skladu s standardom EN 1811, pri katerem rezultati pokažejo, da je količina niklja, ki se sprošča, manjša od 0,5 μg/cm2 na teden.

5.2   Težke kovine v barvah, premazih in lakih

Barve, premazi ali laki, uporabljeni na kovinskih sestavnih delih, ne vsebujejo dodatkov na osnovi kadmija, svinca, kroma (VI), živega srebra, arzena ali selena v koncentracijah, ki presegajo 0,010 % masnega deleža za vsako posamezno kovino, v formulaciji barve, premaza ali laka iz embalažne posode.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti s tem merilom in ustrezni varnosti list dobavitelja uporabljenih barv, premazov ali lakov.

5.3   Vsebnost HOS v barvah, premazih in lakih

To podmerilo se uporablja le, kadar vsebnost premazanih kovinskih sestavnih delov presega 5 % masnega deleža končnega pohištvenega izdelka (brez embalaže).

Zahtev tega podmerila ni treba izpolniti, če se lahko dokaže skladnost z merilom 9.5.

Vsebnost HOS v barvah, premazih ali lakih, ki se uporabljajo za premaze katerega koli kovinskega sestavnega dela, uporabljenega v pohištvenem izdelku, ne presega 5 % mase (koncentracija v embalažni posodi).

Vendar se lahko uporabljajo premazi z višjo vsebnostjo HOS, če se lahko dokaže, da:

| — | skupna količina HOS v barvi, premazu ali laku, uporabljenem med premazovanjem, ne presega 30 g/m2 premazane površine, ali |
| --- | --- |

—

skupna količina HOS v barvi, premazu ali laku, uporabljenem med premazovanjem, ne presega 30 g/m2 premazane površine, ali

| — | je skupna količina HOS v količini barve, premaza ali laka, uporabljenega med premazovanjem, enaka med 30 in 60 g/m2 premazane površine ter da kakovost površinskega premaza izpolnjuje zahteve iz preglednice 7. |
| --- | --- |

—

je skupna količina HOS v količini barve, premaza ali laka, uporabljenega med premazovanjem, enaka med 30 in 60 g/m2 premazane površine ter da kakovost površinskega premaza izpolnjuje zahteve iz preglednice 7.

Preglednica 7

Zahteve glede kakovosti površinskega premaza, če je količina nanosa HOS med 30 in 60 g/m2

| Preskusni standard | Pogoj | Zahtevani rezultat |
| --- | --- | --- |
| EN 12720 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti hladnim tekočinam | stik z vodo | brez sprememb po 24-urnem stiku |
| stik z maščobo | brez sprememb po 24-urnem stiku |
| stik z alkoholom | brez sprememb po 1-urnem stiku |
| stik s kavo | brez sprememb po 1-urnem stiku |
| EN 12721 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti vlažni toploti | stik z virom toplote s temperaturo 70 °C | brez sprememb po preskusu |
| EN 12722 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti suhi toploti | stik z virom toplote s temperaturo 70 °C | brez sprememb po preskusu |
| EN 15186 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti razenju | stik z diamantno konico | metoda A: brez raz ≥ 0,30 mm z uporabo sile, ki znaša 5 N, ali
  metoda B: brez vidnih raz na ≥ 6 mestih opazovane predloge pri uporabi sile, ki znaša 5 N. |

Preskusni standard

Pogoj

Zahtevani rezultat

EN 12720 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti hladnim tekočinam

stik z vodo

brez sprememb po 24-urnem stiku

stik z maščobo

brez sprememb po 24-urnem stiku

stik z alkoholom

brez sprememb po 1-urnem stiku

stik s kavo

brez sprememb po 1-urnem stiku

EN 12721 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti vlažni toploti

stik z virom toplote s temperaturo 70 °C

brez sprememb po preskusu

EN 12722 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti suhi toploti

stik z virom toplote s temperaturo 70 °C

brez sprememb po preskusu

EN 15186 Pohištvo – Ocenjevanje odpornosti površine proti razenju

stik z diamantno konico

metoda A: brez raz ≥ 0,30 mm z uporabo sile, ki znaša 5 N, ali

metoda B: brez vidnih raz na ≥ 6 mestih opazovane predloge pri uporabi sile, ki znaša 5 N.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti, v kateri opredeli, ali je bila skladnost dosežena zaradi izvzetja pohištvenega izdelka iz merila ali zaradi nadzorovane rabe HOS pri premazovanju.

V zadnjem primeru je treba izjavi vložnika priložiti informacije dobavitelja barve, premaza ali laka, v katerih sta navedena vsebnost HOS in gostota barve, premaza ali laka (oboje v g/l), ter izračun dejanskega deleža vsebnosti HOS.

Če vsebnost HOS v barvi, premazu ali laku presega 5 % (koncentracija v embalažni posodi), vložnik

| — | predloži izračune, ki kažejo, da dejanska količina HOS, nanesena na premazano površino končnega sestavljenega pohištvenega izdelka, ne presega 30 g/m2, v skladu s smernicami iz Dodatka I, ali |
| --- | --- |

—

predloži izračune, ki kažejo, da dejanska količina HOS, nanesena na premazano površino končnega sestavljenega pohištvenega izdelka, ne presega 30 g/m2, v skladu s smernicami iz Dodatka I, ali

| — | predloži izračune, ki kažejo, da dejanska količina HOS, nanesena na premazano površino končnega sestavljenega pohištvenega izdelka, ne presega 60 g/m2 v skladu s smernicami iz Dodatka I, in poročila o preskusih, ki dokazujejo skladnost površinskih premazov z zahtevami iz preglednice 7. |
| --- | --- |

—

predloži izračune, ki kažejo, da dejanska količina HOS, nanesena na premazano površino končnega sestavljenega pohištvenega izdelka, ne presega 60 g/m2 v skladu s smernicami iz Dodatka I, in poročila o preskusih, ki dokazujejo skladnost površinskih premazov z zahtevami iz preglednice 7.

Merilo 6 – Tapetniški materiali za prevleke

Tapetniški materiali za prevleke, proizvedeni z uporabo monomer vinil klorida, se ne uporabijo v nobenem delu pohištvenega izdelka.

6.1   Zahteve glede fizične kakovosti

Vsako usnje, uporabljeno kot tapetniški material za prevleke, izpolnjuje zahteve glede fizične kakovosti iz Dodatka II.

Vsaka tekstilija, uporabljena kot tapetniški material za prevleke, izpolnjuje zahteve glede fizične kakovosti iz preglednice 8.

Vsaka prevlečena tkanina, uporabljena kot tapetniški material za prevleke, izpolnjuje zahteve glede fizične kakovosti iz preglednice 9.

Preglednica 8

Zahteve glede fizične kakovosti tekstilnih tapetniških materialov za prevleke za pohištvo

| Preskusni dejavnik | Metoda | Odstranljive in pralne prevleke | Neodstranljive in pralne prevleke |
| --- | --- | --- | --- |
| Spremembe velikosti med pranjem in barvanjem | pranje v gospodinjstvu: ISO 6330 + EN ISO 5077 (tri pranja pri temperaturi, navedeni na proizvodu, s sušenjem v sušilnem stroju po vsakem pranju)
  pranje v komercialnih pralnicah: ISO 15797 + EN ISO 5077 (pri temperaturi vsaj 75 °C) | tkani tapetniški materiali za prevleke za pohištvo: ± 2,0 %
  tkan inlet za pohištvo: ± 3,0 %
  netkan inlet za pohištvo ± 5,0 %
  netkani tapetniški materiali za prevleke za pohištvo: ±6,0 % | n. r. |
| Odpornost barve na pranje | pranje v gospodinjstvu: ISO 105-C06
  pranje v komercialnih pralnicah: ISO 15797 + ISO 105-C06 (pri temperaturi vsaj 75 °C) | ≥ ravni 3 do 4 za spremembe barve
  ≥ ravni 3 do 4 za madeže | n. r. |
| Odpornost barve na mokro drgnjenje (*2) | ISO 105 X12 | ≥ ravni 2 do 3 | ≥ ravni 2 do 3 |
| Odpornost barve na suho drgnjenje (*2) | ISO 105 X12 | ≥ raven 4 | ≥ raven 4 |
| Odpornost barve na svetlobo | ISO 105 B02 | ≥ raven 5 (*3) | ≥ raven 5 (*3) |
| Odpornost tkanin na muckanje in obrabo | pleteni in netkani proizvodi: ISO 12945-1
  tkani materiali: ISO 12945-2 | ISO 12945-1 rezultat > 3
  ISO 12945-2 rezultat > 3 | ISO 12945-1 rezultat > 3
  ISO 12945-2 rezultat > 3 |

Preskusni dejavnik

Metoda

Odstranljive in pralne prevleke

Neodstranljive in pralne prevleke

Spremembe velikosti med pranjem in barvanjem

pranje v gospodinjstvu: ISO 6330 + EN ISO 5077 (tri pranja pri temperaturi, navedeni na proizvodu, s sušenjem v sušilnem stroju po vsakem pranju)

pranje v komercialnih pralnicah: ISO 15797 + EN ISO 5077 (pri temperaturi vsaj 75 °C)

tkani tapetniški materiali za prevleke za pohištvo: ± 2,0 %

tkan inlet za pohištvo: ± 3,0 %

netkan inlet za pohištvo ± 5,0 %

netkani tapetniški materiali za prevleke za pohištvo: ±6,0 %

n. r.

Odpornost barve na pranje

pranje v gospodinjstvu: ISO 105-C06

pranje v komercialnih pralnicah: ISO 15797 + ISO 105-C06 (pri temperaturi vsaj 75 °C)

≥ ravni 3 do 4 za spremembe barve

≥ ravni 3 do 4 za madeže

n. r.

Odpornost barve na mokro drgnjenje (*2)

ISO 105 X12

≥ ravni 2 do 3

≥ ravni 2 do 3

Odpornost barve na suho drgnjenje (*2)

ISO 105 X12

≥ raven 4

≥ raven 4

Odpornost barve na svetlobo

ISO 105 B02

≥ raven 5 (*3)

≥ raven 5 (*3)

Odpornost tkanin na muckanje in obrabo

pleteni in netkani proizvodi: ISO 12945-1

tkani materiali: ISO 12945-2

ISO 12945-1 rezultat > 3

ISO 12945-2 rezultat > 3

ISO 12945-1 rezultat > 3

ISO 12945-2 rezultat > 3

Preglednica 9

Zahteve glede fizične kakovosti prevlečenih tkanin za tapetniške materiale za prevleke za pohištvo

| Lastnost | Metoda | Zahteva |
| --- | --- | --- |
| Natezna moč | ISO 1421 | CH ≥ 35 daN in TR ≥ 20 daN |
| Odpornost prevlečenih tkanin na trganje z metodo trganja hlač | ISO 13937/2 | CH ≥ 2,5 daN in TR ≥ 2 daN |
| Preskušanje barvne obstojnosti na umetni svetlobi – preskus s ksenonsko svetilko | EN ISO 105-B02 | uporaba v zaprtih prostorih ≥ 6;
  zunanja uporaba ≥ 7; |
| Tekstilije – odpornost proti drgnjenju z metodo Martindale | ISO 5470/2 | ≥ 75 000 |
| Določanje adhezije premaza | EN 2411 | CH ≥ 1,5 daN in TR ≥ 1,5 daN |
| Pri čemer je: daN = dekanewton, CH = osnovna nit in TR = votek. |

Lastnost

Metoda

Zahteva

Natezna moč

ISO 1421

CH ≥ 35 daN in TR ≥ 20 daN

Odpornost prevlečenih tkanin na trganje z metodo trganja hlač

ISO 13937/2

CH ≥ 2,5 daN in TR ≥ 2 daN

Preskušanje barvne obstojnosti na umetni svetlobi – preskus s ksenonsko svetilko

EN ISO 105-B02

uporaba v zaprtih prostorih ≥ 6;

zunanja uporaba ≥ 7;

Tekstilije – odpornost proti drgnjenju z metodo Martindale

ISO 5470/2

≥ 75 000

Določanje adhezije premaza

EN 2411

CH ≥ 1,5 daN in TR ≥ 1,5 daN

Pri čemer je: daN = dekanewton, CH = osnovna nit in TR = votek.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo dobavitelja usnja, dobavitelja tekstilnega izdelka oziroma dobavitelja prevlečene tkanine, v kateri je navedeno, da tapetniški material za prevleke izpolnjuje fizične zahteve za usnje, tekstilni izdelek ali prevlečeno tkanino, kot so določene v Dodatku II, preglednici 8 oziroma preglednici 9, in temu priloži ustrezna poročila o preskusih.

Materiali na osnovi tekstilij, ki jim je bil v skladu s Sklepom 2014/350/EU podeljen znak EU za okolje, se štejejo za združljive s tem merilom, vendar je treba predložiti kopijo certifikata znaka EU za okolje.

6.2   Zahteve glede kemičnega preskušanja

To merilo se uporablja za tapetniške materiale za prevleke v končno obdelani obliki, ki se bo uporabila v končnem izdelku. Poleg splošnih pogojev o nevarnih snoveh iz merila 2 se posebej za tapetniške materiale za prevleke uporabljajo naslednje omejitve iz preglednice 10:

Preglednica 10

Zahteve glede kemičnega preskušanja za usnje, tekstilije in prevlečene tkanine za material za prevleke

| Kemikalija | Uporaba | Mejna vrednost (v mg/kg) | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| Omejeni arilamini, ki nastanejo pri cepitvi azo barvil (*4) | usnje | ≤ 30 za vsak amin (*4) | EN ISO 17234-1 |
| tekstilije in prevlečene tkanine | EN ISO 14362-1 in EN ISO 14362-3 |
| Krom (VI) | usnje | < 3 (*5) | EN ISO 17075 |
| Prosti formaldehid | usnje | ≤ 20 (za otroško pohištvo) (*6) ali ≤ 75 za drugo pohištvo | EN ISO 17226-1 |
| tekstilije in prevlečene tkanine | EN ISO 14184-1 |
| Težke kovine, ki jih je mogoče ekstrahirati | usnje | arzen ≤ 1,0 | antimon ≤ 30,0 | EN ISO 17072-1 |
| krom ≤ 200,0 | kadmij ≤ 0,1 |
| kobalt ≤ 4,0 | baker ≤ 50,0 |
| svinec ≤ 1,0 | živo srebro ≤ 0,02 |
| nikelj ≤ 1,0 | |
| tekstilije in prevlečene tkanine | arzen ≤ 1,0 | antimon ≤ 30,0 (*7) | EN ISO 105 E04 |
| krom ≤ 2,0 | kadmij ≤ 0,1 |
| kobalt ≤ 4,0 | baker ≤ 50,0 |
| svinec ≤ 1,0 | živo srebro ≤ 0,02 |
| nikelj ≤ 1,0 | |
| Klorofenoli | usnje | pentaklorofenol ≤ 0,1 mg/kg
  tetraklorofenol ≤ 0,1 mg/kg | EN ISO 17070 |
| Alkilfenoli | usnje, tekstilije in prevlečene tkanine | nonilfenol, mešani izomeri (št. CAS: 25154-52-3)
  4-nonilfenol (št. CAS: 104-40-5)
  4-nonilfenol, razvejan (št. CAS: 84852-15-3)
  oktilfenol (št. CAS: 27193-28-8)
  4-oktilfenol (št. CAS: 1806-26-4)
  4-terc-oktilfenol (št. CAS: 140-66-9)
  alkilfenoletoksilati (APEO) in njihovi derivati: | polioksietiliran oktilfenol (št. CAS: 9002-93-1) |

Kemikalija

Uporaba

Mejna vrednost (v mg/kg)

Preskusna metoda

Omejeni arilamini, ki nastanejo pri cepitvi azo barvil (*4)

usnje

≤ 30 za vsak amin (*4)

EN ISO 17234-1

tekstilije in prevlečene tkanine

EN ISO 14362-1 in EN ISO 14362-3

Krom (VI)

usnje

< 3 (*5)

EN ISO 17075

Prosti formaldehid

usnje

≤ 20 (za otroško pohištvo) (*6) ali ≤ 75 za drugo pohištvo

EN ISO 17226-1

tekstilije in prevlečene tkanine

EN ISO 14184-1

Težke kovine, ki jih je mogoče ekstrahirati

usnje

arzen ≤ 1,0

antimon ≤ 30,0

EN ISO 17072-1

krom ≤ 200,0

kadmij ≤ 0,1

kobalt ≤ 4,0

baker ≤ 50,0

svinec ≤ 1,0

živo srebro ≤ 0,02

nikelj ≤ 1,0

tekstilije in prevlečene tkanine

arzen ≤ 1,0

antimon ≤ 30,0 (*7)

EN ISO 105 E04

krom ≤ 2,0

kadmij ≤ 0,1

kobalt ≤ 4,0

baker ≤ 50,0

svinec ≤ 1,0

živo srebro ≤ 0,02

nikelj ≤ 1,0

Klorofenoli

usnje

pentaklorofenol ≤ 0,1 mg/kg

tetraklorofenol ≤ 0,1 mg/kg

EN ISO 17070

Alkilfenoli

usnje, tekstilije in prevlečene tkanine

nonilfenol, mešani izomeri (št. CAS: 25154-52-3)

4-nonilfenol (št. CAS: 104-40-5)

4-nonilfenol, razvejan (št. CAS: 84852-15-3)

oktilfenol (št. CAS: 27193-28-8)

4-oktilfenol (št. CAS: 1806-26-4)

4-terc-oktilfenol (št. CAS: 140-66-9)

alkilfenoletoksilati (APEO) in njihovi derivati:

polioksietiliran oktilfenol (št. CAS: 9002-93-1)

| | polioksietiliran nonilfenol (št. CAS: 9016-45-9) |
| --- | --- |

polioksietiliran nonilfenol (št. CAS: 9016-45-9)

| | polioksietiliran p-nonilfenol (št. CAS: 26027-38-3) |
| --- | --- |

polioksietiliran p-nonilfenol (št. CAS: 26027-38-3)

skupna vsota mejne vrednosti:

| | ≤ 25 mg/kg za tekstilije ali prevlečene tkanine |
| --- | --- |

≤ 25 mg/kg za tekstilije ali prevlečene tkanine

| | ≤ 100 mg/kg za usnje |
| --- | --- |

≤ 100 mg/kg za usnje

Za usnje:

EN ISO 18218-2 (indirektna metoda)

Za tekstilije in prevlečene tkanine:

EN ISO 18254 za alkilfenoletoksilate. Preskušanje končnega izdelka glede vsebnosti alkilfenolov je treba opraviti z ekstrakcijo v topilu, čemur sledi tekočinska kromatografija z masno spektrometrijo (LC-MS) ali plinska kromatografija z masno spektrometrijo (GC-MS)

Policiklični aromatski ogljikovodiki (PAO)

tekstilije, prevlečene tkanine ali usnje

PAO, omejeni v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006:

| | krizen (št. CAS: 218-01-9) |
| --- | --- |

krizen (št. CAS: 218-01-9)

| | benzo[a]antracen (št. CAS: 56-55-3) |
| --- | --- |

benzo[a]antracen (št. CAS: 56-55-3)

| | benzo[k]fluoranten (št. CAS: 207-08-9) |
| --- | --- |

benzo[k]fluoranten (št. CAS: 207-08-9)

| | benzo[a]apiren (št. CAS: 50-32-8) |
| --- | --- |

benzo[a]apiren (št. CAS: 50-32-8)

| | dibenz[a,h]antracen (št. CAS: 53-70-3) |
| --- | --- |

dibenz[a,h]antracen (št. CAS: 53-70-3)

| | benzo[j]fluoranten (št. CAS: 205-82-3) |
| --- | --- |

benzo[j]fluoranten (št. CAS: 205-82-3)

| | benzo[b]fluoranten (št. CAS: 205-99-2) |
| --- | --- |

benzo[b]fluoranten (št. CAS: 205-99-2)

| | benzo[e]piren (št. CAS: 192-97-2) |
| --- | --- |

benzo[e]piren (št. CAS: 192-97-2)

posamezne mejne vrednosti za 8 navedenih PAO:

≤ 1 mg/kg

dodatni PAO, za katere velja omejitev:

| | naftalen (št. CAS: 91-20-3) |
| --- | --- |

naftalen (št. CAS: 91-20-3)

| | acenaftilen (št. CAS: 208-96-8) |
| --- | --- |

acenaftilen (št. CAS: 208-96-8)

| | acenaften (št. CAS: 83-32-9) |
| --- | --- |

acenaften (št. CAS: 83-32-9)

| | fluoren (št. CAS: 86-73-7) |
| --- | --- |

fluoren (št. CAS: 86-73-7)

| | fenantren (št. CAS: 85-1-8) |
| --- | --- |

fenantren (št. CAS: 85-1-8)

| | antracen (št. CAS: 120-12-7) |
| --- | --- |

antracen (št. CAS: 120-12-7)

| | fluoranten (št. CAS: 206-44-0) |
| --- | --- |

fluoranten (št. CAS: 206-44-0)

| | piren (št. CAS: 129-00-0) |
| --- | --- |

piren (št. CAS: 129-00-0)

| | indeno[1,2,3-c,d]piren (št. CAS: 193-39-5) |
| --- | --- |

indeno[1,2,3-c,d]piren (št. CAS: 193-39-5)

| | benzo[g,h,i]perilen (št. CAS: 191-24-2) |
| --- | --- |

benzo[g,h,i]perilen (št. CAS: 191-24-2)

skupna vsota mejne vrednosti za 18 navedenih PAO:

≤ 10 mg/kg

AfPS GS 2014:01 PAK

N,N-dimetilacetamid (št. CAS. 127-19-5)

elastan ali tekstilije na osnovi akrila

rezultati ≤ 0,005 % masnega deleža (≤ 50 mg/kg)

ekstrakcija v topilu, čemur sledi LC-MS ali GC-MS

kloralkani

usnje

C10-C13 (SCCP) kloralkani pod mejo zaznavnosti

C14-C17 (MCCP) kloralkani ≤ 1 000 mg/kg;

EN ISO 18219

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo, da je tapetniški material za prevleke iz usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin skladen z mejnimi vrednostmi, določenimi v preglednici 10, ki ji priloži poročila o preskusih.

Materiali na osnovi tekstilij, ki jim je bil v skladu s Sklepom 2014/350/EU podeljen znak EU za okolje, se štejejo za združljive s tem merilom, vendar je treba predložiti kopijo certifikata znaka EU za okolje.

6.3   Omejitve med proizvodnim procesom

Če tapetniški materiali za prevleke presegajo 1,0 % masnega deleža skupne mase pohištvenega izdelka (brez embalaže), dobavitelj materiala upošteva omejitve iz preglednice 11 o uporabi nevarnih snovi med proizvodnjo.

Preglednica 11

Omejene snovi, uporabljene v fazah proizvodnje usnja, tekstilij in prevlečenih tkanin

| 1 –   Nevarne snovi, uporabljene v različnih fazah proizvodnje |
| --- |
| a)   Detergenti, površinsko aktivne snovi, mehčalci in pripravki za utrjevanje |
| Uporaba:
  za postopke barvanja in končne obdelave pri proizvodnji tekstilij, usnja ali prevlečenih tkanin | Vsi neionski in kationski detergenti ter površinsko aktivne snovi morajo biti končno biorazgradljivi pri anaerobnih pogojih.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo proizvajalca usnja, tekstilije ali prevlečene tkanine, ki ji priloži izjavo njegovega dobavitelja kemikalij ter ustrezne varnostne liste in rezultate preskusov v skladu s standardom EN ISO 11734 ali ECETOC št. 28, OECD 311.
  Kot referenčna točka za biorazgradljivost se uporabi podatkovna baza sestavin detergentov in se lahko po prostem preudarku pristojnega organa sprejme kot alternativa predložitvi poročil o preskusih.
  http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_sl.pdf |
| V proizvodnih procesih se ne uporabljajo dolge verige perfluoriranih alkilnih sulfonatov (≥ C6) in perfluoriranih karboksilnih kislin (≥ C8).

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo proizvajalca usnja, tekstilije ali prevlečene tkanine, ki ji priloži izjavo njegovega dobavitelja kemikalij ter ustrezne varnostne liste o neuporabi teh snovi v posamezni proizvodni fazi. |
| b)   Dodatki (uporabljeni v zmeseh, formulacijah in lepilih) |
| Uporaba:
  barvanje in končna obdelava pri proizvodnji usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin | V zmeseh ali sestavah se ne uporabljajo naslednje snovi za barvanje in končno obdelavo usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin: | bis(hidrogenirani lojni alkil) dimetil amonijev klorid (DTDMAC) |

1 –   Nevarne snovi, uporabljene v različnih fazah proizvodnje

a)   Detergenti, površinsko aktivne snovi, mehčalci in pripravki za utrjevanje

Uporaba:

za postopke barvanja in končne obdelave pri proizvodnji tekstilij, usnja ali prevlečenih tkanin

Vsi neionski in kationski detergenti ter površinsko aktivne snovi morajo biti končno biorazgradljivi pri anaerobnih pogojih.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo proizvajalca usnja, tekstilije ali prevlečene tkanine, ki ji priloži izjavo njegovega dobavitelja kemikalij ter ustrezne varnostne liste in rezultate preskusov v skladu s standardom EN ISO 11734 ali ECETOC št. 28, OECD 311.

Kot referenčna točka za biorazgradljivost se uporabi podatkovna baza sestavin detergentov in se lahko po prostem preudarku pristojnega organa sprejme kot alternativa predložitvi poročil o preskusih.

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_sl.pdf

V proizvodnih procesih se ne uporabljajo dolge verige perfluoriranih alkilnih sulfonatov (≥ C6) in perfluoriranih karboksilnih kislin (≥ C8).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo proizvajalca usnja, tekstilije ali prevlečene tkanine, ki ji priloži izjavo njegovega dobavitelja kemikalij ter ustrezne varnostne liste o neuporabi teh snovi v posamezni proizvodni fazi.

b)   Dodatki (uporabljeni v zmeseh, formulacijah in lepilih)

Uporaba:

barvanje in končna obdelava pri proizvodnji usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin

V zmeseh ali sestavah se ne uporabljajo naslednje snovi za barvanje in končno obdelavo usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin:

bis(hidrogenirani lojni alkil) dimetil amonijev klorid (DTDMAC)

| | distearil dimetil amonijev klorid (DSDMAC) |
| --- | --- |

distearil dimetil amonijev klorid (DSDMAC)

| | di(utrjeni loj) dimetil amonijev klorid (DHTDMAC) |
| --- | --- |

di(utrjeni loj) dimetil amonijev klorid (DHTDMAC)

| | etilen diamin tetra acetat (EDTA) |
| --- | --- |

etilen diamin tetra acetat (EDTA)

| | dietilen triamin penta acetat (DTPA) |
| --- | --- |

dietilen triamin penta acetat (DTPA)

| | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol |
| --- | --- |

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol

| | nitrilotriocetna kislina (NTA) |
| --- | --- |

nitrilotriocetna kislina (NTA)

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo dobavitelja usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin, v kateri navede, da te sestavine niso bile uporabljene za barvanje in končno obdelavo usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin, ter temu priloži ustrezne varnostne liste.

c)   Topila

Uporaba:

obdelava materialov iz usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin

Za obdelavo materialov iz usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin se v zmeseh ali sestavah ne uporabljajo naslednje snovi:

| | 2-metoksietanol |
| --- | --- |

2-metoksietanol

| | N,N-dimetilformamid |
| --- | --- |

N,N-dimetilformamid

| | 1-metil-2-pirolidon |
| --- | --- |

1-metil-2-pirolidon

| | bis(2-metoksietil) eter |
| --- | --- |

bis(2-metoksietil) eter

| | 4,4′-diaminodifenilmetan |
| --- | --- |

4,4′-diaminodifenilmetan

| | 1,2,3-trikloropropan |
| --- | --- |

1,2,3-trikloropropan

| | 1,2-dikloroetan (etilendiklorid) |
| --- | --- |

1,2-dikloroetan (etilendiklorid)

| | 2-etoksietanol |
| --- | --- |

2-etoksietanol

| | benzen-1,4-diamin dihidroklorid |
| --- | --- |

benzen-1,4-diamin dihidroklorid

| | bis(2-metoksietil) eter |
| --- | --- |

bis(2-metoksietil) eter

| | formamid |
| --- | --- |

formamid

| | N-metil-2-pirolidon |
| --- | --- |

N-metil-2-pirolidon

| | trikloroetilen |
| --- | --- |

trikloroetilen

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo proizvajalca usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin, da ta topila niso bila uporabljena v nobenem od proizvodnih procesov za usnje, tekstilije ali prevlečene tkanine, ter temu priloži ustrezne varnostne liste.

2 –   Barvila, uporabljena pri barvanju in tiskanju

| i. | Nosilne snovi, uporabljene pri barvanju |
| --- | --- |

i.

Nosilne snovi, uporabljene pri barvanju

Uporaba:

pri barvanju in tiskanju

Kadar se uporabljajo disperzna barvila, se ne uporabljajo halogenirani pospeševalci barvil (nosilne snovi) (primeri nosilnih snovi so: 1,2-diklorobenzen, 1,2,4-triklorobenzen, klorofenoksietanol).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo, v kateri navede, da se pri barvanju usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin, uporabljenih v pohištvenem izdelku, niso uporabile halogenirane nosilne snovi, ter temu priloži izjavo proizvajalca usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin, njegovega dobavitelja kemikalij in vse ustrezne varnostne liste.

| ii. | Barvila, ki vsebujejo jedki krom |
| --- | --- |

ii.

Barvila, ki vsebujejo jedki krom

Uporaba:

pri barvanju in tiskanju

Barvila, ki vsebujejo jedki krom, se ne uporabljajo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo, v kateri navede, da se pri barvanju usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin, uporabljenih v pohištvenem izdelku, niso uporabila barvila, ki vsebujejo jedki krom, ter temu priloži izjavo proizvajalca usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin, njegovega dobavitelja kemikalij in vse ustrezne varnostne liste.

| iii. | Pigmenti |
| --- | --- |

iii.

Pigmenti

Uporaba:

pri barvanju in tiskanju

Pigmenti na osnovi kadmija, svinca, kroma (VI), živega srebra, arzena in antimona se ne uporabljajo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo, v kateri navede, da se pri barvanju ali tiskanju usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin, uporabljenih v pohištvenem izdelku, niso uporabili pigmenti na osnovi navedenih težkih kovin, ter temu priloži izjavo proizvajalca usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin, njegovega dobavitelja kemikalij in vse ustrezne varnostne liste.

3 –   Končna obdelava

Fluorirane spojine

Uporaba:

Tapetniški materiali za prevleke z integrirano funkcijo odpornosti na vodo ali madeže

Fluorirane spojine niso impregnirane v tapetniške končne materiale za prevleke, da bi mu dale funkcijo odpornosti na vodo, madeže in olje. V to omejitev so vključene perfluorirane in polifluorirane snovi. Dovoljena so nefluorirana sredstva za obdelavo, v katerih se uporabljajo snovi, ki so dobro ali inherentno biorazgradljive ali imajo nizek potencial za bioakumulacijo v vodnem okolju.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti, v kateri navede, da se pri končni obdelavi usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin niso uporabile fluorirane, perfluorirane ali polifluorirane snovi, ter temu priloži izjavo proizvajalca usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin, njegovega dobavitelja kemikalij in vse ustrezne varnostne liste.

Če sprejemljiva izjava ni predložena, lahko pristojni organ zahteva nadaljnje preskušanje materiala za prevleke v skladu z metodami iz standarda CEN/TS 15968.

Za nefluorirane obdelave se lahko lastnosti lahke ali inherentne biorazgradljivosti dokažejo s preskusi, opravljenimi v skladu z naslednjimi metodami: OECD 301 A, ISO 7827, OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 301 D, ISO 10708, OECD 301 E, OECD 301 F, ISO 9408.

Nizek potencial za bioakumulacijo se dokaže s preskusi, ki prikazujejo koeficient porazdelitve oktanol/voda (log Kow) v vrednosti < 3,2 ali biokoncentracijski faktor (BCF) v vrednosti < 100.

Pri nefluoriranih obdelavah se kot referenčna točka za biorazgradljivost uporabi podatkovna baza sestavin detergentov in se lahko v skladu s prostim preudarkom pristojnega organa sprejme kot alternativa predložitvi poročil o preskusih.

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_sl.pdf

4 –   Kakovost iztoka v strojarni in posebna poraba vode

Uporaba:

pri proizvodnem procesu usnja

| (i) | Vrednost kemijske potrebe po kisiku v odpadni vodi iz strojarn usnja, kadar se po obdelavi odvaja v površinske vode (v obratu ali zunaj njega), ne presega 200 mg/l.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik ali dobavitelj materiala, kot je ustrezno, predloži izjavo o skladnosti, ki so ji priložena podrobna dokumentacija in poročila o preskusih v skladu s standardom ISO 6060, ki dokazujejo skladnost s tem merilom na podlagi mesečnih povprečij za šest mesecev pred vlogo. Podatki dokazujejo skladnost proizvodnega obrata ali upravljavca čistilne naprave za odpadne vode, če se odplake čistijo zunaj obrata. |
| --- | --- |

(i)

Vrednost kemijske potrebe po kisiku v odpadni vodi iz strojarn usnja, kadar se po obdelavi odvaja v površinske vode (v obratu ali zunaj njega), ne presega 200 mg/l.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik ali dobavitelj materiala, kot je ustrezno, predloži izjavo o skladnosti, ki so ji priložena podrobna dokumentacija in poročila o preskusih v skladu s standardom ISO 6060, ki dokazujejo skladnost s tem merilom na podlagi mesečnih povprečij za šest mesecev pred vlogo. Podatki dokazujejo skladnost proizvodnega obrata ali upravljavca čistilne naprave za odpadne vode, če se odplake čistijo zunaj obrata.

| (ii) | Skupna koncentracija kroma v odpadni vodi iz strojarne po obdelavi ne presega 1,0 mg/l, kot je določeno v Izvedbenem sklepu Komisije 2013/84/EU (8).

  Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik ali dobavitelj materiala, kot je ustrezno, predloži izjavo o skladnosti, ki ji je priloženo poročilo o preskusu, pri katerem je bila uporabljena ena izmed naslednjih preskusnih metod: ISO 9174 ali EN 1233 ali EN ISO 11885 za krom in ki dokazuje skladnost s tem merilom na podlagi mesečnih povprečij za šest mesecev pred vlogo. Vložnik predloži izjavo o skladnosti s točko 10 BAT ter točko 11 ali 12 BAT, kot je ustrezno, v skladu z Izvedbenim sklepom 2013/84/EU za zmanjševanje vsebnosti kroma v izpustih odpadne vode. |
| --- | --- |

(ii)

Skupna koncentracija kroma v odpadni vodi iz strojarne po obdelavi ne presega 1,0 mg/l, kot je določeno v Izvedbenem sklepu Komisije 2013/84/EU (8).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik ali dobavitelj materiala, kot je ustrezno, predloži izjavo o skladnosti, ki ji je priloženo poročilo o preskusu, pri katerem je bila uporabljena ena izmed naslednjih preskusnih metod: ISO 9174 ali EN 1233 ali EN ISO 11885 za krom in ki dokazuje skladnost s tem merilom na podlagi mesečnih povprečij za šest mesecev pred vlogo. Vložnik predloži izjavo o skladnosti s točko 10 BAT ter točko 11 ali 12 BAT, kot je ustrezno, v skladu z Izvedbenim sklepom 2013/84/EU za zmanjševanje vsebnosti kroma v izpustih odpadne vode.

| (iii) | Poraba vode, izražena kot letna povprečna količina vode, porabljene na tono surovih kož, ne presega spodaj navedenih mejnih vrednosti: |
| --- | --- |

(iii)

Poraba vode, izražena kot letna povprečna količina vode, porabljene na tono surovih kož, ne presega spodaj navedenih mejnih vrednosti:

kože večjih živali

28 m3/t

kože manjših živali

45 m3/t

rastlinsko strojeno usnje

35 m3/t

svinjsko usnje

80 m3/t

ovčje usnje

180 l/kožo

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti proizvajalca usnja ali tovarne, ki proizvaja usnje, kot je ustrezno. V njej opredeli mesečno količino proizvedenega usnja in s tem povezano porabo vode na podlagi mesečnih povprečnih vrednosti za zadnjih dvanajst mesecev pred vlogo, izmerjeno glede na količino odpadne vode, ki se odvaja.

Če proizvodni proces usnja poteka na različnih geografskih lokacijah, vložnik ali dobavitelj usnjenega polizdelka predloži dokumentacijo, v kateri je v zvezi s količino proizvedenih usnjenih polizdelkov v tonah (t) navedena količina vode (v m3), ki se odvaja, oziroma v zvezi z ovčjimi kožami število kož na podlagi mesečnih povprečnih vrednosti za zadnjih dvanajst mesecev pred vlogo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik zbere vse ustrezne izjave, varnostne liste in podporna poročila o preskusih bodisi od proizvajalcev usnja, tekstilij ali prevlečenih tkanin bodisi od njihovih dobaviteljev, s katerimi ustrezno dokaže skladnost z zahtevami o neuporabi nevarnih snovi iz preglednice 11.

Tapetniški materiali za prevleke na osnovi tekstilij, ki jim je bil v skladu s Sklepom 2014/350/EU podeljen znak EU za okolje, se štejejo za združljive s tem merilom o neuporabi navedenih nevarnih snovi med proizvodnimi procesi, vendar je treba predložiti kopijo certifikata znaka EU za okolje.

6.4   Bombaž in druga naravna celulozna predivna vlakna

Bombaž, ki vsebuje 70 % ali več masnega deleža recikliranega materiala, je izvzet iz zahtev merila 6.4.

Bombaž in druga naravna celulozna predivna vlakna (v nadaljnjem besedilu: bombaž), ki niso reciklirana vlakna, vsebujejo minimalno količino organskega bombaža (glej merilo 6.4(a)) ali bombaža iz programa pridelave integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi (glej merilo 6.4(b)).

Tekstilije, ki jim je bil na podlagi okoljskih meril iz Sklepa 2014/350/EU podeljen znak EU za okolje, se štejejo za združljive z merilom 6.4.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik oziroma dobavitelj materiala predloži izjavo o skladnosti.

Kadar se uporabljajo tekstilije, ki jim je bil podeljen znak EU za okolje, vložnik predloži kopijo certifikata tega znaka, ki dokazuje, da je bil podeljen v skladu s Sklepom 2014/350/EU.

Sledljivost recikliranih materialov je po potrebi zagotovljena do ponovne predelave surovine. To se preveri v okviru sistema certificiranja za nadzorno verigo, ki ga izda neodvisna tretja stran, ali z dokumentacijo, ki jo predložijo dobavitelji surovin in predelovalci.

6.4(a)   Standard za organsko pridelavo

Vsaj 10 % masnega deleža nerecikliranih bombažnih vlaken, uporabljenih v tapetniških materialih, je pridelanih v skladu z zahtevami iz Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (9), Nacionalnega organskega programa ZDA ali ustreznih pravnih obveznosti, ki jih določajo trgovinski partnerji EU. Organski bombaž lahko vsebuje organsko pridelani bombaž in prehodni organski bombaž.

Kjer se organski bombaž meša s konvencionalnim bombažem ali bombažem iz pridelave z integriranim varstvom rastlin pred škodljivimi organizmi, je bombaž iz gensko nespremenjenih vrst.

Izjave o vsebnosti organskih materialov so dopustne samo, ko je delež organskih materialov najmanj 95 %.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik oziroma dobavitelj materiala predloži izjavo o skladnosti za vsebnost organskih materialov, ki ji priloži dokazila, potrjena s strani neodvisnega organa, da so pridelani v skladu z zahtevami za pridelavo in nadzor iz Uredbe (ES) št. 834/2007, Nacionalnega organskega programa ZDA ali zahtevami, ki jih določijo drugi trgovinski partnerji. Preverjanje se opravi za vsako državo izvora.

Vložnik oziroma dobavitelj materiala dokaže skladnost z zahtevami glede minimalne vsebnosti organskega bombaža na osnovi letnih količin bombaža, nabavljenega za proizvodnjo končnega izdelka in glede na vsako linijo izdelkov. Zagotovijo se podatki o transakcijah in/ali računi, ki dokazujejo količino nabavljenega certficiranega bombaža.

Za konvencionalni bombaž ali bombaž iz pridelave z integriranim varstvom rastlin pred škodljivimi organizmi, ki se uporablja v mešanicah z organskim bombažem, se presejalni test za ugotavljanje genskih sprememb sprejme kot dokazilo o skladnosti bombaža.

6.4(b)   Proizvodnja bombaža v skladu z načeli integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi in omejitev pesticidov

Vsaj 20 % masnega deleža nerecikliranih bombažnih vlaken, uporabljenih v tapetniških materialih, je pridelanih v skladu z načeli integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, kot so bila opredeljena v programu integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ali v sistemih integrirane pridelave, ki vključujejo načela integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi.

Bombaž iz pridelave z integriranim varstvom rastlin pred škodljivimi organizmi, ki se uporabi v končnih izdelkih, se pridela brez uporabe katere koli od naslednjih snovi: aldikarba, aldrina, cipermetrina, DDT, dieldrina, dinoseba in njegovih soli, endosulfana, endrina, heptaklora, heksaklorobenzena, heksaklorocikloheksana (skupaj izomerov), kamfeklora (toksafena), kaptafola, klordana, 2,4,5-T, klordimeforma, metamidofosa, metilparationa, monokrotofosa, neonikotinoidov (klotianidin, imidakloprid, tiametoksam), parationa in pentaklorofenola.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik oziroma dobavitelj materiala predloži izjavo o skladnosti z merilom 6.4(b), ki ji priloži dokazilo o tem, da vsaj 20 % masnega deleža nerecikliranega bombaža, ki ga vsebuje izdelek, pridelajo kmetje, ki sodelujejo v uradnih programih usposabljanja organizacije FAO ali vladnih programih integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi in programih integrirane pridelave, in/ali je bil pregledan v okviru programov integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, ki jih potrdijo tretje strani. Preverjanje se opravi enkrat na leto za vsako posamezno državo izvora ali na podlagi certificiranj vsega bombaža iz pridelave z integriranim varstvom rastlin pred škodljivimi organizmi, kupljenega za izdelavo izdelka.

Vložnik ali dobavitelj materiala, kot je ustrezno, izjavi tudi, da bombaž, pridelan v skladu z načeli integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, ni bil pridelan z uporabo snovi iz merila 6.4(b). Kot dokazilo o skladnosti so sprejeti sistemi certificiranja programov integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, ki izključujejo uporabo navedenih snovi.

Merilo 7 – Tapetniški polnilni materiali

7.1   Pena iz lateksa

7.1(a)   Omejene snovi

Koncentracije spodaj navedenih snovi v peni iz lateksa ne presegajo mejnih vrednosti iz preglednice 12.

Preglednica 12

Omejene snovi v peni iz lateksa, uporabljene v tapetniških polnilnih materialih za pohištvo

| Skupina snovi | Snov | Mejna vrednost (v ppm) | Pogoji za ocenjevanje in preverjanje |
| --- | --- | --- | --- |
| Klorofenoli | mono- in di-klorinirani fenoli (soli in estri) | 1 | A |
| drugi klorofenoli | 0,1 | A |
| Težke kovine | As (arzen) | 0,5 | B |
| Cd (kadmij) | 0,1 | B |
| Co (kobalt) | 0,5 | B |
| Cr (krom), skupaj | 1 | B |
| Cu (baker) | 2 | B |
| Hg (živo srebro) | 0,02 | B |
| Ni (nikelj) | 1 | B |
| Pb (svinec) | 0,5 | B |
| Sb (antimon) | 0,5 | B |
| Pesticidi (za preskušanje samo za pene, pri katerih naravni lateks pomeni vsaj 20 % teže) | aldrin | 0,04 | C |
| o,p-DDE | 0,04 | C |
| p,p-DDE | 0,04 | C |
| o,p-DDD | 0,04 | C |
| p,p-DDD | 0,04 | C |
| o,p-DDT | 0,04 | C |
| p,p-DDT | 0,04 | C |
| diazinon | 0,04 | C |
| diklorfention | 0,04 | C |
| diklorvos | 0,04 | C |
| dieldrin | 0,04 | C |
| endrin | 0,04 | C |
| heptaklor | 0,04 | C |
| heptaklorepoksid | 0,04 | C |
| heksaklorobenzen | 0,04 | C |
| heksaklorocikloheksan | 0,04 | C |
| α-heksaklorocikloheksan | 0,04 | C |
| β-heksaklorocikloheksan | 0,04 | C |
| γ-heksaklorocikloheksan (lindan) | 0,04 | C |
| δ-heksaklorocikloheksan | 0,04 | C |
| malation | 0,04 | C |
| metoksiklor | 0,04 | C |
| mireks | 0,04 | C |
| paration-etil | 0,04 | C |
| paration-metil | 0,04 | C |
| Druge posebne snovi, ki so omejene | butadien | 1 | D |

Skupina snovi

Snov

Mejna vrednost (v ppm)

Pogoji za ocenjevanje in preverjanje

Klorofenoli

mono- in di-klorinirani fenoli (soli in estri)

1

A

drugi klorofenoli

0,1

A

Težke kovine

As (arzen)

0,5

B

Cd (kadmij)

0,1

B

Co (kobalt)

0,5

B

Cr (krom), skupaj

1

B

Cu (baker)

2

B

Hg (živo srebro)

0,02

B

Ni (nikelj)

1

B

Pb (svinec)

0,5

B

Sb (antimon)

0,5

B

Pesticidi (za preskušanje samo za pene, pri katerih naravni lateks pomeni vsaj 20 % teže)

aldrin

0,04

C

o,p-DDE

0,04

C

p,p-DDE

0,04

C

o,p-DDD

0,04

C

p,p-DDD

0,04

C

o,p-DDT

0,04

C

p,p-DDT

0,04

C

diazinon

0,04

C

diklorfention

0,04

C

diklorvos

0,04

C

dieldrin

0,04

C

endrin

0,04

C

heptaklor

0,04

C

heptaklorepoksid

0,04

C

heksaklorobenzen

0,04

C

heksaklorocikloheksan

0,04

C

α-heksaklorocikloheksan

0,04

C

β-heksaklorocikloheksan

0,04

C

γ-heksaklorocikloheksan (lindan)

0,04

C

δ-heksaklorocikloheksan

0,04

C

malation

0,04

C

metoksiklor

0,04

C

mireks

0,04

C

paration-etil

0,04

C

paration-metil

0,04

C

Druge posebne snovi, ki so omejene

butadien

1

D

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti z merilom 7.1(a) in po potrebi poročila o preskusih v skladu z naslednjimi metodami:

| A. | Vložnik v zvezi s klorofenoli predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Zmelje se 5 g vzorca, klorofenoli pa se ekstrahirajo v obliki fenola (PCP), natrijeve soli (SPP) ali estrov. Ekstrakti se analizirajo s plinsko kromatografijo (GC). Detekcija se izvede z masnim spektrometrom ali detektorjem na zajetje elektronov (ECD). |
| --- | --- |

A.

Vložnik v zvezi s klorofenoli predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Zmelje se 5 g vzorca, klorofenoli pa se ekstrahirajo v obliki fenola (PCP), natrijeve soli (SPP) ali estrov. Ekstrakti se analizirajo s plinsko kromatografijo (GC). Detekcija se izvede z masnim spektrometrom ali detektorjem na zajetje elektronov (ECD).

| B. | Vložnik v zvezi s težkimi kovinami predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Zmleti vzorčni material se eluira v skladu s standardom DIN 38414-S4 ali enakovrednim standardom v razmerju 1: 10. Dobljeni filtrat se filtrira skozi membranski filter z velikostjo por 0,45 μm (po potrebi s filtriranjem pod tlakom). V dobljeni raztopini se z optično emisijsko spektrometrijo z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-OES), ki je znana tudi kot atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES), ali z atomsko absorpcijsko spektrometrijo s hidridnim postopkom ali postopkom hladne pare pregleda vsebnost težkih kovin. |
| --- | --- |

B.

Vložnik v zvezi s težkimi kovinami predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Zmleti vzorčni material se eluira v skladu s standardom DIN 38414-S4 ali enakovrednim standardom v razmerju 1: 10. Dobljeni filtrat se filtrira skozi membranski filter z velikostjo por 0,45 μm (po potrebi s filtriranjem pod tlakom). V dobljeni raztopini se z optično emisijsko spektrometrijo z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-OES), ki je znana tudi kot atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES), ali z atomsko absorpcijsko spektrometrijo s hidridnim postopkom ali postopkom hladne pare pregleda vsebnost težkih kovin.

| C. | Vložnik v zvezi s pesticidi predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka: 2 g vzorca se ekstrahirata v ultrazvočni kopeli z zmesjo heksana in diklorometana (85: 15). Ekstrakt se očisti z mešanjem acetonitrila ali adsorpcijsko kromatografijo florisila. Merjenje in kvantificiranje se določita s plinsko kromatografijo s pomočjo detektorja na zajetje elektronov ali s plinsko kromatografijo/masno spektrometrijo. Za pene iz lateksa, ki vsebujejo vsaj 20 % naravnega lateksa, se zahteva preskušanje glede vsebnosti pesticidov. |
| --- | --- |

C.

Vložnik v zvezi s pesticidi predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka: 2 g vzorca se ekstrahirata v ultrazvočni kopeli z zmesjo heksana in diklorometana (85: 15). Ekstrakt se očisti z mešanjem acetonitrila ali adsorpcijsko kromatografijo florisila. Merjenje in kvantificiranje se določita s plinsko kromatografijo s pomočjo detektorja na zajetje elektronov ali s plinsko kromatografijo/masno spektrometrijo. Za pene iz lateksa, ki vsebujejo vsaj 20 % naravnega lateksa, se zahteva preskušanje glede vsebnosti pesticidov.

| D. | Vložnik v zvezi z butadieni predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Po mletju in tehtanju pene iz lateksa se izvede vzorčenje iz parne faze. Vsebnost butadiena se določi s plinsko kromatografijo z detekcijo s plamensko ionizacijo. |
| --- | --- |

D.

Vložnik v zvezi z butadieni predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Po mletju in tehtanju pene iz lateksa se izvede vzorčenje iz parne faze. Vsebnost butadiena se določi s plinsko kromatografijo z detekcijo s plamensko ionizacijo.

7.1(b)   24-urne emisije HOS

Koncentracije HOS v preskusni komori po 24 urah ne presegajo mejnih vrednosti iz preglednice 13.

Preglednica 13

Mejne vrednosti emisij HOS za pene iz lateksa

| Snov | Mejna vrednost (v mg/m3) |
| --- | --- |
| 1,1,1-trikloroetan | 0,2 |
| 4-fenilcikloheksen | 0,02 |
| ogljikov disulfid | 0,02 |
| formaldehid | 0,005 |
| nitrozamini (*8) | 0,0005 |
| stiren | 0,01 |
| tetrakloroetilen | 0,15 |
| toluen | 0,1 |
| trikloretilen | 0,05 |
| vinil klorid | 0,0001 |
| vinil cikloheksen | 0,002 |
| aromatski ogljikovodiki (skupaj) | 0,3 |
| HOS (skupaj) | 0,5 |

Snov

Mejna vrednost (v mg/m3)

1,1,1-trikloroetan

0,2

4-fenilcikloheksen

0,02

ogljikov disulfid

0,02

formaldehid

0,005

nitrozamini (*8)

0,0005

stiren

0,01

tetrakloroetilen

0,15

toluen

0,1

trikloretilen

0,05

vinil klorid

0,0001

vinil cikloheksen

0,002

aromatski ogljikovodiki (skupaj)

0,3

HOS (skupaj)

0,5

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti z merilom 7.1(b), ki ji po potrebi predloži poročilo o preskusu, v katerem so predstavljeni rezultati analize preskusa v komori v skladu s standardom ISO 16000-9.

Zavit vzorec se pri sobni temperaturi hrani vsaj 24 ur. Po tem obdobju se vzorec odvije in takoj prenese v preskusno komoro. Vzorec se namesti v držalo, ki omogoča dostop zraka z vseh strani. Klimatski dejavniki se prilagodijo v skladu s standardom ISO 16000-9. Za primerjavo rezultatov preskusa je hitrost prezračevanja, specifična za področje, (q = n/l) enaka 1. Hitrost prezračevanja je med 0,5 in 1. Vzorčenje iz zraka se izvaja 24 ur ± 1 ura po polnjenju komore, pri čemer se formaldehid za analizo 1 uro zbira v kasete z DNPH za analizo formaldehida in drugih aldehidov, druge hlapne organske snovi pa se za analizo eno uro zbirajo na sorbentih Tenax TA. Vzorčenje drugih spojin lahko traja dlje, vendar se konča pred potekom 30 ur.

Analiza formaldehida in drugih aldehidov je v skladu s standardom ISO 16000-3. Če ni navedeno drugače, je analiza drugih hlapnih organskih spojin v skladu s standardom ISO 16000-6.

Preskušanje na podlagi standarda CEN/TS 16516 se šteje za enakovredno preskušanjem v skladu s standardi skupine ISO 16000.

Analiza nitrozaminov se izvede s plinsko kromatografijo z detektorjem za analizo toplotne energije (GC-TEA) v skladu z metodo BGI 505-23 (prej: ZH 1/120.23) ali enakovredno metodo.

7.2   Poliuretanska (PUR) pena

7.2(a)   Omejene snovi in zmesi

Koncentracije spodaj navedenih snovi in zmesi v poliuretanski peni ne presegajo mejnih vrednosti iz preglednice 14.

Preglednica 14

Seznam omejenih snovi in zmesi v poliuretanski peni

| Skupina snovi | Snov (kratica, številka CAS, simbol elementa) | Mejna vrednost | Metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| Biocidni proizvodov | | nenamerno dodani | A |
| Zaviralci gorenja | | niso dodani (razen v skladu s pogoji iz vnosov (b) in (c) v preglednici 2) | A |
| Težke kovine | As (arzen) | 0,2 ppm | B |
| Cd (kadmij) | 0,1 ppm | B |
| Co (kobalt) | 0,5 ppm | B |
| Cr (krom), skupaj | 1,0 ppm | B |
| Cr VI (krom (VI)) | 0,01 ppm | B |
| Cu (baker) | 2,0 ppm | B |
| Hg (živo srebro) | 0,02 ppm | B |
| Ni (nikelj) | 1,0 ppm | B |
| Pb (svinec) | 0,2 ppm | B |
| Sb (antimon) | 0,5 ppm | B |
| Se (selen) | 0,5 ppm | B |
| Mehčala | dibutilftalat (DBP, 84-74-2) (*9) | 0,01 % masnega deleža (vsota vseh 6 ftalatov v pohištvu za otroke, mlajše od treh let) | C |
| di-n-oktilftalat (DNOP, 117-84-0) (*9) |
| di(2-etilheksil)ftalat (DEHP, 117-81-7) (*9) |
| butilbenzilftalat (BBP, 85-68-7) (*9) |
| diizodecilftalat (DIDP, 26761-40-0) |
| diizononilftalat (DINP, 28553-12-0) |
| seznam kandidatnih snovi agencije ECHA (*10) za ftalate | nenamerno dodani | A |
| TDA in MDA | 2,4-toluendiamin (2,4-TDA, 95-80-7) | 5,0 ppm | D |
| 4,4′-diaminodifenilmetan
  (4,4′-MDA, 101-77-9) | 5,0 ppm | D |
| Organokositrne spojine | tributilkositer (TBT) | 50 ppb | E |
| dibutilkositer (DBT) | 100 ppb | E |
| monobutilkositer (MBT) | 100 ppb | E |
| tetrabutilkositer (TeBT) | — | — |
| monooktilkositer (MOT) | — | — |
| dioktilkositer (DOT) | — | — |
| tricikloheksilkositer (TcyT) | — | — |
| trifenilkositer (TPhT) | — | — |
| vsota | 500 ppb | E |
| Druge posebne snovi, ki so omejene | klorirani ali bromirani dioksini ali furani | nenamerno dodani | A |
| klorirani ogljikovodiki (1,1,2,2-tetrakloroetan, pentakloroetan, 1,1,2-trikloroetan, 1,1-dikloroetilen) | nenamerno dodani | A |
| klorirani fenoli (PCP, TeCP, 87-86-5) | nenamerno dodani | A |
| heksaklorocikloheksan (58-89-9) | nenamerno dodan | A |
| monometildibromo-difenilmetan (99688-47-8) | nenamerno dodan | A |
| monometildibromo-difenilmetan (81161-70-8) | nenamerno dodan | A |
| nitriti | nenamerno dodani | A |
| polibrominirani bifenili (PBB, 59536-65-1) | nenamerno dodani | A |
| pentabromodifenil eter (PeBDE, 32534-81-9) | nenamerno dodan | A |
| oktabromodifenil eter (OBDE, 32536-52-0) | nenamerno dodan | A |
| poliklorirani bifenili (PCB, 1336-36-3) | nenamerno dodani | A |
| poliklorirani terfenili (PCT, 61788-33-8) | nenamerno dodani | A |
| tris-(2,3-dibromopropil) fosfat (TRIS, 126-72-7) | nenamerno dodan | A |
| trimetilfosfat (512-56-1) | nenamerno dodan | A |
| tris-(aziridinil)-fosfinoksid (TEPA, 545-55-1) | nenamerno dodan | A |
| tris(2-kloroetil)-fosfat (TCEP, 115-96-8) | nenamerno dodan | A |
| dimetil metilfosfonat (DMMP, 756-79-6) | nenamerno dodan | A |

Skupina snovi

Snov (kratica, številka CAS, simbol elementa)

Mejna vrednost

Metoda

Biocidni proizvodov

nenamerno dodani

A

Zaviralci gorenja

niso dodani (razen v skladu s pogoji iz vnosov (b) in (c) v preglednici 2)

A

Težke kovine

As (arzen)

0,2 ppm

B

Cd (kadmij)

0,1 ppm

B

Co (kobalt)

0,5 ppm

B

Cr (krom), skupaj

1,0 ppm

B

Cr VI (krom (VI))

0,01 ppm

B

Cu (baker)

2,0 ppm

B

Hg (živo srebro)

0,02 ppm

B

Ni (nikelj)

1,0 ppm

B

Pb (svinec)

0,2 ppm

B

Sb (antimon)

0,5 ppm

B

Se (selen)

0,5 ppm

B

Mehčala

dibutilftalat (DBP, 84-74-2) (*9)

0,01 % masnega deleža (vsota vseh 6 ftalatov v pohištvu za otroke, mlajše od treh let)

C

di-n-oktilftalat (DNOP, 117-84-0) (*9)

di(2-etilheksil)ftalat (DEHP, 117-81-7) (*9)

butilbenzilftalat (BBP, 85-68-7) (*9)

diizodecilftalat (DIDP, 26761-40-0)

diizononilftalat (DINP, 28553-12-0)

seznam kandidatnih snovi agencije ECHA (*10) za ftalate

nenamerno dodani

A

TDA in MDA

2,4-toluendiamin (2,4-TDA, 95-80-7)

5,0 ppm

D

4,4′-diaminodifenilmetan

(4,4′-MDA, 101-77-9)

5,0 ppm

D

Organokositrne spojine

tributilkositer (TBT)

50 ppb

E

dibutilkositer (DBT)

100 ppb

E

monobutilkositer (MBT)

100 ppb

E

tetrabutilkositer (TeBT)

—

—

monooktilkositer (MOT)

—

—

dioktilkositer (DOT)

—

—

tricikloheksilkositer (TcyT)

—

—

trifenilkositer (TPhT)

—

—

vsota

500 ppb

E

Druge posebne snovi, ki so omejene

klorirani ali bromirani dioksini ali furani

nenamerno dodani

A

klorirani ogljikovodiki (1,1,2,2-tetrakloroetan, pentakloroetan, 1,1,2-trikloroetan, 1,1-dikloroetilen)

nenamerno dodani

A

klorirani fenoli (PCP, TeCP, 87-86-5)

nenamerno dodani

A

heksaklorocikloheksan (58-89-9)

nenamerno dodan

A

monometildibromo-difenilmetan (99688-47-8)

nenamerno dodan

A

monometildibromo-difenilmetan (81161-70-8)

nenamerno dodan

A

nitriti

nenamerno dodani

A

polibrominirani bifenili (PBB, 59536-65-1)

nenamerno dodani

A

pentabromodifenil eter (PeBDE, 32534-81-9)

nenamerno dodan

A

oktabromodifenil eter (OBDE, 32536-52-0)

nenamerno dodan

A

poliklorirani bifenili (PCB, 1336-36-3)

nenamerno dodani

A

poliklorirani terfenili (PCT, 61788-33-8)

nenamerno dodani

A

tris-(2,3-dibromopropil) fosfat (TRIS, 126-72-7)

nenamerno dodan

A

trimetilfosfat (512-56-1)

nenamerno dodan

A

tris-(aziridinil)-fosfinoksid (TEPA, 545-55-1)

nenamerno dodan

A

tris(2-kloroetil)-fosfat (TCEP, 115-96-8)

nenamerno dodan

A

dimetil metilfosfonat (DMMP, 756-79-6)

nenamerno dodan

A

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti s podmerilom 7.2(a). Kadar je potrebno preskušanje, vložnik predloži rezultate preskusa in dokaže skladnost z mejnimi vrednostmi iz preglednice 14. Za metode B, C, D in E, pri katerih je potrebna analiza, se z globine do največ 2 cm vzame 6 sestavljenih vzorcev izpod površine materiala, poslanega ustreznemu laboratoriju.

| A. | Vložnik v zvezi z biocidnimi proizvodi, ftalati in drugimi posebnimi snovmi, ki so omejene, predloži izjavo, podprto z izjavami proizvajalcev pene, s katero potrjuje, da niso bile namerno dodane v sestavo pene. |
| --- | --- |

A.

Vložnik v zvezi z biocidnimi proizvodi, ftalati in drugimi posebnimi snovmi, ki so omejene, predloži izjavo, podprto z izjavami proizvajalcev pene, s katero potrjuje, da niso bile namerno dodane v sestavo pene.

| B. | Vložnik v zvezi s težkimi kovinami predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Zmleti vzorčni material se eluira v skladu s standardom DIN 38414-S4 ali enakovrednim standardom v razmerju 1: 10. Dobljeni filtrat se filtrira skozi membranski filter z velikostjo por 0,45 μm (po potrebi s filtriranjem pod tlakom). V dobljeni raztopini se z atomsko emisijsko spektroskopijo z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES ali ICP-OES) ali z atomsko absorpcijsko spektrometrijo s hidridnim postopkom ali postopkom hladne pare pregleda vsebnost težkih kovin. |
| --- | --- |

B.

Vložnik v zvezi s težkimi kovinami predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Zmleti vzorčni material se eluira v skladu s standardom DIN 38414-S4 ali enakovrednim standardom v razmerju 1: 10. Dobljeni filtrat se filtrira skozi membranski filter z velikostjo por 0,45 μm (po potrebi s filtriranjem pod tlakom). V dobljeni raztopini se z atomsko emisijsko spektroskopijo z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES ali ICP-OES) ali z atomsko absorpcijsko spektrometrijo s hidridnim postopkom ali postopkom hladne pare pregleda vsebnost težkih kovin.

| C. | Vložnik v zvezi s skupno količino mehčal predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Ekstrakcija se izvede s pomočjo potrjene metode, kot je podzvočna ekstrakcija, pri kateri se 0,3 g vzorca 1 uro zbira v fiolo, ki vsebuje 9 ml t-butilmetiletra, čemur sledi določevanje ftalatov s plinsko kromatografijo z uporabo masno-selektivnega detektorja in metode izbranih ionov (metoda SIM). |
| --- | --- |

C.

Vložnik v zvezi s skupno količino mehčal predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Ekstrakcija se izvede s pomočjo potrjene metode, kot je podzvočna ekstrakcija, pri kateri se 0,3 g vzorca 1 uro zbira v fiolo, ki vsebuje 9 ml t-butilmetiletra, čemur sledi določevanje ftalatov s plinsko kromatografijo z uporabo masno-selektivnega detektorja in metode izbranih ionov (metoda SIM).

| D. | Vložnik v zvezi s TDA in MDA predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Ekstrakcija 0,5 g sestavljenega vzorca v 5 ml brizgo se izvede z 2,5 ml 1-odstotne vodne raztopine ocetne kisline. Brizga se izprazni s pritiskom na bat in tekočina se vrne vanjo. Potem ko se ta postopek 20-krat ponovi, se končni ekstrakt obdrži za analizo. Nato se v brizgo doda novih 2,5 ml 1-odstotne vodne raztopine ocetne kisline in postopek se znova 20-krat ponovi. Po tem se ekstrakt združi s prvim ekstraktom in raztopi z 10 ml ocetne kisline v merilni bučki. Ekstrakta se analizirata s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti z zaznavanjem prek ultravijolične absorpcije (HPLC-UV) ali tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti z masno spektrometrijo (HPLC-MS). Če se izvede HPLC-UV in obstaja sum interference, se izvede ponovna analiza s HPLC-MS. |
| --- | --- |

D.

Vložnik v zvezi s TDA in MDA predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Ekstrakcija 0,5 g sestavljenega vzorca v 5 ml brizgo se izvede z 2,5 ml 1-odstotne vodne raztopine ocetne kisline. Brizga se izprazni s pritiskom na bat in tekočina se vrne vanjo. Potem ko se ta postopek 20-krat ponovi, se končni ekstrakt obdrži za analizo. Nato se v brizgo doda novih 2,5 ml 1-odstotne vodne raztopine ocetne kisline in postopek se znova 20-krat ponovi. Po tem se ekstrakt združi s prvim ekstraktom in raztopi z 10 ml ocetne kisline v merilni bučki. Ekstrakta se analizirata s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti z zaznavanjem prek ultravijolične absorpcije (HPLC-UV) ali tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti z masno spektrometrijo (HPLC-MS). Če se izvede HPLC-UV in obstaja sum interference, se izvede ponovna analiza s HPLC-MS.

| E. | Vložnik v zvezi z organokositrnimi spojinami predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Sestavljen vzorec, ki tehta od 1 do 2 g, se pri sobni temperaturi eno uro meša z vsaj 30 ml sredstva za ekstrakcijo v ultrazvočni kopeli. Sredstvo za ekstrakcijo je zmes naslednjega: 1 750 ml metanola, 300 ml ocetne kisline in 250 ml pufra (pH 4,5). Pufer je raztopina 164 g natrijevega acetata v 1 200 ml vode in 165 ml ocetne kisline, ki se razredči z vodo do volumna 2 000 ml. Po ekstrakciji se izvede derivatizacija vrst alkilnega kositra z dodajanjem 100 μl natrijevega tetraetilborata v tetrahidrofuranu (THF) (200 mg/ml THF). Derivat se ekstrahira z n-heksanom, vzorec pa se odda v postopek dodatne ekstrakcije. Oba ekstrakta heksana se združita in uporabita za določanje organokositrnih spojin s plinsko kromatografijo z uporabo masno-selektivnega detektorja in metode izbranih ionov. |
| --- | --- |

E.

Vložnik v zvezi z organokositrnimi spojinami predloži poročilo o rezultatih naslednjega preskusnega postopka. Sestavljen vzorec, ki tehta od 1 do 2 g, se pri sobni temperaturi eno uro meša z vsaj 30 ml sredstva za ekstrakcijo v ultrazvočni kopeli. Sredstvo za ekstrakcijo je zmes naslednjega: 1 750 ml metanola, 300 ml ocetne kisline in 250 ml pufra (pH 4,5). Pufer je raztopina 164 g natrijevega acetata v 1 200 ml vode in 165 ml ocetne kisline, ki se razredči z vodo do volumna 2 000 ml. Po ekstrakciji se izvede derivatizacija vrst alkilnega kositra z dodajanjem 100 μl natrijevega tetraetilborata v tetrahidrofuranu (THF) (200 mg/ml THF). Derivat se ekstrahira z n-heksanom, vzorec pa se odda v postopek dodatne ekstrakcije. Oba ekstrakta heksana se združita in uporabita za določanje organokositrnih spojin s plinsko kromatografijo z uporabo masno-selektivnega detektorja in metode izbranih ionov.

7.2(b)   72-urne emisije HOS

Koncentracije snovi v preskusni komori po 72 urah ne presegajo mejnih vrednosti iz preglednice 15.

Preglednica 15

Mejne vrednosti emisij HOS za pene iz lateksa po 72 urah

| Snov (številka CAS) | Mejna vrednost (v mg/m3) |
| --- | --- |
| Formaldehid (50-00-0) | 0,005 |
| Toluen (108-88-3) | 0,1 |
| Stiren (100-42-5) | 0,005 |
| Vse zaznavne spojine, razvrščene v kategorijo C1A ali C1B v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 | 0,005 |
| Vsota vseh zaznavnih spojin, razvrščenih v kategorijo C1A ali C1B v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 | 0,04 |
| Aromatski ogljikovodiki | 0,5 |
| HOS (skupaj) | 0,5 |

Snov (številka CAS)

Mejna vrednost (v mg/m3)

Formaldehid (50-00-0)

0,005

Toluen (108-88-3)

0,1

Stiren (100-42-5)

0,005

Vse zaznavne spojine, razvrščene v kategorijo C1A ali C1B v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008

0,005

Vsota vseh zaznavnih spojin, razvrščenih v kategorijo C1A ali C1B v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008

0,04

Aromatski ogljikovodiki

0,5

HOS (skupaj)

0,5

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti s podmerilom 7.2(b). Po potrebi ji priloži rezultate preskusa, ki kažejo skladnost z mejnimi vrednostmi iz preglednice 15. Kombinacija preskusnega vzorca/preskusne komore je:

| | en vzorec z merami 25 × 20 ×15 cm se postavi v preskusno komoro velikosti 0,5 m3 ali |
| --- | --- |

en vzorec z merami 25 × 20 ×15 cm se postavi v preskusno komoro velikosti 0,5 m3 ali

| | dva vzorca z merami 25 × 20 × 15 cm se postavita v preskusno komoro velikosti 1,0 m3. |
| --- | --- |

dva vzorca z merami 25 × 20 × 15 cm se postavita v preskusno komoro velikosti 1,0 m3.

Vzorec pene se postavi na dno emisijske preskusne komore ter je 3 dni izpostavljen temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti, pri čemer sta uporabljena stopnja izmenjave zraka n, ki je enako 0,5 na uro, in polnjenje komore L, ki je enako 0,4 m2/m3 (= skupna izpostavljena površina vzorca glede na mere komore brez zapiralnih robov in zadnje strani), v skladu s standardoma ISO 16000-9 in ISO 16000-11.

Vzorčenje se izvede 72 ur ± 2 uri po polnjenju komore, pri čemer se HOS eno uro zbirajo na sorbentih Tenax TA za analizo HOS oziroma formaldehid eno uro zbira na kasetah DNPH za analizo formaldehida. Emisije HOS se ujamejo na sorbente Tenax TA in se nato analizirajo s toplotno desorpcijsko plinsko kromatografijo z masno spektrometrijo v skladu s standardom ISO 16000-6.

Rezultati so polkvantitativno izraženi kot ekvivalenti toluena. Navedeni so vsi posebni posamezni analiti z mejno koncentracijo ≥ 1 μg/m3. Skupna količina HOS je vsota vseh analitov s koncentracijo ≥ 1 μg/m3, ki se eluirajo v časovnem oknu retencije iz n-heksana (C6) v n-heksadekan (C16), pri čemer sta oba vključena. Vsota vseh zaznavnih spojin, razvrščenih v kategorijo C1A ali C1B v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, je vsota vseh teh snovi s koncentracijo ≥ 1 μg/m3. Če rezultati preskusa presežejo standardne mejne vrednosti, je treba izvesti kvantifikacijo za posamezne snovi. Formaldehid se lahko določi z zbiranjem iz vzorčenega zraka v kasete z DNPH in poznejšo analizo s HPLC-UV v skladu s standardom ISO 16000-3.

Preskušanje na podlagi standarda CEN/TS 16516 se šteje za enakovredno preskušanjem v skladu s standardi skupine ISO 16000.

7.2(c)   Penilci

Halogenirane organske spojine se ne uporabljajo kot penilci ali pomožni penilci.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo proizvajalca pene o neuporabi teh snovi.

7.3   Drugi polnilni materiali

Dovoljena je uporaba drugih materialov kot polnil v tapetniških pohištvenih izdelkih, če so izpolnjenja naslednja merila:

| — | upoštevajo se splošne zahteve za nevarne snovi iz merila 2, |
| --- | --- |

—

upoštevajo se splošne zahteve za nevarne snovi iz merila 2,

| — | HOS se ne uporabljajo kot penilci ali pomožni penilci, |
| --- | --- |

—

HOS se ne uporabljajo kot penilci ali pomožni penilci,

| — | perje ali puh se ne uporablja kot polnilo/polnilni material bodisi samostojno bodisi v mešanicah, |
| --- | --- |

—

perje ali puh se ne uporablja kot polnilo/polnilni material bodisi samostojno bodisi v mešanicah,

| — | če je polnilo/polnilni material iz kokosovih vlaken, gumiranih z lateksom, se dokaže skladnost z meriloma 7.1(a) in 7.1(b). |
| --- | --- |

—

če je polnilo/polnilni material iz kokosovih vlaken, gumiranih z lateksom, se dokaže skladnost z meriloma 7.1(a) in 7.1(b).

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti, v kateri navede:

| (i) | naravo uporabljenega polnila/polnilnega materiala in drugih mešanih materialov; |
| --- | --- |

(i)

naravo uporabljenega polnila/polnilnega materiala in drugih mešanih materialov;

| (ii) | da material ne vsebuje snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, ali drugih nevarnih snovi, ki so posebej izvzete v preglednici 2; |
| --- | --- |

(ii)

da material ne vsebuje snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, ali drugih nevarnih snovi, ki so posebej izvzete v preglednici 2;

| (iii) | da se halogenirane organske spojine niso uporabile kot penilci ali pomožni penilci; |
| --- | --- |

(iii)

da se halogenirane organske spojine niso uporabile kot penilci ali pomožni penilci;

| (iv) | da se v polnilu/polnilnem materialu nista uporabila puh ali živalsko perje bodisi samostojno bodisi v mešanicah; |
| --- | --- |

(iv)

da se v polnilu/polnilnem materialu nista uporabila puh ali živalsko perje bodisi samostojno bodisi v mešanicah;

| (v) | Če so bila kokosova vlakna gumirana z lateksom, se dokaže skladnost z merilom 7.1 za omejene snovi in emisije HOS. |
| --- | --- |

(v)

Če so bila kokosova vlakna gumirana z lateksom, se dokaže skladnost z merilom 7.1 za omejene snovi in emisije HOS.

Merilo 8 – Steklo: uporaba težkih kovin

To merilo se uporablja za vsak steklen material, vključen v končni pohištveni izdelek, ne glede na to, kolikšen delež mase pomeni.

Vsako steklo, uporabljeno v pohištvenem izdelku, je usklajeno z naslednjimi pogoji:

| — | ne vsebuje svinčevega stekla, |
| --- | --- |

—

ne vsebuje svinčevega stekla,

| — | ne vsebuje svinčevih, živosrebrovih ali kadmijevih nečistoč na stopnji, ki presega 100 mg/kg na kovino, |
| --- | --- |

—

ne vsebuje svinčevih, živosrebrovih ali kadmijevih nečistoč na stopnji, ki presega 100 mg/kg na kovino,

| — | v zvezi s steklom za ogledala vse barve, premazi ali laki, uporabljeni na podlagi ogledala, vsebujejo manj kot 2 000 mg/kg svinca v snovi v embalažni posodi. Premazi se nanašajo s postopkom kositranja in ne s postopkom bakrenja. |
| --- | --- |

—

v zvezi s steklom za ogledala vse barve, premazi ali laki, uporabljeni na podlagi ogledala, vsebujejo manj kot 2 000 mg/kg svinca v snovi v embalažni posodi. Premazi se nanašajo s postopkom kositranja in ne s postopkom bakrenja.

Ocenjevanje in preverjanje:

| (i) | Vložnik predloži izjavo dobavitelja stekla, v kateri je navedeno, da končni pohištveni izdelek ne vsebuje svinčevega stekla. Če ustrezna izjava ni predložena, lahko pristojni organ zahteva analizo stekla v končnem pohištvenem izdelku z nedestruktivno metodo, pri kateri se uporablja prenosni instrument za rentgensko fluorescenčno spektrometrijo; |
| --- | --- |

(i)

Vložnik predloži izjavo dobavitelja stekla, v kateri je navedeno, da končni pohištveni izdelek ne vsebuje svinčevega stekla. Če ustrezna izjava ni predložena, lahko pristojni organ zahteva analizo stekla v končnem pohištvenem izdelku z nedestruktivno metodo, pri kateri se uporablja prenosni instrument za rentgensko fluorescenčno spektrometrijo;

| (ii) | Vložnik predloži izjavo dobavitelja stekla, v kateri navede, da steklo, ki je prisotno v pohištvenem izdelku, ne vsebuje svinčevih, živosrebrovih ali kadmijevih nečistoč na stopnji, ki presega 100 mg/kg na kovino (0,01 % masnega deleža). Če ustrezna izjava ni predložena, lahko pristojni organ zahteva preskušanje teh kovin z rentgensko fluorescenčno spektrometrijo v skladu z načeli standarda ASTM F2853-10 ali enakovrednega standarda; |
| --- | --- |

(ii)

Vložnik predloži izjavo dobavitelja stekla, v kateri navede, da steklo, ki je prisotno v pohištvenem izdelku, ne vsebuje svinčevih, živosrebrovih ali kadmijevih nečistoč na stopnji, ki presega 100 mg/kg na kovino (0,01 % masnega deleža). Če ustrezna izjava ni predložena, lahko pristojni organ zahteva preskušanje teh kovin z rentgensko fluorescenčno spektrometrijo v skladu z načeli standarda ASTM F2853-10 ali enakovrednega standarda;

| (iii) | Vložnik predloži izjavo dobavitelja stekla, da vse formulacije barv, premazov in lakov, uporabljene na podlagi ogledala, vsebujejo manj kot 2 000 mg/kg svinca (0,2 % masnega deleža). Izjavi je priložen ustrezen varnostni list ali podobna dokumentacija. Predloži se dodatna izjava dobavitelja stekla za ogledala, v kateri je navedeno, da je bila podlaga nanesena s postopkom kositranja in ne s postopkom bakrenja. |
| --- | --- |

(iii)

Vložnik predloži izjavo dobavitelja stekla, da vse formulacije barv, premazov in lakov, uporabljene na podlagi ogledala, vsebujejo manj kot 2 000 mg/kg svinca (0,2 % masnega deleža). Izjavi je priložen ustrezen varnostni list ali podobna dokumentacija. Predloži se dodatna izjava dobavitelja stekla za ogledala, v kateri je navedeno, da je bila podlaga nanesena s postopkom kositranja in ne s postopkom bakrenja.

Merilo 9 – Končne zahteve za izdelek

9.1   Primernost za uporabo

Pohištvo z znakom EU za okolje se šteje kot primerno za uporabo, če je skladno z zahtevami iz zadnjih različic ustreznih standardov EN, navedenih v Dodatku IV, ki se nanašajo na trdnost, zahteve glede mer, varnost in trajnost izdelka.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo, v kateri navede, kateri (morebitni) standardi iz Dodatka IV se uporabljajo za izdelek, in nato predloži izjavo o skladnosti z ustreznimi standardi EN, ki ji priloži poročila o preskusih proizvajalca pohištva oziroma dobaviteljev sestavnih delov/materiala.

9.2   Razširjena garancija za izdelek

Vložnik brez dodatnih stroškov zagotovi vsaj petletno garancijo, ki začne veljati od dneva dobave izdelka. Garancija ne posega v zakonske obveznosti proizvajalca in prodajalca v skladu z nacionalno zakonodajo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o skladnosti in navede pogoje razširjene garancije za izdelek, kar je vključeno v dokumentacijo z informacijami za potrošnike in kar izpolnjuje minimalne zahteve iz tega merila.

9.3   Zagotavljanje nadomestnih delov

Proizvajalec pohištva potrošnikom vsaj pet let od datuma dobave izdelka zagotavlja nadomestne dele. Stroški (morebitnih) nadomestnih delov so sorazmerni s skupnimi stroški pohištvenega izdelka. Navedeni so kontaktni podatki, ki se uporabijo pri organizaciji dobave nadomestnih delov.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo, da so nadomestni deli na voljo vsaj pet let od datuma dobave izdelka. Med obdobjem garancije so deli na voljo brezplačno, če je napaka odkrita med normalno rabo, ali za sorazmerno doplačilo, če je bilo blago poškodovano zaradi napačne uporabe. Kontaktni podatki so vključeni v informacije za potrošnike.

9.4   Zasnova, ki omogoča razstavljanje

Glede pohištva, ki vsebuje več sestavnih delov/materialov, je izdelek zasnovan tako, da ga je mogoče razstaviti za lažje popravilo, ponovno uporabo in recikliranje. Priložena so enostavna in slikovna navodila za uporabo za razstavljanje in zamenjavo poškodovanih nadomestnih delov/materialov. Razstavljanje in zamenjavo lahko z običajnimi in osnovnimi ročnimi orodji izvaja osebje, ki za to ni posebej strokovno usposobljeno.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži tehnične risbe, ki prikazujejo, kako lahko pohištveni izdelek z osnovnimi orodji sestavi/razstavi osebje, ki za to ni posebej strokovno usposobljeno. V primeru tapetniških materialov je lahko v tako razstavljanje vključena uporaba zadrg in traku velkro za pritrditev/odstranitev blazin na kavču z okvira in notranjega polnila iz materialov za prevleke. Po potrebi je treba poskrbeti za pritrdilne vijake, ki se vstavijo neposredno v lesne plošče, tako da se lahko vijak med ponovnim sestavljanjem znova vstavi na drugi točki in ne na točki, iz katere je bil odstranjen med razstavljanjem.

9.5   Emisije hlapnih organskih spojin

Če pohištveni izdelek vsebuje katerega koli od spodaj navedenih sestavnih delov/materialov, je potrebno preskušanje glede emisij HOS:

| — | tapetniški material za prevleke iz usnja, |
| --- | --- |

—

tapetniški material za prevleke iz usnja,

| — | tapetniški material za prevleke iz prevlečenih tkanin, |
| --- | --- |

—

tapetniški material za prevleke iz prevlečenih tkanin,

| — | vsi sestavni deli, katerih teža presega 5 % skupne teže pohištvenega izdelka (brez embalaže) in ki so bili obdelani s formulacijami premazov z visoko vsebnostjo HOS (višjo od 5 %), nanesenimi v količinah, ki presegajo 30 g/m2 premazane površine, ali katerih količine nanosa niso bile izračunane. |
| --- | --- |

—

vsi sestavni deli, katerih teža presega 5 % skupne teže pohištvenega izdelka (brez embalaže) in ki so bili obdelani s formulacijami premazov z visoko vsebnostjo HOS (višjo od 5 %), nanesenimi v količinah, ki presegajo 30 g/m2 premazane površine, ali katerih količine nanosa niso bile izračunane.

Pri pakiranju in dostavi vzorcev za preskušanje, ravnanju z njimi in njihovemu kondicioniranju, zahtevah za preskusno komoro in metodah analize plinov se upoštevajo postopki, opisani v standardih skupine ISO 16000.

Preskušanje se lahko izvede na celotnem pohištvenem izdelku (glej pogoje in mejne vrednosti v preglednici 16) ali posebej za navedene sestavne dele/materiale v manjših preskusnih komorah (glej pogoje in mejne vrednosti v preglednici 17).

Emisije HOS ne presegajo mejnih vrednosti iz preglednic 16 in 17.

Preglednica 16

Najvišje mejne vrednosti emisij HOS za posebne pohištvene izdelke

| Preskusni parameter | Naslanjači in kavči | Pisarniški stoli | Drugi pohištveni izdelki |
| --- | --- | --- | --- |
| Volumen komore | v razponu od 2 do 10 m3 |
| Stopnja obremenitve: | izdelek zasede približno 25 % volumna komore | (*11) 0,5–1,5 m2/m3 |
| Hitrost prezračevanja | 4,0 m3/h | 2,0 m3/h | (*11) 0,5–1,5 h– 1 |
| Snov | 3d | 28d | 3d | 28d | 28d |
| Formaldehid | — | 60 μg/m3 | — | 60 μg/m3 | 60 μg/m3 |
| HOS skupaj (*11) | ≤ 3 000 μg/m3 | ≤ 400 μg/m3 | — | ≤ 450 μg/m3 | ≤ 450 μg/m3 |
| Polhlapne organske spojine skupaj | — | ≤ 100 μg/m3 | — | ≤ 80 μg/m3 | ≤ 80 μg/m3 |
| koncentracija snovi (10) | ≤ 10 μg/m3 (skupna mejna vrednost) | ≤ 1 μg/m3 (na snov) | ≤ 10 μg/m3 (skupna mejna vrednost) | ≤ 1 μg/m3 (na snov) | ≤ 1 μg/m3 (na snov) |
| Vrednost R za snovi v najmanjši izbrani koncentraciji (11) | — | ≤ 1 | — | ≤ 1 | ≤ 1 |

Preskusni parameter

Naslanjači in kavči

Pisarniški stoli

Drugi pohištveni izdelki

Volumen komore

v razponu od 2 do 10 m3

Stopnja obremenitve:

izdelek zasede približno 25 % volumna komore

(*11) 0,5–1,5 m2/m3

Hitrost prezračevanja

4,0 m3/h

2,0 m3/h

(*11) 0,5–1,5 h– 1

Snov

3d

28d

3d

28d

28d

Formaldehid

—

60 μg/m3

—

60 μg/m3

60 μg/m3

HOS skupaj (*11)

≤ 3 000 μg/m3

≤ 400 μg/m3

—

≤ 450 μg/m3

≤ 450 μg/m3

Polhlapne organske spojine skupaj

—

≤ 100 μg/m3

—

≤ 80 μg/m3

≤ 80 μg/m3

koncentracija snovi (10)

≤ 10 μg/m3 (skupna mejna vrednost)

≤ 1 μg/m3 (na snov)

≤ 10 μg/m3 (skupna mejna vrednost)

≤ 1 μg/m3 (na snov)

≤ 1 μg/m3 (na snov)

Vrednost R za snovi v najmanjši izbrani koncentraciji (11)

—

≤ 1

—

≤ 1

≤ 1

Preglednica 17

Najvišje mejne vrednosti emisij HOS za ciljne pohištvene materiale/sestavne dele

| Preskusni parameter | Prevlečeni sestavni deli | Tapetniški materiali za prevleke iz usnja ali prevlečenih tkanin |
| --- | --- | --- |
| Najmanjši dovoljeni volumen komore | 200 l za sestavne dele na osnovi lesa
  20 l za druge sestavne dele | 20 l |
| Hitrost prezračevanja | 0,5 h– 1 | 1,5 m3/m2 · h |
| Snov | 3d | 28d | 3d | 28d |
| Formaldehid | — | 60 μg/m3 | — | 60 μg/m3 |
| HOS skupaj* | ≤ 3 000 μg/m3 | ≤ 400 μg/m3 | — | ≤ 450 μg/m3 |
| Polhlapne organske spojine skupaj | — | ≤ 100 μg/m3 | — | ≤ 80 μg/m3 |
| Koncentracija snovi (12) | ≤ 10 μg/m3 (skupna mejna vrednost) | ≤ 1 μg/m3 (na snov) | ≤ 10 μg/m3 (skupna mejna vrednost) | ≤ 1 μg/m3 (na snov) |
| Vrednost R za snovi v najmanjši izbrani koncentraciji (13) | — | ≤ 1 | — | ≤ 1 |

Preskusni parameter

Prevlečeni sestavni deli

Tapetniški materiali za prevleke iz usnja ali prevlečenih tkanin

Najmanjši dovoljeni volumen komore

200 l za sestavne dele na osnovi lesa

20 l za druge sestavne dele

20 l

Hitrost prezračevanja

0,5 h– 1

1,5 m3/m2 · h

Snov

3d

28d

3d

28d

Formaldehid

—

60 μg/m3

—

60 μg/m3

HOS skupaj*

≤ 3 000 μg/m3

≤ 400 μg/m3

—

≤ 450 μg/m3

Polhlapne organske spojine skupaj

—

≤ 100 μg/m3

—

≤ 80 μg/m3

Koncentracija snovi (12)

≤ 10 μg/m3 (skupna mejna vrednost)

≤ 1 μg/m3 (na snov)

≤ 10 μg/m3 (skupna mejna vrednost)

≤ 1 μg/m3 (na snov)

Vrednost R za snovi v najmanjši izbrani koncentraciji (13)

—

≤ 1

—

≤ 1

Ocenjevanje in preverjanje: Kadar se za pohištveni izdelek zahteva končno preskušanje emisij HOS, vložnik predloži izjavo o skladnosti, ki ji priloži poročilo o preskusih v komori v skladu s standardi skupine ISO 16000. Preskusi, opravljeni v skladu s standardom CEN/TS 16516, se štejejo za enakovredne standardom skupine ISO 16000. Če se lahko mejne koncentracije v komori, določene za 28 dni, dosežejo 3 dni po postavitvi vzorca v komoro ali kadar koli v obdobju med 3 in 27 dni po postavitvi vzorca v komoro, potem se lahko razglasi, da je bila dosežena skladnost z zahtevami, preskus pa se lahko predčasno prekine.

Veljavni so podatki o preskusu, opravljenem do 12 mesecev pred vlogo za podelitev znaka EU za okolje, za izdelke ali sestavne dele/materiale, če pri proizvodnem procesu ali v formulaciji kemikalij ni bilo sprememb, zaradi katerih bi se povišale emisije HOS iz končnega izdelka ali ustreznih sestavnih delov/materialov.

Sprejmejo se tudi podatki o preskusu, iz katerih je razvidna skladnost ustreznih sestavnih delov/materialov z mejnimi vrednostmi iz preglednice 17, ki jih zagotovijo neposredno dobavitelji, če jim je priložena tudi izjava navedenega dobavitelja.

Merilo 10 – Informacije za potrošnike

Skupaj z izdelkom se predloži enotni dokument z informacijami za potrošnike, v katerega so vključene informacije v jeziku države, v kateri je izdelek dan na trg, v zvezi z naslednjimi vidiki:

| — | opis izdelka v skladu z zahtevami iz merila 1, |
| --- | --- |

—

opis izdelka v skladu z zahtevami iz merila 1,

| — | potrošniku se zagotovi podroben opis najustreznejših načinov za njegovo odstranjevanje (tj. ponovna uporaba, vlagateljeva pobuda za vrnitev proizvoda proizvajalcu, recikliranje, energijska predelava), razvrščenih glede na njihov vpliv na okolje, |
| --- | --- |

—

potrošniku se zagotovi podroben opis najustreznejših načinov za njegovo odstranjevanje (tj. ponovna uporaba, vlagateljeva pobuda za vrnitev proizvoda proizvajalcu, recikliranje, energijska predelava), razvrščenih glede na njihov vpliv na okolje,

| — | Informacije o vrstah polimerov vseh plastičnih sestavnih delov s težo nad 100 g, ki niso bili označeni v skladu z zahtevami merila 4.1, |
| --- | --- |

—

Informacije o vrstah polimerov vseh plastičnih sestavnih delov s težo nad 100 g, ki niso bili označeni v skladu z zahtevami merila 4.1,

| — | izjava, da so označevanje, opis, znak ali oznaka usnja uporabljeni v skladu z merili iz standardov EN 15987 in EN 16223, |
| --- | --- |

—

izjava, da so označevanje, opis, znak ali oznaka usnja uporabljeni v skladu z merili iz standardov EN 15987 in EN 16223,

| — | jasna navedba pogojev, v skladu s katerimi bi bilo treba pohištveni izdelek uporabljati. Na primer v notranjih prostorih, za zunanjo uporabo, temperaturna območja, nosilnost in načini pravilnega čiščenja izdelka, |
| --- | --- |

—

jasna navedba pogojev, v skladu s katerimi bi bilo treba pohištveni izdelek uporabljati. Na primer v notranjih prostorih, za zunanjo uporabo, temperaturna območja, nosilnost in načini pravilnega čiščenja izdelka,

| — | informacije o vrsti uporabljenega stekla, vse varnostne informacije, njegova primernost za stik s trdimi materiali, kot so steklo, kovina ali kamen, in informacije glede pravilnega odstranjevanja stekla, na primer njegova združljivost ali nezdružljivost z že uporabljenim embalažnim steklom, |
| --- | --- |

—

informacije o vrsti uporabljenega stekla, vse varnostne informacije, njegova primernost za stik s trdimi materiali, kot so steklo, kovina ali kamen, in informacije glede pravilnega odstranjevanja stekla, na primer njegova združljivost ali nezdružljivost z že uporabljenim embalažnim steklom,

| — | izjava o skladnosti z ustreznimi protipožarnimi predpisi za oblazinjeno pohištvo v državi prodaje, podrobnosti o tem, kateri (morebitni) zaviralci gorenja so bili uporabljani in v katerih (morebitnih) materialih, |
| --- | --- |

—

izjava o skladnosti z ustreznimi protipožarnimi predpisi za oblazinjeno pohištvo v državi prodaje, podrobnosti o tem, kateri (morebitni) zaviralci gorenja so bili uporabljani in v katerih (morebitnih) materialih,

| — | izjava o neuporabi biocidnih proizvodov zaradi zagotovitve končnega razkuževalnega učinka na vsem pohištvu, ki se jasno trži kot za uporabo v notranjih prostorih, za zunanje pohištvo pa izjavo o tem, katere (morebitne) aktivne snovi v biocidnih proizvodih so bile uporabljene in v katerih (morebitnih) materialih, |
| --- | --- |

—

izjava o neuporabi biocidnih proizvodov zaradi zagotovitve končnega razkuževalnega učinka na vsem pohištvu, ki se jasno trži kot za uporabo v notranjih prostorih, za zunanje pohištvo pa izjavo o tem, katere (morebitne) aktivne snovi v biocidnih proizvodih so bile uporabljene in v katerih (morebitnih) materialih,

| — | izjava o skladnosti z morebitnimi ustreznimi standardi EN, kot je navedeno v merilu 9.1. in Dodatku IV, |
| --- | --- |

—

izjava o skladnosti z morebitnimi ustreznimi standardi EN, kot je navedeno v merilu 9.1. in Dodatku IV,

| — | ustrezne informacije glede pogojev garancije za izdelek v skladu z zahtevami iz merila 9.2, |
| --- | --- |

—

ustrezne informacije glede pogojev garancije za izdelek v skladu z zahtevami iz merila 9.2,

| — | ustrezni kontaktni podatki za zagotavljanje nadomestnih delov v skladu z zahtevami iz merila 9.3, |
| --- | --- |

—

ustrezni kontaktni podatki za zagotavljanje nadomestnih delov v skladu z zahtevami iz merila 9.3,

| — | dobra slikovna navodila za sestavljanje in razstavljanje v skladu z zahtevami iz merila 9.4, |
| --- | --- |

—

dobra slikovna navodila za sestavljanje in razstavljanje v skladu z zahtevami iz merila 9.4,

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži kopijo dokumenta z informacijami za potrošnika, ki ga je treba priložiti izdelku, iz katerega je, če je to primerno, razvidna skladnost z vsako posamezno točko iz merila.

Merilo 11 – Informacije na znaku EU za okolje

Če se uporablja neobvezna oznaka s prostorom za besedilo, ta po potrebi vsebuje tri od naslednjih izjav:

| — | Les, pluta, bambus in ratan iz gozdov s trajnostnim gospodarjenjem, |
| --- | --- |

—

Les, pluta, bambus in ratan iz gozdov s trajnostnim gospodarjenjem,

| — | Reciklirani materiali (les ali plastika, če je ustrezno), |
| --- | --- |

—

Reciklirani materiali (les ali plastika, če je ustrezno),

| — | Omejena količina nevarnih snovi, |
| --- | --- |

—

Omejena količina nevarnih snovi,

| — | Ni obdelano z biocidnimi proizvodi (po potrebi), |
| --- | --- |

—

Ni obdelano z biocidnimi proizvodi (po potrebi),

| — | Ni obdelano z zaviralci gorenja (po potrebi), |
| --- | --- |

—

Ni obdelano z zaviralci gorenja (po potrebi),

| — | Izdelek z nizkimi emisijami formaldehida, |
| --- | --- |

—

Izdelek z nizkimi emisijami formaldehida,

| — | Izdelek z nizkimi emisijami HOS, |
| --- | --- |

—

Izdelek z nizkimi emisijami HOS,

| — | Izdelek, zasnovan za razstavljanje in lahko popravilo. |
| --- | --- |

—

Izdelek, zasnovan za razstavljanje in lahko popravilo.

| — | Če so bili v tapetniških materialih uporabljeni bombažni tekstilni materiali z organskim bombažem ali bombažem iz pridelave z integriranim varstvom rastlin pred škodljivimi organizmi, lahko okence 2 prostora za besedilo na znaku EU za okolje vsebuje naslednje besedilo:

  Preglednica 18


  Besedilo, ki je lahko navedeno poleg znaka EU za okolje v zvezi z bombažem v tekstilijah







  Specifikacija proizvodnje | Besedilo, ki je lahko prikazano |
| --- | --- | --- |
| Več kot 95-odstotna vsebnost organskih materialov | Tekstilije, proizvedene iz organskega bombaža. |
| Več kot 70-odstotna vsebnost bombaža iz pridelave z integriranim varstvom rastlin pred škodljivimi organizmi | Bombaž, pridelan z manjšo uporabo pesticidov. |

—

Če so bili v tapetniških materialih uporabljeni bombažni tekstilni materiali z organskim bombažem ali bombažem iz pridelave z integriranim varstvom rastlin pred škodljivimi organizmi, lahko okence 2 prostora za besedilo na znaku EU za okolje vsebuje naslednje besedilo:

Preglednica 18

Besedilo, ki je lahko navedeno poleg znaka EU za okolje v zvezi z bombažem v tekstilijah

Specifikacija proizvodnje

Besedilo, ki je lahko prikazano

Več kot 95-odstotna vsebnost organskih materialov

Tekstilije, proizvedene iz organskega bombaža.

Več kot 70-odstotna vsebnost bombaža iz pridelave z integriranim varstvom rastlin pred škodljivimi organizmi

Bombaž, pridelan z manjšo uporabo pesticidov.

Navodila za uporabo neobvezne oznake s prostorom za besedilo so na voljo v „Navodilih za uporabo logotipa znaka EU za okolje“ na spletni strani:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf.

Ocenjevanje in preverjanje: Vložnik predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

---

(1)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(2)  Sklep Komisije 2014/350/EU z dne 5. junija 2014 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje tekstilnim izdelkom (UL L 174, 13.6.2014, str. 45).

(3)  ECHA, Seznam kandidatnih snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost in za katere je treba pridobiti avtorizacijo, http://www.echa.europa.eu/sl/candidate-list-table.

(*1)  Šteje se, da se odstranjevanje barv pri čiščenju odpadnih voda izvaja, ko iztoki iz barvarne izpolnjujejo naslednje spektralne koeficiente: (i) 7 m– 1 pri 436 nm, 5 m– 1 pri 525 nm in 3 m– 1 pri 620 nm.

(4)  Podatkovna zbirka registriranih snovi v skladu z uredbo REACH agencije ECHA: http://www.echa.europa.eu/sl/information-on-chemicals/registered-substances.

(5)  Agencija ECHA, Sodelovanje s stanovskimi regulatornimi agencijami, http://echa.europa.eu/about-us/partners-and-networks/international-cooperation/cooperation-with-peer-regulatory-agencies.

(6)  
  „EPF Standard for delivery conditions of recycled wood“ (standard EPF za dobavne pogoje za recikliran les), oktober 2002. Na voljo na spletišču: http://www.europanels.org/upload/EPF-Standard-for-recycled-wood-use.pdf.

(7)  Uredba št. 93120 „Airborne toxic control measure to reduce formaldehyde emissions from composite wood products“, California Code of Regulations (kalifornijski zakonik).

(*2)  To ne velja za bele proizvode ali proizvode, ki niso ne barvani ne potiskani.

(*3)  Ne glede na to je dovoljena raven 4, če so materiali za prevleke za pohištvo svetlo barvani (standardna globina < 1/12) in narejeni iz več kot 20 % volne ali drugih keratinskih vlaken ali več kot 20 % lana ali drugih vlaken iz ličja.

(*4)  V vnosu 43 Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 je navedenih skupaj 22 arilaminov in dve drugi spojini (glej preglednico 1 v Dodatku III za celoten seznam arilaminov, ki jih je treba preskusiti). Meja zaznavnosti za standard EN ISO 17234-1 je 30 mg/kg.

(*5)  Na splošno se šteje, da je meja zaznavnosti za standard EN ISO 17075 3 mg/kg.

(*6)  Pohištvo, zasnovano posebej za dojenčke in otroke, mlajše od treh let.

(*7)  Če so preskušene tekstilije bile obdelane z ATO kot sinergistom v skladu s pogoji odstopanja za uporabo ATO iz vnosa (c) preglednice 2, se izvzame iz izpolnjevanja mejne vrednosti izpiranja za antimon.

(8)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/84/EU z dne 11. februarja 2013 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah za strojenje kož (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 618) (UL L 45, 16.2.2013, str. 13).

(9)  Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (UL L 189, 20.7.2007, str. 1).

(*8)  N-nitrozodimetilamin (NDMA), N-nitrozodietilamin (NDEA), N-nitrozometiletilamin (NMEA), N-nitrozodi-i-propilamin (NDIPA), N-nitrozodi-n-propilamin (NDPA), N-nitrozodi-n-butilamin (NDBA), N-nitrozopirolidin (NPIR), N-nitrozopiperidin (NPIP) in N-nitrozomorfolin (NMOR).

(*9)  0,01 % masnega deleža (vsota 4 ftalatov v vseh ostalih pohištvenih izdelkih).

(*10)  S sklicevanjem na zadnjo različico seznama kandidatnih spojin agencije ECHA v času vloge.

(*11)  Čeprav se lahko stopnja obremenitve in hitrost prezračevanja za druge pohištvene izdelke spreminjata, razmerje med stopnjo obremenitve (v m2/m3) in hitrostjo prezračevanja (v h– 1) ostane enako, tj. 1,0.

(10)  Formaldehid se ne upošteva pri izračunih skupnih emisij rakotvornih HOS in ima namesto tega svojo lastno mejno vrednost.

(11)  R-vrednosti = seštevek vseh količnikov (Ci / LCIi) < 1 (pri čemer je Ci koncentracija snovi v zraku v komori, LCIi je vrednost najmanjše izbrane koncentracije snovi, kot je bila opredeljena v zadnjih podatkih v skladu z evropskim skupnim ukrepanjem „Urban air, indoor environment and human exposure“ (Zrak v urbanem okolju, notranji prostori in izpostavljenost ljudi)).

(12)  Formaldehid se ne upošteva pri izračunih skupnih emisij rakotvornih HOS in ima namesto tega svojo lastno mejno vrednost.

(13)  R-vrednosti = seštevek vseh količnikov (Ci / LCIi) < 1 (pri čemer je Ci koncentracija snovi v zraku v komori, LCIi je vrednost najmanjše izbrane koncentracije snovi, kot je bila opredeljena v zadnjih podatkih v skladu z evropskim skupnim ukrepanjem „Urban air, indoor environment and human exposure“ (Zrak v urbanem okolju, notranji prostori in izpostavljenost ljudi)).

Dodatek I

SMERNICE ZA IZRAČUN KOLIČINE HOS, UPORABLJENIH V POVRŠINSKIH PREMAZIH

Za metodo izračuna so potrebne naslednje informacije:

| — | skupna premazana površina končnega sestavljenega izdelka, |
| --- | --- |

—

skupna premazana površina končnega sestavljenega izdelka,

| — | vsebnost HOS v spojini za premaz (v g/l), |
| --- | --- |

—

vsebnost HOS v spojini za premaz (v g/l),

| — | volumen spojine za premaz pred začetkom premazovanja, |
| --- | --- |

—

volumen spojine za premaz pred začetkom premazovanja,

| — | število identičnih enot, obdelanih med premazovanjem, |
| --- | --- |

—

število identičnih enot, obdelanih med premazovanjem,

| — | volumen spojine za premaz, ki ostane po premazovanju. |
| --- | --- |

—

volumen spojine za premaz, ki ostane po premazovanju.

V nadaljevanju je naveden primer izračuna:

| skupna premazana površina končnega sestavljenega izdelka | = 1,5 m2. |
| --- | --- |
| Vsebnost HOS v spojini za premaz (v g/l) | = 120 g/l. |
| Volumen (1) spojine za premaz pred začetkom premazovanja | = 18,5 l. |
| Število identičnih enot, obdelanih med premazovanjem | = 4. |
| Volumen (1) spojine za premaz, ki ostane po premazovanju | = 12,5 l. |

skupna premazana površina končnega sestavljenega izdelka

= 1,5 m2.

Vsebnost HOS v spojini za premaz (v g/l)

= 120 g/l.

Volumen (1) spojine za premaz pred začetkom premazovanja

= 18,5 l.

Število identičnih enot, obdelanih med premazovanjem

= 4.

Volumen (1) spojine za premaz, ki ostane po premazovanju

= 12,5 l.

| Skupna premazana površina | = 4 × 1,5 m2 | = 6 m2. |
| --- | --- | --- |
| Skupni volumen uporabljene spojine za premaz | = 18,5 – 12,5 | = 6 l. |
| Skupna količina HOS, nanesena na površino | = 3,9 l × 120 g/l | = 468 g |
| Skupna količina HOS, nanesena na m2 | = 468 g/6 m2 | = 78 g/m2. |

Skupna premazana površina

= 4 × 1,5 m2

= 6 m2.

Skupni volumen uporabljene spojine za premaz

= 18,5 – 12,5

= 6 l.

Skupna količina HOS, nanesena na površino

= 3,9 l × 120 g/l

= 468 g

Skupna količina HOS, nanesena na m2

= 468 g/6 m2

= 78 g/m2.

Kadar je nanesena več kot ena plast spojin za premaz, kot so premazi ali končni premazi, se izračunata ter seštejeta tudi prostorninska poraba in vsebnost HOS.

Možnosti za znižanje skupne količine HOS v premazih vključujejo uporabo učinkovitejših tehnologij. V spodnji preglednici je navedena okvirna učinkovitost različnih tehnik premazovanja.

Preglednica

Dejavniki okvirne učinkovitosti pri tehnikah premazovanja

| Tehnika premazovanja | Učinkovitost
  (%) | Dejavnik učinkovitosti |
| --- | --- | --- |
| razpršilna naprava brez recikliranja | 50 | 0,5 |
| elektrostatično razprševanje | 65 | 0,65 |
| razpršilna naprava z recikliranjem | 70 | 0,7 |
| razprševalna čaša/disk | 80 | 0,8 |
| lakiranje z valjem | 95 | 0,95 |
| rakelski postopek | 95 | 0,95 |
| vakuumsko lakiranje | 95 | 0,95 |
| potopno lakiranje | 95 | 0,95 |
| oblivanje | 95 | 0,95 |

Tehnika premazovanja

Učinkovitost

(%)

Dejavnik učinkovitosti

razpršilna naprava brez recikliranja

50

0,5

elektrostatično razprševanje

65

0,65

razpršilna naprava z recikliranjem

70

0,7

razprševalna čaša/disk

80

0,8

lakiranje z valjem

95

0,95

rakelski postopek

95

0,95

vakuumsko lakiranje

95

0,95

potopno lakiranje

95

0,95

oblivanje

95

0,95

---

(1)  Opozarjamo vas, da so lahko namesto volumna uporabljene utežne mere, če je znana gostota spojine za premaz in se upošteva v izračunu.

Dodatek II

ZAHTEVE ZA USNJE ZA POHIŠTVO IZ STANDARDA EN 13336

Preglednica

Fizične zahteve za usnje, uporabljeno v pohištvu z znakom EU za okolje (v skladu s standardom EN 13336)

| Osnovne značilnosti | Preskusna metoda | Priporočene vrednosti |
| --- | --- | --- |
| nubuk usnje, semiš in anilinsko usnje (*1) | polanilinsko usnje (*1) | premazano, pigmentirano in drugo usnje (*1) |
| pH in ΔpH | EN ISO 4045 | ≥ 3,5 (če je vrednost pH < 4,0, je ΔpH ≤ 0,7) |
| Nadaljnje trganje, povprečna vrednost | EN ISO 3377-1 | > 20 N |
| Obstojnost barve proti drgnjenju v dveh nasprotnih smereh | EN ISO 11640
  skupna masa kazalca stroja 1 000 g
  Alkalna raztopina za umetno znojenje, kot je opredeljena v standardu EN ISO 11641. | Vidike je treba oceniti | sprememba barve usnja in obarvanje klobučevine | sprememba barve usnja in obarvanje klobučevine; brez uničevanja površinskega premaza |
| z uporabo suhe klobučevine | 50 ciklov, ≥ lestvica 3 sivih tonov | 500 ciklov, ≥ lestvica 4 sivih tonov |
| z uporabo mokre klobučevine | 20 ciklov, ≥ lestvica 3 sivih tonov | 80 ciklov, ≥ lestvica 3/4 sivih tonov | 250 ciklov, ≥ lestvica 3/4 sivih tonov |
| z uporabo klobučevine, namočene v raztopino za umetno znojenje | 20 ciklov, ≥ lestvica 3 sivih tonov | 50 ciklov, ≥ lestvica 3/4 sivih tonov | 80 ciklov, ≥ lestvica 3/4 sivih tonov |
| Preskušanje barvne obstojnosti na umetni svetlobi | EN ISO 105-B02 (metoda 3) | ≥ lestvica 3 modrih tonov | ≥ lestvica 4 modrih tonov | ≥ lestvica 5 modrih tonov |
| Vezava suhih dodelavnih nanosov | EN ISO 11644 | — | ≥ 2 N/10 mm |
| Odpornost proti upogibanju suhega usnja | EN ISO 5402-1 | Le za anilinsko usnje z nepigmentiranimi končnimi premazi, 20 000 ciklov (brez razpok v končnem premazu) | 50 000 ciklov (brez razpok v končnem premazu) | 50 000 ciklov (brez razpok v končnem premazu) |
| Obstojnost barve proti vodnim kapljam | EN ISO 15700 | ≥ lestvica 3 sivih tonov (brez stalnega nabrekanja) |
| Odpornost na razpoke na površinskih premazih pri hladni temperaturi | EN ISO 17233 | — | – 15 °C (brez razpok na površinskih premazih)) |
| Odpornost proti ognju | EN 1021 ali ustrezni nacionalni standardi | ne presega |

Osnovne značilnosti

Preskusna metoda

Priporočene vrednosti

nubuk usnje, semiš in anilinsko usnje (*1)

polanilinsko usnje (*1)

premazano, pigmentirano in drugo usnje (*1)

pH in ΔpH

EN ISO 4045

≥ 3,5 (če je vrednost pH < 4,0, je ΔpH ≤ 0,7)

Nadaljnje trganje, povprečna vrednost

EN ISO 3377-1

> 20 N

Obstojnost barve proti drgnjenju v dveh nasprotnih smereh

EN ISO 11640

skupna masa kazalca stroja 1 000 g

Alkalna raztopina za umetno znojenje, kot je opredeljena v standardu EN ISO 11641.

Vidike je treba oceniti

sprememba barve usnja in obarvanje klobučevine

sprememba barve usnja in obarvanje klobučevine; brez uničevanja površinskega premaza

z uporabo suhe klobučevine

50 ciklov, ≥ lestvica 3 sivih tonov

500 ciklov, ≥ lestvica 4 sivih tonov

z uporabo mokre klobučevine

20 ciklov, ≥ lestvica 3 sivih tonov

80 ciklov, ≥ lestvica 3/4 sivih tonov

250 ciklov, ≥ lestvica 3/4 sivih tonov

z uporabo klobučevine, namočene v raztopino za umetno znojenje

20 ciklov, ≥ lestvica 3 sivih tonov

50 ciklov, ≥ lestvica 3/4 sivih tonov

80 ciklov, ≥ lestvica 3/4 sivih tonov

Preskušanje barvne obstojnosti na umetni svetlobi

EN ISO 105-B02 (metoda 3)

≥ lestvica 3 modrih tonov

≥ lestvica 4 modrih tonov

≥ lestvica 5 modrih tonov

Vezava suhih dodelavnih nanosov

EN ISO 11644

—

≥ 2 N/10 mm

Odpornost proti upogibanju suhega usnja

EN ISO 5402-1

Le za anilinsko usnje z nepigmentiranimi končnimi premazi, 20 000 ciklov (brez razpok v končnem premazu)

50 000 ciklov (brez razpok v končnem premazu)

50 000 ciklov (brez razpok v končnem premazu)

Obstojnost barve proti vodnim kapljam

EN ISO 15700

≥ lestvica 3 sivih tonov (brez stalnega nabrekanja)

Odpornost na razpoke na površinskih premazih pri hladni temperaturi

EN ISO 17233

—

– 15 °C (brez razpok na površinskih premazih))

Odpornost proti ognju

EN 1021 ali ustrezni nacionalni standardi

ne presega

---

(*1)  Opredelitve navedenih vrst usnja so v skladu s standardom EN 15987.

Dodatek III

PREPOVEDANE SPOJINE ARILAMINA V KONČNIH MATERIALIH IZ USNJA, TEKSTILIJ IN PREVLEČENIH TKANIN

Tukaj so vključene snovi iz vnosa 43 Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006, ki se preskusijo za barvano usnje (z uporabo standarda EN 17234) ali tekstilije (z uporabo standardov EN 14362-1 in -3).

Preglednica 1

Rakotvorni arilamini, ki jih je treba preskusiti v tekstilijah ali usnju

| Arilamin | Številka CAS | Arilamin | Številka CAS |
| --- | --- | --- | --- |
| 4-aminodifenil | 92-67-1 | 4,4′-oksidianilin | 101-80-4 |
| benzidin | 92-87-5 | 4,4′-tiodianilin | 139-65-1 |
| 4-kloro-o-toluidin | 95-69-2 | o-toluidin | 95-53-4 |
| 2-naftilamin | 91-59-8 | 2,4-diaminotoluen | 95-80-7 |
| o-amino-azotoluen | 97-56-3 | 2,4,5-trimetilanilin | 137-17-7 |
| 2-amino-4-nitrotoluen | 99-55-8 | 4-aminoazobenzen | 60-09-3 |
| 4-kloroanilin | 106-47-8 | o-anizidin | 90-04-0 |
| 2,4-diaminoanizol | 615-05-4 | 2,4-ksilidin | 95-68-1 |
| 4,4′-diaminodifenilmetan | 101-77-9 | 2,6-ksilidin | 87-62-7 |
| 3,3′-diklorobenzidin | 91-94-1 | p-krezidin | 120-71-8 |
| 3,3′-dimetoksibenzidin | 119-90-4 | 3,3′-dimetilbenzidin | 119-93-7 |
| 3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetan | 838-88-0 | 4,4′-metilen-bis-(2-kloroanilin) | 101-14-4 |

Arilamin

Številka CAS

Arilamin

Številka CAS

4-aminodifenil

92-67-1

4,4′-oksidianilin

101-80-4

benzidin

92-87-5

4,4′-tiodianilin

139-65-1

4-kloro-o-toluidin

95-69-2

o-toluidin

95-53-4

2-naftilamin

91-59-8

2,4-diaminotoluen

95-80-7

o-amino-azotoluen

97-56-3

2,4,5-trimetilanilin

137-17-7

2-amino-4-nitrotoluen

99-55-8

4-aminoazobenzen

60-09-3

4-kloroanilin

106-47-8

o-anizidin

90-04-0

2,4-diaminoanizol

615-05-4

2,4-ksilidin

95-68-1

4,4′-diaminodifenilmetan

101-77-9

2,6-ksilidin

87-62-7

3,3′-diklorobenzidin

91-94-1

p-krezidin

120-71-8

3,3′-dimetoksibenzidin

119-90-4

3,3′-dimetilbenzidin

119-93-7

3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetan

838-88-0

4,4′-metilen-bis-(2-kloroanilin)

101-14-4

Število drugih spojin barvil, ki niso neposredno omejene z vnosom 43 Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006, za katere je znano, da se pri obdelavi cepijo in tvorijo nekatere od prepovedanih snovi, navedenih v preglednici 1. Da bi se precej zmanjšala negotovost glede skladnosti z določeno mejno vrednostjo v višini 30 mg/kg za snovi iz preglednice 1, se proizvajalcem priporoča, da se izogibajo uporabi barvil, navedenih v preglednici 2, niso pa k temu zavezani.

Preglednica 2

Okvirni seznam barvil, ki se lahko cepijo in tvorijo rakotvorne arilamine

| Disperzna barvila | Bazična barvila |
| --- | --- |
| disperzno oranžna 60 | disperzno rumena 7 | bazično rjava 4 | bazično rdeča 114 |
| disperzno oranžna 149 | disperzno rumena 23 | bazično rdeča 42 | bazično rumena 82 |
| disperzno rdeča 151 | disperzno rumena 56 | bazično rdeča 76 | bazično rumena 103 |
| disperzno rdeča 221 | disperzno rumena 218 | bazično rdeča 111 | |
| Kisla barvila |
| kislo črna 29 C. I. | kislo rdeča 4 C. I. | kislo rdeča 85 C. I. | kislo rdeča 148 C. I. |
| kislo črna 94 C. I. | kislo rdeča 5 C. I. | kislo rdeča 104 C. I. | kislo rdeča 150 C. I. |
| kislo črna 131 C. I. | kislo rdeča 8 C. I. | kislo rdeča 114 C. I. | kislo rdeča 158 C. I. |
| kislo črna 132 C. I. | kislo rdeča 24 C. I. | kislo rdeča 115 C. I. | kislo rdeča 167 C. I. |
| kislo črna 209 C. I. | kislo rdeča 26 C. I. | kislo rdeča 116 C. I. | kislo rdeča 170 C. I. |
| kislo črna 232 C. I. | kislo rdeča 26:1 C. I. | kislo rdeča 119:1 C. I. | kislo rdeča 264 C. I. |
| kislo rjava 415 C. I. | kislo rdeča 26:2 C. I. | kislo rdeča 128 C. I. | kislo rdeča 265 C. I. |
| kislo oranžna 17 C. I. | kislo rdeča 35 C. I. | kislo rdeča 115 C. I. | kislo rdeča 420 C. I. |
| kislo oranžna 24 C. I. | kislo rdeča 48 C. I. | kislo rdeča 128 C. I. | kislo vijolična 12 C. I. |
| kislo oranžna 45 C. I. | kislo rdeča 73 C. I. | kislo rdeča 135 C. I. | |
| Direktna barvila |
| direktno črna 4 | direktno modra 192 | direktno rjava 223 | direktno rdeča 28 |
| direktno črna 29 | direktno modra 201 | direktno zelena 1 | direktno rdeča 37 |
| direktno črna 38 | direktno modra 215 | direktno zelena 6 | direktno rdeča 39 |
| direktno črna 154 | direktno modra 295 | direktno zelena 8 | direktno rdeča 44 |
| direktno modra 1 | direktno modra 306 | direktno zelena 8,1 | direktno rdeča 46 |
| direktno modra 2 | direktno rjava 1 | direktno zelena 85 | direktno rdeča 62 |
| direktno modra 3 | direktno rjava 1:2 | direktno oranžna 1 | direktno rdeča 67 |
| direktno modra 6 | direktno rjava 2 | direktno oranžna 6 | direktno rdeča 72 |
| direktno modra 8 | bazično rjava 4 | direktno oranžna 7 | direktno rdeča 126 |
| direktno modra 9 | direktno rjava 6 | direktno oranžna 8 | direktno rdeča 168 |
| direktno modra 10 | direktno rjava 25 | direktno oranžna 10 | direktno rdeča 216 |
| direktno modra 14 | direktno rjava 27 | direktno oranžna 108 | direktno rdeča 264 |
| direktno modra 15 | direktno rjava 31 | direktno rdeča 1 | direktno vijolična 1 |
| direktno modra 21 | direktno rjava 33 | direktno rdeča 2 | direktno vijolična 4 |
| direktno modra 22 | direktno rjava 51 | direktno rdeča 7 | direktno vijolična 12 |
| direktno modra 25 | direktno rjava 59 | direktno rdeča 10 | direktno vijolična 13 |
| direktno modra 35 | direktno rjava 74 | direktno rdeča 13 | direktno vijolična 14 |
| direktno modra 76 | direktno rjava 79 | direktno rdeča 17 | direktno vijolična 21 |
| direktno modra 116 | direktno rjava 95 | direktno rdeča 21 | direktno vijolična 22 |
| direktno modra 151 | direktno rjava 101 | direktno rdeča 24 | direktno rumena 1 |
| direktno modra 160 | direktno rjava 154 | direktno rdeča 26 | direktno rumena 24 |
| direktno modra 173 | direktno rjava 222 | direktno rdeča 22 | direktno rumena 48 |

Disperzna barvila

Bazična barvila

disperzno oranžna 60

disperzno rumena 7

bazično rjava 4

bazično rdeča 114

disperzno oranžna 149

disperzno rumena 23

bazično rdeča 42

bazično rumena 82

disperzno rdeča 151

disperzno rumena 56

bazično rdeča 76

bazično rumena 103

disperzno rdeča 221

disperzno rumena 218

bazično rdeča 111

Kisla barvila

kislo črna 29 C. I.

kislo rdeča 4 C. I.

kislo rdeča 85 C. I.

kislo rdeča 148 C. I.

kislo črna 94 C. I.

kislo rdeča 5 C. I.

kislo rdeča 104 C. I.

kislo rdeča 150 C. I.

kislo črna 131 C. I.

kislo rdeča 8 C. I.

kislo rdeča 114 C. I.

kislo rdeča 158 C. I.

kislo črna 132 C. I.

kislo rdeča 24 C. I.

kislo rdeča 115 C. I.

kislo rdeča 167 C. I.

kislo črna 209 C. I.

kislo rdeča 26 C. I.

kislo rdeča 116 C. I.

kislo rdeča 170 C. I.

kislo črna 232 C. I.

kislo rdeča 26:1 C. I.

kislo rdeča 119:1 C. I.

kislo rdeča 264 C. I.

kislo rjava 415 C. I.

kislo rdeča 26:2 C. I.

kislo rdeča 128 C. I.

kislo rdeča 265 C. I.

kislo oranžna 17 C. I.

kislo rdeča 35 C. I.

kislo rdeča 115 C. I.

kislo rdeča 420 C. I.

kislo oranžna 24 C. I.

kislo rdeča 48 C. I.

kislo rdeča 128 C. I.

kislo vijolična 12 C. I.

kislo oranžna 45 C. I.

kislo rdeča 73 C. I.

kislo rdeča 135 C. I.

Direktna barvila

direktno črna 4

direktno modra 192

direktno rjava 223

direktno rdeča 28

direktno črna 29

direktno modra 201

direktno zelena 1

direktno rdeča 37

direktno črna 38

direktno modra 215

direktno zelena 6

direktno rdeča 39

direktno črna 154

direktno modra 295

direktno zelena 8

direktno rdeča 44

direktno modra 1

direktno modra 306

direktno zelena 8,1

direktno rdeča 46

direktno modra 2

direktno rjava 1

direktno zelena 85

direktno rdeča 62

direktno modra 3

direktno rjava 1:2

direktno oranžna 1

direktno rdeča 67

direktno modra 6

direktno rjava 2

direktno oranžna 6

direktno rdeča 72

direktno modra 8

bazično rjava 4

direktno oranžna 7

direktno rdeča 126

direktno modra 9

direktno rjava 6

direktno oranžna 8

direktno rdeča 168

direktno modra 10

direktno rjava 25

direktno oranžna 10

direktno rdeča 216

direktno modra 14

direktno rjava 27

direktno oranžna 108

direktno rdeča 264

direktno modra 15

direktno rjava 31

direktno rdeča 1

direktno vijolična 1

direktno modra 21

direktno rjava 33

direktno rdeča 2

direktno vijolična 4

direktno modra 22

direktno rjava 51

direktno rdeča 7

direktno vijolična 12

direktno modra 25

direktno rjava 59

direktno rdeča 10

direktno vijolična 13

direktno modra 35

direktno rjava 74

direktno rdeča 13

direktno vijolična 14

direktno modra 76

direktno rjava 79

direktno rdeča 17

direktno vijolična 21

direktno modra 116

direktno rjava 95

direktno rdeča 21

direktno vijolična 22

direktno modra 151

direktno rjava 101

direktno rdeča 24

direktno rumena 1

direktno modra 160

direktno rjava 154

direktno rdeča 26

direktno rumena 24

direktno modra 173

direktno rjava 222

direktno rdeča 22

direktno rumena 48

Dodatek IV

TRDNOST IN TRAJNOST POHIŠTVENIH IZDELKOV TER ERGONOMSKI STANDARDI ZANJE

Preglednica

Okvirni seznam pohištvenih standardov EN (ki jih je izdelal Tehnični odbor CEN/TC 207 za pohištvo), ki se nanaša na merilo 9.1

| Standard | Naslov |
| --- | --- |
| Oblazinjeno pohištvo |
| EN 1021-1 | Pohištvo – Ocenjevanje vžigljivosti oblazinjenega pohištva – 1. del: Vir vžiga: tleča cigareta |
| EN 1021-2 | Pohištvo – Ocenjevanje vžigljivosti oblazinjenega pohištva – 2. del: Vir vžiga: enakovreden plamenu vžigalice |
| Pisarniško pohištvo |
| EN 527-1 | Pisarniško pohištvo – Delovne mize in pisalne mize – 1. del: Mere |
| EN 527-2 | Pisarniško pohištvo – Delovne mize in pisalne mize – 2. del: Mehanske varnostne zahteve |
| EN 1023-2 | Pisarniško pohištvo – Pregrade – 2. del: Mehanske varnostne zahteve |
| EN 1335-1 | Pisarniško pohištvo – Pisarniški delovni stoli – 1. del: Mere – Ugotavljanje mer |
| EN 1335-2 | Pisarniško pohištvo – Pisarniški delovni stoli – 2. del: Varnostne zahteve |
| EN 14073-2 | Pisarniško pohištvo – Shranjevalno pohištvo – 2. del: Varnostne zahteve |
| EN 14074 | Pisarniško pohištvo – Delovne mize, pisalne mize in shranjevalno pohištvo – Preskusne metode za ugotavljanje trdnosti in trajnosti gibljivih delov (po preskušanju sestavni deli niso poškodovani in še vedno delujejo, kot je bilo predvideno) |
| Zunanje pohištvo |
| EN 581-1 | Zunanje pohištvo – Sedežno pohištvo in mize za domačo in javno uporabo ter taborjenje – 1. del: Splošne varnostne zahteve |
| EN 581-2 | Zunanje pohištvo – Sedežno pohištvo in mize za domačo in javno uporabo ter taborjenje – 2. del: Mehanske varnostne zahteve in preskusne metode za sedežno pohištvo |
| EN 581-3 | Zunanje pohištvo – Sedežno pohištvo in mize za domačo in javno uporabo ter taborjenje – 3. del: Mehanske varnostne zahteve in preskusne metode za mize |
| Sedežno pohištvo |
| EN 1022 | Pohištvo za domačo uporabo – Sedežno pohištvo – Ugotavljanje stabilnosti |
| EN 12520 | Pohištvo – Trdnost, trajnost in varnost – Zahteve za sedežno pohištvo za domačo uporabo |
| EN 12727 | Pohištvo – Vrstni sedeži – Preskusne metode in zahteve za trdnost in trajnost |
| EN 13759 | Pohištvo – Mehanizem za sestavljanje in razstavljanje sedežnega pohištva in zložljivih postelj – Preskusne metode |
| EN 14703 | Pohištvo – Vezni elementi pri stolih, povezanih v vrsto – Trdnostne in varnostne zahteve ter preskusne metode |
| EN 16139 | Pohištvo – Trdnost, trajnost in varnost – Zahteve za sedežno pohištvo za javno uporabo |
| Mize |
| EN 12521 | Pohištvo – Trdnost, trajnost in varnost – Zahteve za mize za domačo uporabo |
| EN 15372 | Pohištvo – Trdnost, trajnost in varnost – Zahteve za mize, ki niso za domačo uporabo |
| Kuhinjsko pohištvo |
| EN 1116 | Kuhinjsko pohištvo – Koordinacijske mere za kuhinjsko pohištvo in kuhinjske aparate |
| EN 14749 | Shranjevalne enote za domačo uporabo in kuhinje ter delovne plošče – Varnostne zahteve in preskusne metode |
| Postelje |
| EN 597-1 | Pohištvo – Ugotavljanje vžigljivosti posteljnih vložkov in oblazinjenih podnožij – 1. del: Vir vžiga: tleča cigareta |
| EN 597-2 | Pohištvo – Ugotavljanje vžigljivosti posteljnih vložkov in oblazinjenih podnožij – 2. del: Vir vžiga: enakovreden plamenu vžigalice |
| EN 716-1 | Pohištvo – Otroške postelje in zložljive posteljice za domačo uporabo – 1. del: Varnostne zahteve |
| EN 747-1 | Pohištvo – Pogradi in visoke postelje – 1. del: Zahteve za varnost, trdnost in trajnost |
| EN 1725 | Pohištvo za domačo uporabo – Postelje in posteljni vložki – Varnostne zahteve in preskusne metode |
| EN 1957 | Pohištvo – Postelje in posteljni vložki – Preskusne metode za ugotavljanje funkcionalnih značilnosti in kriteriji ocenjevanja |
| EN 12227 | Stajice za domačo uporabo – Varnostne zahteve in preskusne metode |
| Shranjevalno pohištvo |
| EN 16121 | Shranjevalno pohištvo za javno uporabo – Zahteve za varnost, trdnost, trajnost in stabilnost |
| Druge vrste pohištva |
| EN 1729-1 | Pohištvo – Stoli in mize za vzgojno-izobraževalne ustanove – 1. del: Funkcionalne mere |
| EN 1729-2 | Pohištvo – Stoli in mize za vzgojno-izobraževalne ustanove – 2. del: Varnostne zahteve in preskusne metode |
| EN 13150 | Delovni pulti za laboratorije – Mere, varnostne zahteve in preskusne metode |
| EN 14434 | Table za pisanje za vzgojno-izobraževalne ustanove – Ergonomske, tehnične in varnostne zahteve ter preskusne metode |

Standard

Naslov

Oblazinjeno pohištvo

EN 1021-1

Pohištvo – Ocenjevanje vžigljivosti oblazinjenega pohištva – 1. del: Vir vžiga: tleča cigareta

EN 1021-2

Pohištvo – Ocenjevanje vžigljivosti oblazinjenega pohištva – 2. del: Vir vžiga: enakovreden plamenu vžigalice

Pisarniško pohištvo

EN 527-1

Pisarniško pohištvo – Delovne mize in pisalne mize – 1. del: Mere

EN 527-2

Pisarniško pohištvo – Delovne mize in pisalne mize – 2. del: Mehanske varnostne zahteve

EN 1023-2

Pisarniško pohištvo – Pregrade – 2. del: Mehanske varnostne zahteve

EN 1335-1

Pisarniško pohištvo – Pisarniški delovni stoli – 1. del: Mere – Ugotavljanje mer

EN 1335-2

Pisarniško pohištvo – Pisarniški delovni stoli – 2. del: Varnostne zahteve

EN 14073-2

Pisarniško pohištvo – Shranjevalno pohištvo – 2. del: Varnostne zahteve

EN 14074

Pisarniško pohištvo – Delovne mize, pisalne mize in shranjevalno pohištvo – Preskusne metode za ugotavljanje trdnosti in trajnosti gibljivih delov (po preskušanju sestavni deli niso poškodovani in še vedno delujejo, kot je bilo predvideno)

Zunanje pohištvo

EN 581-1

Zunanje pohištvo – Sedežno pohištvo in mize za domačo in javno uporabo ter taborjenje – 1. del: Splošne varnostne zahteve

EN 581-2

Zunanje pohištvo – Sedežno pohištvo in mize za domačo in javno uporabo ter taborjenje – 2. del: Mehanske varnostne zahteve in preskusne metode za sedežno pohištvo

EN 581-3

Zunanje pohištvo – Sedežno pohištvo in mize za domačo in javno uporabo ter taborjenje – 3. del: Mehanske varnostne zahteve in preskusne metode za mize

Sedežno pohištvo

EN 1022

Pohištvo za domačo uporabo – Sedežno pohištvo – Ugotavljanje stabilnosti

EN 12520

Pohištvo – Trdnost, trajnost in varnost – Zahteve za sedežno pohištvo za domačo uporabo

EN 12727

Pohištvo – Vrstni sedeži – Preskusne metode in zahteve za trdnost in trajnost

EN 13759

Pohištvo – Mehanizem za sestavljanje in razstavljanje sedežnega pohištva in zložljivih postelj – Preskusne metode

EN 14703

Pohištvo – Vezni elementi pri stolih, povezanih v vrsto – Trdnostne in varnostne zahteve ter preskusne metode

EN 16139

Pohištvo – Trdnost, trajnost in varnost – Zahteve za sedežno pohištvo za javno uporabo

Mize

EN 12521

Pohištvo – Trdnost, trajnost in varnost – Zahteve za mize za domačo uporabo

EN 15372

Pohištvo – Trdnost, trajnost in varnost – Zahteve za mize, ki niso za domačo uporabo

Kuhinjsko pohištvo

EN 1116

Kuhinjsko pohištvo – Koordinacijske mere za kuhinjsko pohištvo in kuhinjske aparate

EN 14749

Shranjevalne enote za domačo uporabo in kuhinje ter delovne plošče – Varnostne zahteve in preskusne metode

Postelje

EN 597-1

Pohištvo – Ugotavljanje vžigljivosti posteljnih vložkov in oblazinjenih podnožij – 1. del: Vir vžiga: tleča cigareta

EN 597-2

Pohištvo – Ugotavljanje vžigljivosti posteljnih vložkov in oblazinjenih podnožij – 2. del: Vir vžiga: enakovreden plamenu vžigalice

EN 716-1

Pohištvo – Otroške postelje in zložljive posteljice za domačo uporabo – 1. del: Varnostne zahteve

EN 747-1

Pohištvo – Pogradi in visoke postelje – 1. del: Zahteve za varnost, trdnost in trajnost

EN 1725

Pohištvo za domačo uporabo – Postelje in posteljni vložki – Varnostne zahteve in preskusne metode

EN 1957

Pohištvo – Postelje in posteljni vložki – Preskusne metode za ugotavljanje funkcionalnih značilnosti in kriteriji ocenjevanja

EN 12227

Stajice za domačo uporabo – Varnostne zahteve in preskusne metode

Shranjevalno pohištvo

EN 16121

Shranjevalno pohištvo za javno uporabo – Zahteve za varnost, trdnost, trajnost in stabilnost

Druge vrste pohištva

EN 1729-1

Pohištvo – Stoli in mize za vzgojno-izobraževalne ustanove – 1. del: Funkcionalne mere

EN 1729-2

Pohištvo – Stoli in mize za vzgojno-izobraževalne ustanove – 2. del: Varnostne zahteve in preskusne metode

EN 13150

Delovni pulti za laboratorije – Mere, varnostne zahteve in preskusne metode

EN 14434

Table za pisanje za vzgojno-izobraževalne ustanove – Ergonomske, tehnične in varnostne zahteve ter preskusne metode

---