# Eiropas Savienības C 111E/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 111E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 6. maijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 111E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 6. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2008/C 111E/01 | 2008. gada 10. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 6/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 111E/02 | 2008. gada 10. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 7/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par pārtikas piedevām (
  1
  ) | 10 |
| 2008/C 111E/03 | 2008. gada 10. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 8/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (
  1
  ) | 32 |
| 2008/C 111E/04 | 2008. gada 10. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 9/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (
  1
  ) | 46 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2008/C 111E/01

2008. gada 10. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 6/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (
  1
  )

1

1

2008/C 111E/02

2008. gada 10. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 7/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par pārtikas piedevām (
  1
  )

1

10

2008/C 111E/03

2008. gada 10. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 8/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (
  1
  )

1

32

2008/C 111E/04

2008. gada 10. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 9/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (
  1
  )

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 111/1

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 6/2008,

ko Padome pieņēmusi 2008. gada 10. martā

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 (... gada ...), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 111 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, kas ievērojami uzlabo iedzīvotāju veselību un labklājību, kā arī kalpo viņu sociālajām un ekonomiskajām interesēm. |
| --- | --- |

(1)

Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, kas ievērojami uzlabo iedzīvotāju veselību un labklājību, kā arī kalpo viņu sociālajām un ekonomiskajām interesēm.

| (2) | Īstenojot Kopienas politiku, būtu jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot Kopienas politiku, būtu jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis.

| (3) | Lai aizsargātu cilvēku veselību, lietojot pārtikā piedevas, fermentus un aromatizētājus, pirms to laišanas Kopienas tirgū jānovērtē to nekaitīgums. |
| --- | --- |

(3)

Lai aizsargātu cilvēku veselību, lietojot pārtikā piedevas, fermentus un aromatizētājus, pirms to laišanas Kopienas tirgū jānovērtē to nekaitīgums.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas piedevām (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas uz tās un par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (5) ir noteikti saskaņoti kritēriji un prasības attiecībā uz minēto vielu novērtēšanu un atļauju piešķiršanu to lietošanai. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas piedevām (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas uz tās un par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (5) ir noteikti saskaņoti kritēriji un prasības attiecībā uz minēto vielu novērtēšanu un atļauju piešķiršanu to lietošanai.

| (5) | Īpaši ir paredzēts, ka pārtikas piedevas, pārtikas fermentus un pārtikas aromatizētājus, ja pārtikas aromatizētāju nekaitīgums jānovērtē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../2008 (6), var laist tirgū un lietot cilvēku pārtikā atbilstīgi katras pārtikas nozares tiesību aktos noteiktajiem nosacījumiem vienīgi tad, ja tie ir iekļauti Kopienas atļauto vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(5)

Īpaši ir paredzēts, ka pārtikas piedevas, pārtikas fermentus un pārtikas aromatizētājus, ja pārtikas aromatizētāju nekaitīgums jānovērtē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../2008 (6), var laist tirgū un lietot cilvēku pārtikā atbilstīgi katras pārtikas nozares tiesību aktos noteiktajiem nosacījumiem vienīgi tad, ja tie ir iekļauti Kopienas atļauto vielu sarakstā.

| (6) | Tādēļ šīm trīs vielu kategorijām ir lietderīgi noteikt vienotu Kopienas novērtēšanas un atļauju piešķiršanas procedūru, kas būtu efektīva, laika ziņā ierobežota un pārredzama, lai tādējādi atvieglinātu šo vielu brīvu apriti Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ šīm trīs vielu kategorijām ir lietderīgi noteikt vienotu Kopienas novērtēšanas un atļauju piešķiršanas procedūru, kas būtu efektīva, laika ziņā ierobežota un pārredzama, lai tādējādi atvieglinātu šo vielu brīvu apriti Kopienas tirgū.

| (7) | Šīs vienotās procedūras pamatā jābūt labas pārvaldības un juridiskas noteiktības principiem, un tā jāīsteno, ievērojot minētos principus. |
| --- | --- |

(7)

Šīs vienotās procedūras pamatā jābūt labas pārvaldības un juridiskas noteiktības principiem, un tā jāīsteno, ievērojot minētos principus.

| (8) | Tādējādi šī regula papildinās pārtikas vielu atļauju reglamentējošos noteikumus, nosakot dažādus procedūras posmus, minētajiem posmiem atbilstīgos termiņus, iesaistīto personu pienākumus un piemērojamos principus. Tomēr attiecībā uz atsevišķiem procedūras aspektiem jāņem vērā katras pārtikas nozares tiesību aktu īpatnības. |
| --- | --- |

(8)

Tādējādi šī regula papildinās pārtikas vielu atļauju reglamentējošos noteikumus, nosakot dažādus procedūras posmus, minētajiem posmiem atbilstīgos termiņus, iesaistīto personu pienākumus un piemērojamos principus. Tomēr attiecībā uz atsevišķiem procedūras aspektiem jāņem vērā katras pārtikas nozares tiesību aktu īpatnības.

| (9) | Procedūrā paredzētie termiņi ir noteikti, ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs, lai apsvērtu katras nozares tiesību aktos noteiktos dažādos kritērijus, kā arī atvēlot pietiekami daudz laika konsultācijām, gatavojot pasākumu projektus. Jo īpaši Komisijai noteiktais deviņu mēnešu termiņš, lai iesniegtu priekšlikumu regulai, ar ko atjaunina Kopienas sarakstu, neizslēdz iespēju to darīt agrāk. |
| --- | --- |

(9)

Procedūrā paredzētie termiņi ir noteikti, ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs, lai apsvērtu katras nozares tiesību aktos noteiktos dažādos kritērijus, kā arī atvēlot pietiekami daudz laika konsultācijām, gatavojot pasākumu projektus. Jo īpaši Komisijai noteiktais deviņu mēnešu termiņš, lai iesniegtu priekšlikumu regulai, ar ko atjaunina Kopienas sarakstu, neizslēdz iespēju to darīt agrāk.

| (10) | Saņemot pieteikumu, Komisijai būtu jāsāk procedūra un, kad izvērtēts pieteikuma derīgums un piemērojamība, iespējami ātri vajadzības gadījumā jālūdz atzinums no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (7) (turpmāk “Iestāde”). |
| --- | --- |

(10)

Saņemot pieteikumu, Komisijai būtu jāsāk procedūra un, kad izvērtēts pieteikuma derīgums un piemērojamība, iespējami ātri vajadzības gadījumā jālūdz atzinums no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (7) (turpmāk “Iestāde”).

| (11) | Saskaņā ar riska novērtēšanas sistēmu pārtikas nekaitīguma jomā, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 178/2002, vielu laišanu tirgū var atļaut vienīgi pēc to risku zinātniskas novērtēšanas iespējami augstākā līmenī, ar ko tās apdraud cilvēka veselību. Pēc novērtēšanas, kas jāveic Iestādes atbildībā, Komisija saskaņā ar regulatīvo procedūru, ar kuru nodrošina ciešu sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm, pieņem lēmumu par risku pārvaldību. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar riska novērtēšanas sistēmu pārtikas nekaitīguma jomā, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 178/2002, vielu laišanu tirgū var atļaut vienīgi pēc to risku zinātniskas novērtēšanas iespējami augstākā līmenī, ar ko tās apdraud cilvēka veselību. Pēc novērtēšanas, kas jāveic Iestādes atbildībā, Komisija saskaņā ar regulatīvo procedūru, ar kuru nodrošina ciešu sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm, pieņem lēmumu par risku pārvaldību.

| (12) | Ir atzīts, ka dažos gadījumos zinātnisks riska novērtējums vien nevar sniegt visu informāciju, uz kuru pamatojoties būtu jāpieņem lēmums par riska pārvaldību, un ka tiesību aktos noteiktajā kārtībā var ņemt vērā citus ar konkrēto jautājumu saistītus faktoros, tostarp sociālus, ekonomiskus, ar tradīcijām saistītus, kā arī ētikas un vides faktorus un iespējamo kontroli. |
| --- | --- |

(12)

Ir atzīts, ka dažos gadījumos zinātnisks riska novērtējums vien nevar sniegt visu informāciju, uz kuru pamatojoties būtu jāpieņem lēmums par riska pārvaldību, un ka tiesību aktos noteiktajā kārtībā var ņemt vērā citus ar konkrēto jautājumu saistītus faktoros, tostarp sociālus, ekonomiskus, ar tradīcijām saistītus, kā arī ētikas un vides faktorus un iespējamo kontroli.

| (13) | Lai nodrošinātu, ka gan attiecīgo nozaru uzņēmēji, gan sabiedrība ir informēta par spēkā esošajām atļaujām, atļautās vielas būtu jāiekļauj Kopienas sarakstā, ko nosaka, uztur un publicē Komisija. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu, ka gan attiecīgo nozaru uzņēmēji, gan sabiedrība ir informēta par spēkā esošajām atļaujām, atļautās vielas būtu jāiekļauj Kopienas sarakstā, ko nosaka, uztur un publicē Komisija.

| (14) | Vienota tīkla izveide starp Iestādi un dalībvalstu organizācijām, kas darbojas Iestādes kompetencē esošajās jomās, ir viens no tās darbības pamatprincipiem. Tādējādi, lai Iestāde sagatavotu atzinumu, tā var izmantot tīklu, kas ir tās rīcībā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 36. pantu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 2230/2004 (8). |
| --- | --- |

(14)

Vienota tīkla izveide starp Iestādi un dalībvalstu organizācijām, kas darbojas Iestādes kompetencē esošajās jomās, ir viens no tās darbības pamatprincipiem. Tādējādi, lai Iestāde sagatavotu atzinumu, tā var izmantot tīklu, kas ir tās rīcībā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 36. pantu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 2230/2004 (8).

| (15) | Vienotai pārtikas vielu lietošanas atļauju piešķiršanas procedūrai jāatbilst pārskatāmības un sabiedrības informēšanas prasībām, vienlaikus garantējot pieteikuma iesniedzēju tiesības ievērot noteiktas informācijas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(15)

Vienotai pārtikas vielu lietošanas atļauju piešķiršanas procedūrai jāatbilst pārskatāmības un sabiedrības informēšanas prasībām, vienlaikus garantējot pieteikuma iesniedzēju tiesības ievērot noteiktas informācijas konfidencialitāti.

| (16) | Lai aizsargātu pieteikuma iesniedzēja konkurētspēju, būtu jāturpina ņemt vērā atsevišķu pieteikuma aspektu konfidencialitātes aizsardzība. Tomēr konfidenciālai nekādos apstākļos nevajadzētu būt informācijai par vielas nekaitīgumu, tostarp — bet ne tikai — toksikoloģiskiem pētījumiem, citiem ar nekaitīgumu saistītiem pētījumiem un pamatdatiem kā tādiem. |
| --- | --- |

(16)

Lai aizsargātu pieteikuma iesniedzēja konkurētspēju, būtu jāturpina ņemt vērā atsevišķu pieteikuma aspektu konfidencialitātes aizsardzība. Tomēr konfidenciālai nekādos apstākļos nevajadzētu būt informācijai par vielas nekaitīgumu, tostarp — bet ne tikai — toksikoloģiskiem pētījumiem, citiem ar nekaitīgumu saistītiem pētījumiem un pamatdatiem kā tādiem.

| (17) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 Iestādes rīcībā esošajiem dokumentiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (9). |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 Iestādes rīcībā esošajiem dokumentiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (9).

| (18) | Regulā (EK) Nr. 178/2002 noteiktas ārkārtas pasākumu veikšanas procedūras attiecībā uz pārtiku, kas ražota Kopienā vai importēta no trešām valstīm. Saskaņā ar minēto regulu Komisija var pieņemt šādus pasākumus situācijās, kad pārtika varētu nopietni apdraudēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un kad šo apdraudējumu nevar pienācīgi novērst ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu veiktiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(18)

Regulā (EK) Nr. 178/2002 noteiktas ārkārtas pasākumu veikšanas procedūras attiecībā uz pārtiku, kas ražota Kopienā vai importēta no trešām valstīm. Saskaņā ar minēto regulu Komisija var pieņemt šādus pasākumus situācijās, kad pārtika varētu nopietni apdraudēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un kad šo apdraudējumu nevar pienācīgi novērst ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu veiktiem pasākumiem.

| (19) | Tiesību aktu efektivitātes un vienkāršošanas labad vidēji īsā laikposmā būtu jāizskata jautājums par to, vai vienotās procedūras piemērošanas joma jāattiecina uz citiem pārtikas nozarē pastāvošajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(19)

Tiesību aktu efektivitātes un vienkāršošanas labad vidēji īsā laikposmā būtu jāizskata jautājums par to, vai vienotās procedūras piemērošanas joma jāattiecina uz citiem pārtikas nozarē pastāvošajiem noteikumiem.

| (20) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (21) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). |
| --- | --- |

(21)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10).

| (22) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro atjaunināt Kopienas sarakstus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt katras pārtikas nozares tiesību aktu nebūtiskus elementus, inter alia, tos papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(22)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro atjaunināt Kopienas sarakstus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt katras pārtikas nozares tiesību aktu nebūtiskus elementus, inter alia, tos papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (23) | Efektivitātes nolūkā regulatīvas kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina attiecībā uz vielu iekļaušanu Kopienas sarakstos un attiecībā uz to noteikumu, specifikāciju vai ierobežojumu pievienošanu, svītrošanu vai mainīšanu, kas saistīti ar vielu esamību Kopienas sarakstos. |
| --- | --- |

(23)

Efektivitātes nolūkā regulatīvas kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina attiecībā uz vielu iekļaušanu Kopienas sarakstos un attiecībā uz to noteikumu, specifikāciju vai ierobežojumu pievienošanu, svītrošanu vai mainīšanu, kas saistīti ar vielu esamību Kopienas sarakstos.

| (24) | Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ regulatīvas kontroles procedūras parastos termiņus nav iespējams ievērot, Komisijai būtu jāvar piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru vielas svītrošanai no Kopienas sarakstiem un to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšanai, svītrošanai vai grozīšanai, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā, |
| --- | --- |

(24)

Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ regulatīvas kontroles procedūras parastos termiņus nav iespējams ievērot, Komisijai būtu jāvar piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru vielas svītrošanai no Kopienas sarakstiem un to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšanai, svītrošanai vai grozīšanai, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI PRINCIPI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā attiecībā uz pārtikas piedevām, pārtikas fermentiem, pārtikas aromatizētājiem un pārtikas aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu izejvielām, kam piemīt aromatizētāja īpašības, ko lieto vai kas paredzēti lietošanai pārtikas sastāvā vai uz tās (turpmāk “vielas”), ir noteikta vienota novērtēšanas un atļauju piešķiršanas procedūra (turpmāk “vienotā procedūra”), kas atvieglina šo vielu brīvu apriti Kopienā. Šo regulu nepiemēro kūpināšanas aromatizētājiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2065/2003 (2003. gada 10. novembris) par kūpināšanas aromatizētājiem, ko izmanto vai kas ir paredzēti izmantošanai pārtikas produktos vai uz tiem (11).

2.   Vienotā procedūra nosaka reglamentētu kārtību, kādā atjaunina to vielu sarakstu, kuru laišana tirgū Kopienā ir atļauta saskaņā ar Regulām (EK) Nr. .../2008 (12), (EK) Nr. .../2008 (13) un (EK) Nr .../2008 (14) (turpmāk “pārtikas nozares tiesību akti”).

3.   Kritēriji, saskaņā ar kuriem vielas var iekļaut 2. pantā paredzētajā Kopienas sarakstā, 7. pantā minētās regulas saturs un, attiecīgā gadījumā, pagaidu noteikumi attiecībā uz iesāktajām procedūrām noteikti katras attiecīgās pārtikas nozares tiesību aktos.

2. pants

Kopienas pārtikas vielu saraksts

1.   Vielas, kuru laišana Kopienas tirgū ir atļauta atbilstīgi katras pārtikas nozares tiesību aktiem, iekļauj sarakstā, kura saturu nosaka minētajos tiesību aktos (turpmāk “Kopienas saraksts”). Kopienas sarakstu atjaunina Komisija. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Kopienas saraksta atjaunināšana ir:

| a) | vielas iekļaušana Kopienas sarakstā; |
| --- | --- |

a)

vielas iekļaušana Kopienas sarakstā;

| b) | vielas svītrošana no Kopienas saraksta; |
| --- | --- |

b)

vielas svītrošana no Kopienas saraksta;

| c) | to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšana, svītrošana vai grozīšana, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā. |
| --- | --- |

c)

to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšana, svītrošana vai grozīšana, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā.

II NODAĻA

VIENOTĀ PROCEDŪRA

3. pants

Vienotās procedūras galvenie posmi

1.   Vienoto procedūru Kopienas saraksta atjaunināšanai var sākt pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas. Pieteikumus var iesniegt dalībvalsts vai ieinteresētā persona, kas var pārstāvēt vairākas ieinteresētās personas, saskaņā ar 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajos īstenošanas pasākumos paredzētajiem nosacījumiem (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”). Pieteikumus nosūta Komisijai.

2.   Komisija lūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) atzinumu, ko sniedz saskaņā ar 5. pantu.

Tomēr atjauninot sarakstu tā, kā minēts 2. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā, Komisijai nav jālūdz Iestādes atzinums, ja attiecīgie atjauninājumi nevar nelabvēlīgi ietekmēt sabiedrības veselību.

3.   Vienotā procedūra beidzas, kad Komisija saskaņā ar 7. pantu pieņem regulu, ar kuru īsteno atjauninājumu.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta, Komisija jebkurā procedūras posmā var izbeigt vienoto procedūru un atteikties uzsākt plānoto atjaunināšanu, ja tā uzskata, ka šāda atjaunināšana nav pamatota. Vajadzības gadījumā Komisija ņem vērā Iestādes atzinumu, dalībvalstu apsvērumus, visus attiecīgos Kopienas tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus izskatāmā jautājuma risināšanai.

Šādā gadījumā Komisija, ja vajadzīgs, tieši informē pieteikuma iesniedzēju un dalībvalstis, savā vēstulē norādot iemeslus, kuru dēļ tā atjaunināšanu neuzskata par pamatotu.

4. pants

Procedūras uzsākšana

1.   Kad Komisija saņem pieteikumu ar lūgumu atjaunināt Kopienas sarakstu, tā:

| a) | četrpadsmit darbadienās pēc pieteikuma saņemšanas rakstiski apliecina pieteikuma iesniedzējam, ka ir saņēmusi pieteikumu; |
| --- | --- |

a)

četrpadsmit darbadienās pēc pieteikuma saņemšanas rakstiski apliecina pieteikuma iesniedzējam, ka ir saņēmusi pieteikumu;

| b) | attiecīgā gadījumā un pēc iespējas ātrāk paziņo par pieteikumu Iestādei un lūdz tās atzinumu saskaņā ar 3. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā un pēc iespējas ātrāk paziņo par pieteikumu Iestādei un lūdz tās atzinumu saskaņā ar 3. panta 2. punktu.

Komisija pieteikumu dara pieejamu dalībvalstīm.

2.   Ja Komisija sāk procedūru pēc savas iniciatīvas, tā informē par to dalībvalstis un vajadzības gadījumā lūdz Iestādes atzinumu.

5. pants

Iestādes atzinums

1.   Iestāde sniedz savu atzinumu sešos mēnešos pēc derīga pieteikuma saņemšanas.

2.   Iestāde nodod savu atzinumu Komisijai, dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, pieteikuma iesniedzējam.

6. pants

Papildu informācija par risku novērtēšanu

1.   Pietiekami pamatotos gadījumos, kad Iestāde prasa no pieteikuma iesniedzēja papildu informāciju, 5. panta 1. punktā minēto termiņu var pagarināt. Pēc apspriešanās ar pieteikuma iesniedzēju Iestāde nosaka termiņu, kurā šo informāciju var iesniegt, un informē Komisiju par vajadzīgo papildu termiņu. Ja astoņās darba dienās pēc informācijas saņemšanas no Iestādes Komisija pret to neiebilst, 5. panta 1. punktā minēto termiņu automātiski pagarina par minēto papildu termiņu. Komisija informē dalībvalstis par termiņa pagarināšanu.

2.   Ja papildu informāciju neiesniedz 1. punktā minētajā papildu termiņā, Iestāde sagatavo savu atzinumu, pamatojoties uz jau saņemto informāciju.

3.   Ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz papildu informāciju pēc savas iniciatīvas, tās nosūta gan Iestādei, gan Komisijai. Šādā gadījumā Iestāde sniedz savu atzinumu sākotnējā termiņā, neskarot 10. pantu.

4.   Iestāde papildu informāciju dara pieejamu dalībvalstīm un Komisijai.

7. pants

Kopienas saraksta atjaunināšana

1.   Deviņos mēnešos pēc Iestādes atzinuma saņemšanas Komisija, ņemot vērā Iestādes atzinumu, visus attiecīgos Kopienas tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus izskatāmā jautājuma risināšanai, iesniedz 14. panta 1. punktā minētajai komitejai regulas projektu, ar kuru atjaunina Kopienas sarakstu.

Gadījumos, kad Iestādes atzinums nav prasīts, deviņu mēnešu termiņu skaita no dienas, kad Komisija ir saņēmusi derīgu pieteikumu.

2.   Ja regulas projekts nav saskaņā ar Iestādes atzinumu, Komisija sniedz viedokļu atšķirību pamatojumu.

3.   Pasākumus, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus katras pārtikas nozares tiesību aktu elementus, un kuri saistīti ar vielu svītrošanu no Kopienas saraksta, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4.   Efektivitātes dēļ pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu katras pārtikas nozares tiesību aktu nebūtiskus elementus, inter alia, papildinot tos, saistībā ar vielas iekļaušanu Kopienas sarakstā un to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšanu, svītrošanu vai grozīšanu, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā, pieņem saskaņā ar 14. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

5.   Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 14. panta 5. punktā minēto steidzamības procedūru vielas svītrošanai no Kopienas saraksta vai to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšanai, svītrošanai vai grozīšanai, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā.

8. pants

Papildu informācija par risku pārvaldību

1.   Ja Komisija prasa no pieteikuma iesniedzēja papildu informāciju par jautājumiem attiecībā uz risku pārvaldību, tā kopīgi ar pieteikuma iesniedzēju nosaka termiņu, kurā minētā informācija jāiesniedz. Šādā gadījumā 7. pantā minēto termiņu var attiecīgi pagarināt. Komisija informē dalībvalstis par termiņa pagarināšanu un papildu informāciju, kad tā ir sniegta, dara pieejamu dalībvalstīm.

2.   Ja papildu informāciju neiesniedz 1. punktā minētā termiņa pagarinājuma laikā, Komisija pieņem lēmumu, pamatojoties uz jau saņemto informāciju.

III NODAĻA

DAŽĀDI NOTEIKUMI

9. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru, vēlākais, divdesmit četros mēnešos pēc katras pārtikas nozares tiesību aktu pieņemšanas Komisija pieņem šīs regulas īstenošanas noteikumus, jo īpaši attiecībā uz:

| a) | 4. panta 1. punktā minētā pieteikuma saturu, sagatavošanu un iesniegšanu; |
| --- | --- |

a)

4. panta 1. punktā minētā pieteikuma saturu, sagatavošanu un iesniegšanu;

| b) | pieteikuma derīguma pārbaudes kārtību; |
| --- | --- |

b)

pieteikuma derīguma pārbaudes kārtību;

| c) | 5. pantā minētajā Iestādes atzinumā iekļaujamās informācijas veidu. |
| --- | --- |

c)

5. pantā minētajā Iestādes atzinumā iekļaujamās informācijas veidu.

2.   Lai pieņemtu 1. punkta a) apakšpunktā minētos īstenošanas noteikumus, Komisija apspriežas ar Iestādi, kura sešos mēnešos pēc katra pārtikas nozares tiesību akta stāšanās spēkā iesniedz tai priekšlikumu attiecībā uz datiem, kas vajadzīgi attiecīgo vielu riska novērtēšanai.

10. pants

Termiņu pagarināšana

Izņēmuma gadījumos termiņus, kas minēti 5. panta 1. punktā un 7. pantā, Komisija var pagarināt pēc pašas iniciatīvas vai, attiecīgā gadījumā, pēc Iestādes lūguma, ja vien to pietiekami pamato lietas būtība, neskarot 6. panta 1. punktu un 8. panta 1. punktu. Šādos gadījumos Komisija, ja vajadzīgs, informē pieteikuma iesniedzēju un dalībvalstis par šo pagarinājumu, kā arī par iemesliem, kuri to pamato.

11. pants

Pārskatāmība

Iestāde nodrošina savas darbības pārskatāmību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. pantu. Jo īpaši tā nekavējoties publisko savus atzinumus. Tā publisko arī visus lūgumus sniegt atzinumu, kā arī termiņu pagarinājumus saskaņā ar 6. panta 1. punktu.

12. pants

Konfidencialitāte

1.   No pieteikuma iesniedzēja iesniegtās informācijas konfidenciāli var izskatīt to informāciju, kuras publicēšana var būtiski kaitēt iesniedzēja konkurētspējai.

Nekādos apstākļos par konfidenciālu neuzskata informāciju, kas attiecas uz:

| a) | pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi;

| b) | vielas nosaukumu un skaidru aprakstu; |
| --- | --- |

b)

vielas nosaukumu un skaidru aprakstu;

| c) | pamatojumu vielas lietošanai īpašā pārtikā vai pārtikas kategorijās vai uz tās; |
| --- | --- |

c)

pamatojumu vielas lietošanai īpašā pārtikā vai pārtikas kategorijās vai uz tās;

| d) | informāciju, kas tieši saistīta ar vielas drošības novērtējumu; |
| --- | --- |

d)

informāciju, kas tieši saistīta ar vielas drošības novērtējumu;

| e) | attiecīgā gadījumā — analīzes metodi vai metodes. |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā — analīzes metodi vai metodes.

2.   Šā panta 1. punkta īstenošanas nolūkā pieteikuma iesniedzējs norāda to, kuru no paziņotās informācijas viņš vēlas, lai to uzskatītu par konfidenciālu. Šādos gadījumos jāsniedz pārbaudāms pamatojums.

3.   Pēc apspriešanās ar pieteikumu iesniedzējiem Komisija nosaka to, kura informācija var palikt konfidenciāla, un attiecīgi informē pieteikuma iesniedzējus un dalībvalstis.

4.   Pēc iepazīšanās ar Komisijas nostāju pieteikuma iesniedzējam ir trīs nedēļas, lai — nolūkā saglabāt sniegtās informācijas konfidencialitāti — atsauktu savu pieteikumu. Konfidencialitāti saglabā līdz šā termiņa beigām.

5.   Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 Komisija, Iestāde un dalībvalstis attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu saskaņā ar šo regulu saņemtās informācijas atbilstīgu konfidencialitāti, izņemot informāciju, kas noteiktos apstākļos jāpublisko, lai aizsargātu cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi.

6.   Ja pieteikuma iesniedzējs atsauc vai ir atsaucis pieteikumu, Komisija, Iestāde un dalībvalstis neizpauž konfidenciālu informāciju, tostarp tādu informāciju, par kuras konfidencialitāti Komisijai un pieteikuma iesniedzēja domas atšķiras.

7.   Šā panta 1. līdz 6. punkta piemērošana neskar informācijas apriti starp Komisiju, Iestādi un dalībvalstīm.

13. pants

Ārkārtas situācijas

Ja saistībā ar vielu, kas ir Kopienas sarakstā, rodas ārkārtas situācija, it īpaši ņemot vērā Iestādes atzinumu, veic pasākumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. un 54. pantu.

14. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ievērojot tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 5. punkta b) apakšpunktu, un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un 4. punkta b) un e) apakšpunktā paredzētie termiņi ir, attiecīgi, 2 mēneši, 2 mēneši un 4 mēneši.

5.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

15. pants

Dalībvalstu kompetentās iestādes

Vēlākais, sešos mēnešos pēc katra pārtikas nozares tiesību akta stāšanās spēkā dalībvalstis saskaņā ar katras pārtikas nozares tiesību aktiem nosūta Komisijai un Iestādei tās valsts iestādes nosaukumu, adresi un kontaktpersonas datus, kura ir atbildīga par vienoto procedūru.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Katras pārtikas nozares tiesību aktiem to piemēro no dienas, kad piemēro 9. panta 1. punktā minētos pasākumus.

Šīs regulas 9. pantu piemēro no ... (15).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 168, 20.7.2007., 34. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2008. gada 10. marta Kopējā nostāja, Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes ... Lēmums.

2

(3)  Skatīt ša Oficiālā Vēstneša 10. lpp.

3

(4)  Skatīt ša Oficiālā Vēstneša 32. lpp.

4

(5)  Skatīt ša Oficiālā Vēstneša 46. lpp.

5

(6)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).

7

(8)  Regula (EK) Nr. 2230/2004 (2004. gada 23. decembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 izpildes kārtību attiecībā uz organizāciju tīklu, kas darbojas jomās, kuras ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes kompetencē (OV L 379, 24.12.2004., 64. lpp.).

8

(9)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

10

(11)  OV L 309, 26.11.2003., 1. lpp.

11

(12)  Skatīt ša Oficiālā Vēstneša 10. lpp.

12

(13)  Skatīt ša Oficiālā Vēstneša 32. lpp.

13

(14)  Skatīt ša Oficiālā Vēstneša 46. lpp.

14

(15)  Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

15

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2006. gada 28. jūlijā pieņēma priekšlikumu Regulai, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (1). Priekšlikums pamatā ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pants.

Eiropas Parlaments 2007. gada 10. jūlijā nāca klajā ar atzinumu pirmajā lasījumā (2).

Pēc Eiropas Parlamenta atzinuma pirmajā lasījumā, Komisija 2007. gada 24. oktobrī iesniedza grozītu priekšlikumu (3).

Padome 2008. gada 10. martā pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. panta 2. punktu.

Padome, pildot pienākumus, ņēma vērā arī Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2007. gada 25. aprīlī pieņemto atzinumu (4).

II.   MĒRĶIS

Ar ierosināto regulu, kas pieder pie četriem priekšlikumiem, kuri ir paredzēti, lai pārstrādātu Kopienas noteikumus par pārtikas uzlabotājām vielām, ir nodrošināt pareizu iekšējā tirgus darbību, tostarp godīgu pārtikas tirdzniecības praksi, reizē garantējot arī augstu līmeni cilvēku veselības, patērētāju interešu un vides aizsardzībai, Kopienā ieviešot saskaņotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā piedevām, fermentiem un aromatizētājiem.

Vienotajai atļauju piešķiršanas procedūrai vajadzētu būt centralizētai, efektīvai, lietderīgai un pārskatāmai, un tā jābalsta uz apdraudējumu izvērtēšanu, ko veic Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI), un apdraudējumu regulācijas sistēmu, kurā Komisija ir iesaistījusies saskaņā ar regulatīvo komitejas procedūru (komitoloģiju).

Priekšlikums uzliek Komisijai pienākumu izveidot, uzturēt un atjaunināt vispārēju atļauto vielu sarakstu par katru attiecīgo vielu kategoriju. Vielas iekļaušana kādā no šiem sarakstiem nozīmē, ka tās lietojums ir kopumā atļauts visiem Kopienas uzņēmējiem.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Ievadvārdi

Kopējā nostāja atspoguļo Padomē izskatītā Komisijas priekšlikuma rezultātus. Padomē tekstā izdarīja vairākus grozījumus, daži no tiem ir saistīti ar Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem.

Komisija ir pieņēmusi Padomes apstiprināto kopējo nostāju.

2.   Eiropas Parlamenta veiktie grozījumi

Eiropas Parlaments 2007. gada 10. jūlija plenārsēdes balsojumā pieņēma 31 priekšlikuma grozījumus.

Kopējā nostājā Padome ir pilnībā vai būtībā iekļāvusi 11 grozījumus.

Kopējā nostājā pieņemtie grozījumi

—   Regulatīvās komitoloģijas kontroles procedūras ieviešana (saskaņā ar 34., 35., 36., 37. grozījumu)

Padome ieviesa regulatīvo kontroles procedūru. Padome ieviesa arī steidzamības procedūru (14. panta 5. punkts), lai vielas svītrotu no atļauto vielu saraksta, un papildinātu, grozītu vai atceltu to lietošanas nosacījumus cilvēku veselības aizsardzības nolūkos. Ieviesta arī efektivitātes procedūra (14. panta 4. punkts), lai kādu vielu iekļautu Kopienas sarakstā un papildinātu, svītrotu vai grozītu nosacījumus, parametrus vai ierobežojumus, kas saistīti ar to, ka viela ir iekļauta Kopienas sarakstā.

—   Kūpināšanā izmantojami aromatizētāji

Padome precizēja, ka atļauja kūpināšanas aromatizētājiem nav iekļauta priekšlikuma darbības jomā (saskaņā ar 12. grozījumu).

—   Apkārtējās vides aizsardzība

Padome atsaucās uz to, ka attiecībā uz apdraudējumu regulāciju būtu jāņem vērā arī citi likumīgi faktori, piemēram, apkārtējā vide, ko ievieš ar 12. apsvērumu (saskaņā ar 6. grozījumu).

—   Konfidencialitāte

Padome precizēja tos piemērošanas aspektus, kas konkurētspējas aizsardzības nolūkos var būt konfidenciāli (saskaņā ar 8. grozījumu).

—   Informācija dalībvalstīm

Padome bija vienisprātis, ka dalībvalstīm arī būtu jādara zināma informācija par procedūras stadijām. (Saskaņā ar 27., 28., 32. grozījumu).

Turklāt, 25. grozījuma būtība ir atspoguļota 6. panta 3. punktā, kurā minēts princips, kas paredz izņēmuma kārtā pagarināt termiņus saskaņā ar 10. pantu.

Tekstā neiekļautie grozījumi

Padome nevarēja iekļaut visus grozījumus, vai nu saistībā ar juridiskās redakcijas noteikumiem (31. grozījums) vai citu īpašu še turpmāk izklāstītu iemeslu dēļ:

—   Jautājumi, kas jau ir reglamentēti Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārējus principus un prasības
   (5), nav jārisina šajā Regulā (3., 5., 9., 10., 23. grozījums)

Prasība pēc neatkarīga apdraudējumu izvērtējuma (5. grozījums — 10. apsvērums) jau ir paredzēta Regulas (EK) Nr. 178/2002 22. panta 2. punktā.

Nebija pieņemams 3. grozījums (jauns apsvērums), jo pārtikas ražošanas un ar to saistītu manipulāciju pārskatāmība ir vispārējs pasākums. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002, galvenie atbildīgie par pārtikas nekaitīgumu ir pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji. Pārtikas apritē iesaistīto uzņēmēju atbildība ir nostiprināta tiesību aktos, kas nosaka apdraudējumu analīzes un kritisko punktu noteikšanas (Hazard Analysis Critical Control Point System — HACCP) sistēmas principu un labas higiēnas praksi, kas paredzēta citos Kopienas tiesību aktos.

—   Komisijas konsultācijas ar iesaistītajām pusēm (9., 10. grozījums — 19. un 21. apsvērums) ir paredzētas Regulas (EK) Nr. 178/2002 9. pantā, kā arī citos vispārējos dokumentos, piemēram, Komisijas Baltajā grāmatā par Eiropas regulāciju un Komisijas paziņojumā par vispārējiem principiem un obligātiem standartiem konsultācijās ar ieinteresētām pusēm. Tāpat arī Regulas 38. pantā ir paredzēts noteikums, ka EPNI būtu uzreiz jāpublicē atzinumi, tādēļ 23. grozījums (5. panta 2. punkts) nav vajadzīgs.

—   Atļaujas saņemšanas kritēriji (4. grozījums — jauns apsvērums)

Vispārēji vielu atļauju saņemšanas kritēriji ir noteikti katras nozares tiesību aktos, un tie ir jāievēro. Tādēļ Padome neuzskatīja, ka to vajadzētu atkārtot.

—   Atsauce uz patērētāju tiesību aizsardzību un sabiedrības veselības aizsardzību (11. grozījums — 1. pants)

Šis priekšlikums saistīts ar procesuāliem pasākumiem atļauto vielu saraksta atjaunināšanai. Norāde, ka Regulu mērķis saistīts ar cilvēku veselības un patērētāju interešu aizsardzību, tostarp godīgu pārtikas tirdzniecības praksi, attiecīgos gadījumos ņemot vērā apkārtējās vides aizsardzību, ir izklāstīta katrai nozarei ierosinātajā Regulā.

—   Datu aizsardzība (14., 33. grozījums — 2. panta 1.a punkts, 12. panta 6.a punkts)

Piecu gadu datu aizsardzības laiks un ar to saistītā atļauju piešķiršana vielas lietot pirmkārt tiem uzņēmumiem, kas iesnieguši datus, mainītu pašreizējo starptautiski piemēroto sistēmu pārtikas aprites tiesību aktu jomā, galvenokārt pārtikas piedevām. Noteikums par datu aizsardzību šajā tiesību aktā sarežģītu administratīvās procedūras un tādējādi tas neatbilst normatīvās sistēmas vienkāršošanas mērķim. Tādēļ Padome uzskata, ka šie grozījumi nav pieņemami.

—   EPNI atzinuma termiņš (22. grozījums — 5. panta 1. punkts)

Padome nepiekrita 22. grozījumā ierosinātajam EPNI atzinuma termiņa pagarinājumam no 6 uz 9 mēnešiem. Noteiktie termiņi sīkāk precizēti kopējās nostājas 8a. apsvērumā (jauns). Būtu jāņem vērā, ka termiņi ir būtiski arī no ražošanas viedokļa.

—   Sešu mēnešu termiņa pagarinājums, ja ir vajadzīga papildu informācija (24. grozījums — 6. panta 1. pants)

Padome uzskata, ka šis termiņš būtu jāpagarina tikai pamatotos gadījumos.

Tekstā neiekļauto grozījumu skaitā ir 1., 2., 19., 21. un 30. grozījums.

IV.   SECINĀJUMI

Padome uzskata, ka kopējā nostāja atspoguļo viedokļu un interešu līdzsvaru, kas atbildīs regulas mērķiem. Tā gaida konstruktīvas pārrunas ar Eiropas Parlamentu, lai drīz pieņemtu šo regulu, nodrošinot augsta līmeņa cilvēku veselības un patērētāju tiesību aizsardzību.

---

(1)  COM(2006) 425 galīgā redakcija.

(2)  Dok. 11639/07 CODEC 775.

(3)  COM(2007) 672 galīgā redakcija.

(4)  OV C 168, 20.7.2007, 34. lpp.

(5)  OV L 31, 1.2.2002. 1. lpp.

---

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 111/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 111/10

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 7/2008,

ko Padome pieņēmusi 2008. gada 10. martā

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas piedevām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 111 E/02)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, un tā ievērojami uzlabo iedzīvotāju veselību un labklājību, kā arī viņu sociālās un ekonomiskās intereses. |
| --- | --- |

(1)

Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, un tā ievērojami uzlabo iedzīvotāju veselību un labklājību, kā arī viņu sociālās un ekonomiskās intereses.

| (2) | Īstenojot Kopienas politikas nostādnes, būtu jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot Kopienas politikas nostādnes, būtu jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis.

| (3) | Šī regula aizstāj agrākās direktīvas un lēmumus par pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot pārtikā, ar mērķi nodrošināt iekšējā tirgus efektīvu darbību un cilvēku veselības un patērētāju interešu augstu aizsardzības līmeni, piemērojot visaptverošas un vienkāršotas procedūras. |
| --- | --- |

(3)

Šī regula aizstāj agrākās direktīvas un lēmumus par pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot pārtikā, ar mērķi nodrošināt iekšējā tirgus efektīvu darbību un cilvēku veselības un patērētāju interešu augstu aizsardzības līmeni, piemērojot visaptverošas un vienkāršotas procedūras.

| (4) | Ar šo regulu Kopienas līmenī saskaņo pārtikas piedevu lietojumu pārtikā. Tā attiecas arī uz pārtikas piedevu lietojumu pārtikā, kā noteikts Padomes Direktīvā 89/398/EEK (1989. gada 3. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem (3), un dažu pārtikas krāsvielu lietojumu gaļas izstrādājumu veselīguma marķēšanai un olu dekorēšanai un marķēšanai. Ar šo regulu saskaņo arī pārtikas piedevu lietojumu pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, tādējādi nodrošinot to nekaitīgumu un kvalitāti un atvieglojot to glabāšanu un izmantošanu. Tas līdz šim nav reglamentēts Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(4)

Ar šo regulu Kopienas līmenī saskaņo pārtikas piedevu lietojumu pārtikā. Tā attiecas arī uz pārtikas piedevu lietojumu pārtikā, kā noteikts Padomes Direktīvā 89/398/EEK (1989. gada 3. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem (3), un dažu pārtikas krāsvielu lietojumu gaļas izstrādājumu veselīguma marķēšanai un olu dekorēšanai un marķēšanai. Ar šo regulu saskaņo arī pārtikas piedevu lietojumu pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, tādējādi nodrošinot to nekaitīgumu un kvalitāti un atvieglojot to glabāšanu un izmantošanu. Tas līdz šim nav reglamentēts Kopienas līmenī.

| (5) | Pārtikas piedevas ir vielas, ko pašas par sevi uzturā parasti nelieto, bet ko šajā regulā aprakstītu tehnoloģisku apsvērumu dēļ ar nolūku pievieno pārtikai, piemēram, lai to saglabātu. Šai regulai būtu jāattiecas uz visām pārtikas piedevām, un tādēļ funkcionālo grupu saraksts būtu jāatjaunina, ņemot vērā zinātniskos sasniegumus un tehnoloģiju attīstību. Tomēr vielas nav uzskatāmas par pārtikas piedevām, ja tās lieto, lai piešķirtu aromātu un/vai garšu vai uzturvērtības nolūkos, piemēram, sāls aizstājēji, vitamīni vai minerālvielas. Turklāt no šīs regulas darbības jomas būtu jāizslēdz arī vielas, kuras uzskata par pārtiku, bet var izmantot tehnoloģiskos nolūkos, piemēram, nātrija hlorīds vai safrāns, ko lieto kā krāsvielu, kā arī pārtikas fermenti. Tomēr šīs regulas nozīmē par piedevām būtu jāuzskata no pārtikas iegūti preparāti un citi dabīgu izejvielu materiāli, kas ir paredzēti, lai tehnoloģiski ietekmētu galaproduktu, un ko iegūst no uzturvielām vai aromātiskajām sastāvdaļām radniecīgu sastāvdaļu (piem., pigmentu) selektīvā ekstrakcijā. Visbeidzot, uz pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (4), kas izslēdz šīs regulas piemērošanu. |
| --- | --- |

(5)

Pārtikas piedevas ir vielas, ko pašas par sevi uzturā parasti nelieto, bet ko šajā regulā aprakstītu tehnoloģisku apsvērumu dēļ ar nolūku pievieno pārtikai, piemēram, lai to saglabātu. Šai regulai būtu jāattiecas uz visām pārtikas piedevām, un tādēļ funkcionālo grupu saraksts būtu jāatjaunina, ņemot vērā zinātniskos sasniegumus un tehnoloģiju attīstību. Tomēr vielas nav uzskatāmas par pārtikas piedevām, ja tās lieto, lai piešķirtu aromātu un/vai garšu vai uzturvērtības nolūkos, piemēram, sāls aizstājēji, vitamīni vai minerālvielas. Turklāt no šīs regulas darbības jomas būtu jāizslēdz arī vielas, kuras uzskata par pārtiku, bet var izmantot tehnoloģiskos nolūkos, piemēram, nātrija hlorīds vai safrāns, ko lieto kā krāsvielu, kā arī pārtikas fermenti. Tomēr šīs regulas nozīmē par piedevām būtu jāuzskata no pārtikas iegūti preparāti un citi dabīgu izejvielu materiāli, kas ir paredzēti, lai tehnoloģiski ietekmētu galaproduktu, un ko iegūst no uzturvielām vai aromātiskajām sastāvdaļām radniecīgu sastāvdaļu (piem., pigmentu) selektīvā ekstrakcijā. Visbeidzot, uz pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (4), kas izslēdz šīs regulas piemērošanu.

| (6) | No šīs regulas darbības jomas ir izslēdzamas vielas, ko pašas par sevi uzturā nelieto, bet ko apzināti izmanto pārtikas pārstrādē un kas gatavā pārtikā paliek vienīgi atlieku veidā, un gatavo pārtiku tehnoloģiski neietekmē (pārstrādes palīglīdzekļi). |
| --- | --- |

(6)

No šīs regulas darbības jomas ir izslēdzamas vielas, ko pašas par sevi uzturā nelieto, bet ko apzināti izmanto pārtikas pārstrādē un kas gatavā pārtikā paliek vienīgi atlieku veidā, un gatavo pārtiku tehnoloģiski neietekmē (pārstrādes palīglīdzekļi).

| (7) | Pārtikas piedevas būtu jāatļauj un jālieto vienīgi tad, ja tās atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietojot pārtikas piedevas, tām jābūt nekaitīgām, to lietojuma pamatā jābūt tehnoloģiskai vajadzībai, un to lietojums nedrīkst maldināt patērētājus, kā arī patērētājiem jāgūst labums no tiem. Patērētāja maldināšana ir arī, bet ne tikai, saistīta ar lietoto sastāvdaļu veidu, svaigumu un kvalitāti, pārtikas vai ražošanas procesa dabīgumu vai pārtikas uzturvērtību. Pārtikas piedevu apstiprināšanā būtu jāņem vērā citi ar konkrēto jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori un iespējama kontrole. Nosakot pārtikas piedevu lietošanu un maksimālo līmeni, būtu jāņem vērā attiecīgās pārtikas piedevas uzņemšana no citiem avotiem un tās izmantošana pārtikā, ko lieto īpašas patērētāju grupas (piem., alerģiski patērētāji). |
| --- | --- |

(7)

Pārtikas piedevas būtu jāatļauj un jālieto vienīgi tad, ja tās atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietojot pārtikas piedevas, tām jābūt nekaitīgām, to lietojuma pamatā jābūt tehnoloģiskai vajadzībai, un to lietojums nedrīkst maldināt patērētājus, kā arī patērētājiem jāgūst labums no tiem. Patērētāja maldināšana ir arī, bet ne tikai, saistīta ar lietoto sastāvdaļu veidu, svaigumu un kvalitāti, pārtikas vai ražošanas procesa dabīgumu vai pārtikas uzturvērtību. Pārtikas piedevu apstiprināšanā būtu jāņem vērā citi ar konkrēto jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori un iespējama kontrole. Nosakot pārtikas piedevu lietošanu un maksimālo līmeni, būtu jāņem vērā attiecīgās pārtikas piedevas uzņemšana no citiem avotiem un tās izmantošana pārtikā, ko lieto īpašas patērētāju grupas (piem., alerģiski patērētāji).

| (8) | Pārtikas piedevām jāatbilst apstiprinātajām specifikācijām, kurās būtu jāiekļauj informācija, kas pienācīgi identificē attiecīgo pārtikas piedevu, tostarp tās izcelsmi, un apraksta pieņemamos tīrības kritērijus. Agrāk izstrādātās pārtikas piedevu specifikācijas, kas ir iekļautas Komisijas Direktīvā 95/31/EK (1995. gada 5. jūlijs) par pārtikas produktos lietojamo saldinātāju noteiktajiem tīrības kritērijiem (5), Komisijas Direktīvā 95/45/EK (1995. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (6), un Komisijas Direktīvā 96/77/EK (1996. gada 2. decembris) par noteiktajiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus (7), būtu jāsaglabā spēkā līdz attiecīgo piedevu iekļaušanai šīs regulas pielikumos. Tad specifikācijas, kas attiecas uz šīm piedevām, būtu jāizklāsta regulā. Minētajām specifikācijām būtu tieši jāattiecas uz Kopienas sarakstos iekļautajām piedevām, kas noteiktas šīs regulas pielikumos. Tomēr, ņemot vērā šādu specifikāciju sarežģītību un saturu, skaidrības labad tās pašas par sevi nebūtu jāiekļauj Kopienas sarakstos, bet jāizklāsta vienā vai vairākās atsevišķās regulās. |
| --- | --- |

(8)

Pārtikas piedevām jāatbilst apstiprinātajām specifikācijām, kurās būtu jāiekļauj informācija, kas pienācīgi identificē attiecīgo pārtikas piedevu, tostarp tās izcelsmi, un apraksta pieņemamos tīrības kritērijus. Agrāk izstrādātās pārtikas piedevu specifikācijas, kas ir iekļautas Komisijas Direktīvā 95/31/EK (1995. gada 5. jūlijs) par pārtikas produktos lietojamo saldinātāju noteiktajiem tīrības kritērijiem (5), Komisijas Direktīvā 95/45/EK (1995. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (6), un Komisijas Direktīvā 96/77/EK (1996. gada 2. decembris) par noteiktajiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus (7), būtu jāsaglabā spēkā līdz attiecīgo piedevu iekļaušanai šīs regulas pielikumos. Tad specifikācijas, kas attiecas uz šīm piedevām, būtu jāizklāsta regulā. Minētajām specifikācijām būtu tieši jāattiecas uz Kopienas sarakstos iekļautajām piedevām, kas noteiktas šīs regulas pielikumos. Tomēr, ņemot vērā šādu specifikāciju sarežģītību un saturu, skaidrības labad tās pašas par sevi nebūtu jāiekļauj Kopienas sarakstos, bet jāizklāsta vienā vai vairākās atsevišķās regulās.

| (9) | Dažu pārtikas piedevu īpašs lietojums ir atļauts atsevišķās ar vīndarību saistītās atļautās darbībās un procesos. Šīs pārtikas piedevas būtu jālieto saskaņā ar šo regulu un konkrētajiem attiecīgo Kopienas tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Dažu pārtikas piedevu īpašs lietojums ir atļauts atsevišķās ar vīndarību saistītās atļautās darbībās un procesos. Šīs pārtikas piedevas būtu jālieto saskaņā ar šo regulu un konkrētajiem attiecīgo Kopienas tiesību aktu noteikumiem.

| (10) | Lai nodrošinātu saskaņotību, pārtikas piedevu risku novērtējums un atļauju piešķiršana būtu jāveic saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (8). |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu saskaņotību, pārtikas piedevu risku novērtējums un atļauju piešķiršana būtu jāveic saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (8).

| (11) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (9), par jautājumiem, kas varētu ietekmēt sabiedrības veselību, jāapspriežas ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “Iestāde”). |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (9), par jautājumiem, kas varētu ietekmēt sabiedrības veselību, jāapspriežas ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “Iestāde”).

| (12) | Pārtikas piedevām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (10), būtu jāpiemēro minētajā regulā paredzētā atļauju izsniegšanas procedūra par ģenētiskās modifikācijas drošības novērtēšanu, bet galīgā pārtikas piedevu atļauja būtu jāizsniedz saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(12)

Pārtikas piedevām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (10), būtu jāpiemēro minētajā regulā paredzētā atļauju izsniegšanas procedūra par ģenētiskās modifikācijas drošības novērtēšanu, bet galīgā pārtikas piedevu atļauja būtu jāizsniedz saskaņā ar šo regulu.

| (13) | Gadījumos, kad pārtikas piedevas, kas jau ir atļautas saskaņā ar šo regulu, ražo, izmantojot metodes vai izejmateriālus, kuri ievērojami atšķiras no tiem, kas ir iekļauti Iestādes risku novērtējumā, vai atšķiras no tiem, kas ir minēti izstrādātajās specifikācijās, šīs pārtikas piedevas būtu jādod pārbaudīt Iestādei. “Ievērojami atšķirīgs” var būt, cita starpā, ražošanas metodes maiņa, augu ekstraktu vietā izmantojot fermentāciju kāda mikroorganisma vai ģenētiski modificēta mikroorganisma iedarbībā, izejmateriālu maiņa vai daļiņu izmēra maiņa. |
| --- | --- |

(13)

Gadījumos, kad pārtikas piedevas, kas jau ir atļautas saskaņā ar šo regulu, ražo, izmantojot metodes vai izejmateriālus, kuri ievērojami atšķiras no tiem, kas ir iekļauti Iestādes risku novērtējumā, vai atšķiras no tiem, kas ir minēti izstrādātajās specifikācijās, šīs pārtikas piedevas būtu jādod pārbaudīt Iestādei. “Ievērojami atšķirīgs” var būt, cita starpā, ražošanas metodes maiņa, augu ekstraktu vietā izmantojot fermentāciju kāda mikroorganisma vai ģenētiski modificēta mikroorganisma iedarbībā, izejmateriālu maiņa vai daļiņu izmēra maiņa.

| (14) | Pārtikas piedevas būtu nepārtraukti jāpārrauga un vajadzības gadījumā jānovērtē atkārtoti, ņemot vērā lietojuma nosacījumu izmaiņas un jaunāko zinātnisko informāciju. |
| --- | --- |

(14)

Pārtikas piedevas būtu nepārtraukti jāpārrauga un vajadzības gadījumā jānovērtē atkārtoti, ņemot vērā lietojuma nosacījumu izmaiņas un jaunāko zinātnisko informāciju.

| (15) | Dalībvalstīm, kas 1992. gada 1. janvārī ir saglabājušas aizliegumus lietot atsevišķas piedevas dažos īpašā, par tradicionālu uzskatāmā pārtikā, ko ražo to teritorijā, būtu jāļauj saglabāt spēkā šos aizliegumus. Turklāt attiecībā uz tādiem produktiem kā, piemēram, “Feta” vai “Salame cacciatore” šī regula nedrīkstētu ierobežot stingrākos ar atsevišķu kategoriju lietojumu saistītos noteikumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (11) un Padomes Regulā (EEK) 2082/92 (1992. gada 14. jūlijs) par īpaša rakstura sertifikātiem lauksaimniecības un pārtikas produktiem (12). |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm, kas 1992. gada 1. janvārī ir saglabājušas aizliegumus lietot atsevišķas piedevas dažos īpašā, par tradicionālu uzskatāmā pārtikā, ko ražo to teritorijā, būtu jāļauj saglabāt spēkā šos aizliegumus. Turklāt attiecībā uz tādiem produktiem kā, piemēram, “Feta” vai “Salame cacciatore” šī regula nedrīkstētu ierobežot stingrākos ar atsevišķu kategoriju lietojumu saistītos noteikumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (11) un Padomes Regulā (EEK) 2082/92 (1992. gada 14. jūlijs) par īpaša rakstura sertifikātiem lauksaimniecības un pārtikas produktiem (12).

| (16) | Ja nav noteikti nekādi papildu ierobežojumi, piedeva var atrasties pārtikā, nevis tiešas pievienošanas rezultātā, bet kā pārnesums no sastāvdaļas, kurā šī piedeva bija atļauta, ar nosacījumu, ka piedevas līmenis gala produktā nav lielāks par to, kāds tas būtu bijis, ja to pievienotu ar sastāvdaļu palīdzību, piemērotos tehniskos apstākļos un izmantojot labu ražošanas praksi. |
| --- | --- |

(16)

Ja nav noteikti nekādi papildu ierobežojumi, piedeva var atrasties pārtikā, nevis tiešas pievienošanas rezultātā, bet kā pārnesums no sastāvdaļas, kurā šī piedeva bija atļauta, ar nosacījumu, ka piedevas līmenis gala produktā nav lielāks par to, kāds tas būtu bijis, ja to pievienotu ar sastāvdaļu palīdzību, piemērotos tehniskos apstākļos un izmantojot labu ražošanas praksi.

| (17) | Pārtikas piedevas turpina marķēt saskaņā ar vispārējiem marķēšanas noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (13) un — attiecīgos gadījumos — Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību (14). Turklāt šajā regulā būtu jāparedz īpaši marķēšanas noteikumi pārtikas piedevām, ko ražotājiem vai galapatērētājiem pārdod kā pārtikas piedevas. |
| --- | --- |

(17)

Pārtikas piedevas turpina marķēt saskaņā ar vispārējiem marķēšanas noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (13) un — attiecīgos gadījumos — Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību (14). Turklāt šajā regulā būtu jāparedz īpaši marķēšanas noteikumi pārtikas piedevām, ko ražotājiem vai galapatērētājiem pārdod kā pārtikas piedevas.

| (18) | Saldinātājus, kas atļauti saskaņā ar šo regulu, drīkst izmantot galda saldinātājos, ja tos tieši pārdod patērētājiem. Šādu produktu ražotājiem, izmantojot piemērotus līdzekļus, informācija būtu jādara pieejama patērētājiem, lai patērētāji droši varētu lietot šos produktus. Šo informāciju var darīt pieejamu dažādos veidos, tostarp, izmantojot produktu marķēšanu, interneta tīmekļa vietnes, informatīvās tālruņu līnijas patērētājiem vai informācijas sniegšanu pārdošanas vietā. Lai pieņemtu vienotu pieeju attiecībā uz šīs prasības īstenošanu, iespējams, ir vajadzīgas Kopienas mēroga pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(18)

Saldinātājus, kas atļauti saskaņā ar šo regulu, drīkst izmantot galda saldinātājos, ja tos tieši pārdod patērētājiem. Šādu produktu ražotājiem, izmantojot piemērotus līdzekļus, informācija būtu jādara pieejama patērētājiem, lai patērētāji droši varētu lietot šos produktus. Šo informāciju var darīt pieejamu dažādos veidos, tostarp, izmantojot produktu marķēšanu, interneta tīmekļa vietnes, informatīvās tālruņu līnijas patērētājiem vai informācijas sniegšanu pārdošanas vietā. Lai pieņemtu vienotu pieeju attiecībā uz šīs prasības īstenošanu, iespējams, ir vajadzīgas Kopienas mēroga pamatnostādnes.

| (19) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15). |
| --- | --- |

(19)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (15).

| (20) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šīs regulas pielikumus un pieņemt vajadzīgos pārejas posma pasākumus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(20)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šīs regulas pielikumus un pieņemt vajadzīgos pārejas posma pasākumus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (21) | Efektivitātes nolūkā regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina, lai pieņemtu noteiktus II un III pielikuma grozījumus, kas attiecas uz vielām, kas citos Kopienas tiesību aktos jau ir atļautas, kā arī jebkādus piemērotus pārejas posma pasākumus, kas saistīti ar šīm vielām. |
| --- | --- |

(21)

Efektivitātes nolūkā regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina, lai pieņemtu noteiktus II un III pielikuma grozījumus, kas attiecas uz vielām, kas citos Kopienas tiesību aktos jau ir atļautas, kā arī jebkādus piemērotus pārejas posma pasākumus, kas saistīti ar šīm vielām.

| (22) | Lai proporcionāli un efektīvi izstrādātu un atjauninātu ar pārtikas piedevām saistītos tiesību aktus, dalībvalstīm ir jāapkopo dati, jāapmainās ar informāciju un jāsaskaņo rīcība. Šajā nolūkā var noderēt pētījumi, kas atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu, palīdzot risināt konkrētus jautājumus. Šādus pētījumus saskaņā ar budžeta procedūru ieteicams finansēt Kopienai. Šādu pasākumu finansēšana ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (16). |
| --- | --- |

(22)

Lai proporcionāli un efektīvi izstrādātu un atjauninātu ar pārtikas piedevām saistītos tiesību aktus, dalībvalstīm ir jāapkopo dati, jāapmainās ar informāciju un jāsaskaņo rīcība. Šajā nolūkā var noderēt pētījumi, kas atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu, palīdzot risināt konkrētus jautājumus. Šādus pētījumus saskaņā ar budžeta procedūru ieteicams finansēt Kopienai. Šādu pasākumu finansēšana ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (16).

| (23) | Dalībvalstīm jāveic oficiāla kontrole saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm jāveic oficiāla kontrole saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu.

| (24) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, paredzēt Kopienas noteikumus par pārtikas piedevām — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstī, un to, ka tirgus vienotības un augsta līmeņa patērētāju aizsardzības interesēs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākums, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, paredzēt Kopienas noteikumus par pārtikas piedevām — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstī, un to, ka tirgus vienotības un augsta līmeņa patērētāju aizsardzības interesēs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākums, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (25) | Pēc šīs regulas pieņemšanas Komisijai ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas dalību būtu jāveic visu pastāvošo atļauju pārbaude attiecībā uz pārējiem kritērijiem, izņemot nekaitīgumu, piemēram, attiecībā uz pārtikas piedevu patēriņa devām, tehnoloģisko nepieciešamību un patērētāju iespējamu maldināšanu. Visas pārtikas piedevas, kas Kopienā arī turpmāk būs atļautas, būtu jāiekļauj šīs regulas II un III pielikuma Kopienas sarakstos. Būtu jāpapildina šīs regulas III pielikums, tajā iekļaujot pārējās pārtikas piedevas, kuras lieto pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, kā arī uzturvielu nesējvielās, un to izmantošanas nosacījumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../2008 (17). Lai nodrošinātu piemērotu pārejas periodu, III pielikums, izņemot noteikumus attiecībā uz pārtikas piedevu nesējvielām un pārtikas piedevām aromatizētājos, nebūtu jāpiemēro līdz 2011. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(25)

Pēc šīs regulas pieņemšanas Komisijai ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas dalību būtu jāveic visu pastāvošo atļauju pārbaude attiecībā uz pārējiem kritērijiem, izņemot nekaitīgumu, piemēram, attiecībā uz pārtikas piedevu patēriņa devām, tehnoloģisko nepieciešamību un patērētāju iespējamu maldināšanu. Visas pārtikas piedevas, kas Kopienā arī turpmāk būs atļautas, būtu jāiekļauj šīs regulas II un III pielikuma Kopienas sarakstos. Būtu jāpapildina šīs regulas III pielikums, tajā iekļaujot pārējās pārtikas piedevas, kuras lieto pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, kā arī uzturvielu nesējvielās, un to izmantošanas nosacījumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../2008 (17). Lai nodrošinātu piemērotu pārejas periodu, III pielikums, izņemot noteikumus attiecībā uz pārtikas piedevu nesējvielām un pārtikas piedevām aromatizētājos, nebūtu jāpiemēro līdz 2011. gada 1. janvārim.

| (26) | Kamēr nav sagatavoti jaunie Kopienas pārtikas piedevu saraksti, jāparedz vienkāršota procedūra, kā atjaunināt pašreizējos pārtikas piedevu sarakstus esošajās direktīvās. |
| --- | --- |

(26)

Kamēr nav sagatavoti jaunie Kopienas pārtikas piedevu saraksti, jāparedz vienkāršota procedūra, kā atjaunināt pašreizējos pārtikas piedevu sarakstus esošajās direktīvās.

| (27) | Neskarot 25. apsvērumā minētās atjaunināšanas iznākumu, viena gada laikā pēc šīs regulas pieņemšanas Komisijai būtu jāizstrādā novērtēšanas programma, saskaņā ar kuru Iestāde atkārtoti novērtē Kopienā iepriekš atļauto pārtikas piedevu nekaitīgumu. Programmā būtu jānosaka vajadzības un prioritāšu secība, kas jāievēro, pārbaudot atļautās pārtikas piedevas. |
| --- | --- |

(27)

Neskarot 25. apsvērumā minētās atjaunināšanas iznākumu, viena gada laikā pēc šīs regulas pieņemšanas Komisijai būtu jāizstrādā novērtēšanas programma, saskaņā ar kuru Iestāde atkārtoti novērtē Kopienā iepriekš atļauto pārtikas piedevu nekaitīgumu. Programmā būtu jānosaka vajadzības un prioritāšu secība, kas jāievēro, pārbaudot atļautās pārtikas piedevas.

| (28) | Ar šo regulu tiek atcelti un aizstāti šādi tiesību akti: Padomes Direktīva 62/2645/EEK par dalībvalstu noteikumu tuvināšanu attiecībā uz krāsvielām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturam paredzētos pārtikas produktos (18), Padomes Direktīva 65/66/EEK (1965. gada 26. janvāris), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus konservantiem, ko atļauts lietot pārtikas produktos, kuri paredzēti lietošanai cilvēku pārtikā (19), Padomes Direktīva 78/663/EEK (1978. gada 25. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus emulgatoriem, stabilizatoriem, biezinātājiem un recinātājiem, kas paredzēti izmantošanai pārtikas produktos (20), Padomes Direktīva 78/664/EEK (1978. gada 25. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus antioksidantiem, ko atļauts izmantot pārtikas produktos, kuri paredzēti lietošanai cilvēku pārtikā (21), Komisijas Pirmā direktīva 81/712/EEK (1981. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka Kopienas analīzes metodes, lai pārbaudītu, vai pārtikas produktos izmantotās piedevas atbilst tīrības kritērijiem (22), Padomes Direktīva 89/107/EEK (1988. gada 21. decembris), par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā (23), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/35/EK (1994. gada 30. jūnijs) par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (24), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/36/EK (1994. gada 30. jūnijs) par krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (25), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/2/EK (1995. gada 20. februāris) par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (26), Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 292/97/EK (1996. gada 19. decembris) par to valsts tiesību aktu paturēšanu spēkā, ar ko aizliedz konkrētu piedevu izmantošanu dažu īpašu pārtikas produktu ražošanā (27), un Komisijas Lēmums 2002/247/EK (2002. gada 27. marts), ar ko tiek apturēta tādu želejveida konditorejas izstrādājumu laišana tirgū un imports, kas satur pārtikas piedevu E 425 konjac
   (28). Tomēr ir vēlams, lai daži šo tiesību aktu noteikumi paliktu spēkā pārejas periodā, lai dotu laiku sagatavot šīs regulas pielikumos noteiktos Kopienas sarakstus, |
| --- | --- |

(28)

Ar šo regulu tiek atcelti un aizstāti šādi tiesību akti: Padomes Direktīva 62/2645/EEK par dalībvalstu noteikumu tuvināšanu attiecībā uz krāsvielām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturam paredzētos pārtikas produktos (18), Padomes Direktīva 65/66/EEK (1965. gada 26. janvāris), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus konservantiem, ko atļauts lietot pārtikas produktos, kuri paredzēti lietošanai cilvēku pārtikā (19), Padomes Direktīva 78/663/EEK (1978. gada 25. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus emulgatoriem, stabilizatoriem, biezinātājiem un recinātājiem, kas paredzēti izmantošanai pārtikas produktos (20), Padomes Direktīva 78/664/EEK (1978. gada 25. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus antioksidantiem, ko atļauts izmantot pārtikas produktos, kuri paredzēti lietošanai cilvēku pārtikā (21), Komisijas Pirmā direktīva 81/712/EEK (1981. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka Kopienas analīzes metodes, lai pārbaudītu, vai pārtikas produktos izmantotās piedevas atbilst tīrības kritērijiem (22), Padomes Direktīva 89/107/EEK (1988. gada 21. decembris), par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā (23), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/35/EK (1994. gada 30. jūnijs) par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (24), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/36/EK (1994. gada 30. jūnijs) par krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (25), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/2/EK (1995. gada 20. februāris) par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (26), Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 292/97/EK (1996. gada 19. decembris) par to valsts tiesību aktu paturēšanu spēkā, ar ko aizliedz konkrētu piedevu izmantošanu dažu īpašu pārtikas produktu ražošanā (27), un Komisijas Lēmums 2002/247/EK (2002. gada 27. marts), ar ko tiek apturēta tādu želejveida konditorejas izstrādājumu laišana tirgū un imports, kas satur pārtikas piedevu E 425 konjac
   (28). Tomēr ir vēlams, lai daži šo tiesību aktu noteikumi paliktu spēkā pārejas periodā, lai dotu laiku sagatavot šīs regulas pielikumos noteiktos Kopienas sarakstus,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu paredz noteikumus par pārtikas piedevām, kuras lieto pārtikā, ar mērķi nodrošināt iekšējā tirgus efektīvu darbību un augstu cilvēku veselības aizsardzības un patērētāju interešu aizsardzības līmeni, tostarp godīgu pārtikas tirdzniecības praksi, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vides aizsardzību.

Minētajā nolūkā šajā regulā paredz:

| a) | Kopienas atļauto pārtikas piedevu sarakstus, kā izklāstīts II un III pielikumā; |
| --- | --- |

a)

Kopienas atļauto pārtikas piedevu sarakstus, kā izklāstīts II un III pielikumā;

| b) | nosacījumus pārtikas piedevu lietošanai pārtikā, tostarp pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. .../2008 (29), un pārtikas aromatizētājos, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām lietošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīva 2000/13/EK (30); |
| --- | --- |

b)

nosacījumus pārtikas piedevu lietošanai pārtikā, tostarp pārtikas piedevās un pārtikas fermentos, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. .../2008 (29), un pārtikas aromatizētājos, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām lietošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīva 2000/13/EK (30);

| c) | marķēšanas noteikumus pārtikas piedevām, ko pārdod kā pārtikas piedevas. |
| --- | --- |

c)

marķēšanas noteikumus pārtikas piedevām, ko pārdod kā pārtikas piedevas.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz pārtikas piedevām.

2.   Šī regula neattiecas uz šādām vielām, izņemot gadījumus, kad tās lieto kā pārtikas piedevas:

| a) | pārstrādes palīglīdzekļiem, |
| --- | --- |

a)

pārstrādes palīglīdzekļiem,

| b) | vielām, ko izmanto augu un augu valsts produktu aizsardzībai saskaņā ar Kopienas noteikumiem, kas attiecas uz augu aizsardzību, |
| --- | --- |

b)

vielām, ko izmanto augu un augu valsts produktu aizsardzībai saskaņā ar Kopienas noteikumiem, kas attiecas uz augu aizsardzību,

| c) | vielām, ko pievieno pārtikai kā uzturvielas, |
| --- | --- |

c)

vielām, ko pievieno pārtikai kā uzturvielas,

| d) | dzeramā ūdens attīrīšanai izmantojamajām vielām, uz ko attiecas Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (31), |
| --- | --- |

d)

dzeramā ūdens attīrīšanai izmantojamajām vielām, uz ko attiecas Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (31),

| e) | aromatizētājiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. .../2008 (32). |
| --- | --- |

e)

aromatizētājiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. .../2008 (32).

3.   Šī regula neattiecas uz pārtikas fermentiem, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. .../2008 (29).

4.   Šo regulu piemēro, neskarot konkrētus Kopienas noteikumus, kas attiecas uz pārtikas piedevu lietojumu:

| a) | īpašā pārtikā; |
| --- | --- |

a)

īpašā pārtikā;

| b) | mērķiem, uz ko neattiecas šīs regulas darbības joma. |
| --- | --- |

b)

mērķiem, uz ko neattiecas šīs regulas darbības joma.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā izmanto Regulās (EK) Nr. 178/2002 un (EK) Nr. 1829/2003 noteiktās definīcijas.

2.   Šajā regulā izmanto arī šādas definīcijas:

| a) | “pārtikas piedeva” ir jebkura viela, ko pašu par sevi uzturā parasti nelieto un ko parasti neizmanto kā raksturīgu pārtikas sastāvdaļu neatkarīgi no tā, vai tai ir uzturvērtība vai tās nav, bet kura pati par sevi vai tās blakusprodukti tieši vai netieši kļūst vai ir pamatoti domājams, ka var kļūt par pārtikas sastāvdaļu vai citādi ietekmēt tās īpašības pēc tam, kad šī viela tehnoloģisku apsvērumu dēļ ir ar nolūku pievienota pārtikai šīs pārtikas ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā;
  Par pārtikas piedevām neuzskata:






  i) | monosaharīdus, disaharīdus vai oligosaharīdus un pārtiku, kas tos satur, kurus lieto to saldinošo īpašību dēļ; |
| --- | --- | --- |

a)

“pārtikas piedeva” ir jebkura viela, ko pašu par sevi uzturā parasti nelieto un ko parasti neizmanto kā raksturīgu pārtikas sastāvdaļu neatkarīgi no tā, vai tai ir uzturvērtība vai tās nav, bet kura pati par sevi vai tās blakusprodukti tieši vai netieši kļūst vai ir pamatoti domājams, ka var kļūt par pārtikas sastāvdaļu vai citādi ietekmēt tās īpašības pēc tam, kad šī viela tehnoloģisku apsvērumu dēļ ir ar nolūku pievienota pārtikai šīs pārtikas ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā;

Par pārtikas piedevām neuzskata:

i)

monosaharīdus, disaharīdus vai oligosaharīdus un pārtiku, kas tos satur, kurus lieto to saldinošo īpašību dēļ;

| ii) | žāvētu vai koncentrētu pārtiku, tostarp aromatizētājus, kas pievienota saliktai pārtikai tās ražošanas laikā aromātisko, garšas īpašību vai uzturvielu īpašību dēļ un kurai ir sekundāra nozīme kā krāsvielai; |
| --- | --- |

ii)

žāvētu vai koncentrētu pārtiku, tostarp aromatizētājus, kas pievienota saliktai pārtikai tās ražošanas laikā aromātisko, garšas īpašību vai uzturvielu īpašību dēļ un kurai ir sekundāra nozīme kā krāsvielai;

| iii) | vielas, ko izmanto apvalka vai pārklājuma materiālos, kas nav pārtikas daļa un ko nav paredzēts lietot uzturā kopā ar šo pārtiku; |
| --- | --- |

iii)

vielas, ko izmanto apvalka vai pārklājuma materiālos, kas nav pārtikas daļa un ko nav paredzēts lietot uzturā kopā ar šo pārtiku;

| iv) | izstrādājumus, kas satur pektīnu un ir iegūti no žāvētām ābolu izspaidām vai citrusaugļu vai cidoniju mizām, vai no to maisījuma, iedarbojoties ar atšķaidītu skābi, kas pēc tam daļēji neitralizēta ar nātrija vai kālija sāļiem (“šķidrais pektīns”); |
| --- | --- |

iv)

izstrādājumus, kas satur pektīnu un ir iegūti no žāvētām ābolu izspaidām vai citrusaugļu vai cidoniju mizām, vai no to maisījuma, iedarbojoties ar atšķaidītu skābi, kas pēc tam daļēji neitralizēta ar nātrija vai kālija sāļiem (“šķidrais pektīns”);

| v) | košļājamās gumijas pamatmasu; |
| --- | --- |

v)

košļājamās gumijas pamatmasu;

| vi) | balto vai dzelteno dekstrīnu; izkarsētu vai dekstrinētu cieti; cieti, kas modificēta, apstrādājot ar skābi vai sārmu; balināto cieti; fizikāli modificētu cieti un cieti, kas apstrādāta ar amilolītiskiem fermentiem; |
| --- | --- |

vi)

balto vai dzelteno dekstrīnu; izkarsētu vai dekstrinētu cieti; cieti, kas modificēta, apstrādājot ar skābi vai sārmu; balināto cieti; fizikāli modificētu cieti un cieti, kas apstrādāta ar amilolītiskiem fermentiem;

| vii) | amonija hlorīdu; |
| --- | --- |

vii)

amonija hlorīdu;

| viii) | asins plazmu, pārtikas želatīnu, proteīnu hidrolizātus un to sāļus, piena proteīnu un glutēnu; |
| --- | --- |

viii)

asins plazmu, pārtikas želatīnu, proteīnu hidrolizātus un to sāļus, piena proteīnu un glutēnu;

| ix) | aminoskābes un to sāļus, izņemot glutamīnskābi, glicīnu, cisteīnu un cistīnu un to sāļus, kam nav tehnoloģisku funkciju; |
| --- | --- |

ix)

aminoskābes un to sāļus, izņemot glutamīnskābi, glicīnu, cisteīnu un cistīnu un to sāļus, kam nav tehnoloģisku funkciju;

| x) | kazeinātus un kazeīnu; |
| --- | --- |

x)

kazeinātus un kazeīnu;

| xi) | inulīnu; |
| --- | --- |

xi)

inulīnu;

| b) | “pārstrādes palīglīdzeklis” ir jebkura viela:






  i) | ko pašu par sevi nelieto kā pārtiku; |
| --- | --- | --- |

b)

“pārstrādes palīglīdzeklis” ir jebkura viela:

i)

ko pašu par sevi nelieto kā pārtiku;

| ii) | ko ar konkrētu nolūku izmanto izejvielu, pārtikas un tās sastāvdaļu pārstrādē, lai apstrādē vai pārstrādē panāktu noteiktu tehnoloģisku mērķi; un |
| --- | --- |

ii)

ko ar konkrētu nolūku izmanto izejvielu, pārtikas un tās sastāvdaļu pārstrādē, lai apstrādē vai pārstrādē panāktu noteiktu tehnoloģisku mērķi; un

| iii) | kura pati vai kuras atvasinājumu atliekas bez īpaša nolūka, taču tehniski nenovēršami rodas gatavajā produktā, ar nosacījumu, ka atliekas nav veselībai kaitīgas un tehnoloģiski neiedarbojas uz gatavajiem produktiem; |
| --- | --- |

iii)

kura pati vai kuras atvasinājumu atliekas bez īpaša nolūka, taču tehniski nenovēršami rodas gatavajā produktā, ar nosacījumu, ka atliekas nav veselībai kaitīgas un tehnoloģiski neiedarbojas uz gatavajiem produktiem;

| c) | “funkcionālā grupa” ir viena no I pielikumā noteiktajām kategorijām, kuru pamatā ir attiecīgo pārtikas piedevu tehnoloģiskās funkcijas pārtikā; |
| --- | --- |

c)

“funkcionālā grupa” ir viena no I pielikumā noteiktajām kategorijām, kuru pamatā ir attiecīgo pārtikas piedevu tehnoloģiskās funkcijas pārtikā;

| d) | “neapstrādāta pārtika” ir pārtika, kas nav bijusi pakļauta apstrādei, kuras rezultātā ir būtiski mainījies tās sākotnējais sastāvs; šajā nozīmē pie darbībām, ko jo īpaši uzskata par tādām, kuru rezultātā nenotiek būtiskas pārmaiņas, pieder dalīšana, atkaulošana, kapāšana, ādas atdalīšana, mizošana, malšana, griešana, tīrīšana, dziļa sasaldēšana, sasaldēšana, atdzesēšana, drupināšana, lobīšana, iepakošana vai izpakošana; |
| --- | --- |

d)

“neapstrādāta pārtika” ir pārtika, kas nav bijusi pakļauta apstrādei, kuras rezultātā ir būtiski mainījies tās sākotnējais sastāvs; šajā nozīmē pie darbībām, ko jo īpaši uzskata par tādām, kuru rezultātā nenotiek būtiskas pārmaiņas, pieder dalīšana, atkaulošana, kapāšana, ādas atdalīšana, mizošana, malšana, griešana, tīrīšana, dziļa sasaldēšana, sasaldēšana, atdzesēšana, drupināšana, lobīšana, iepakošana vai izpakošana;

| e) | “pārtika bez pievienota cukura” ir pārtika, kurai:






  i) | nav pievienoti nekādi monosaharīdi vai disaharīdi; |
| --- | --- | --- |

e)

“pārtika bez pievienota cukura” ir pārtika, kurai:

i)

nav pievienoti nekādi monosaharīdi vai disaharīdi;

| ii) | nav pievienota pārtika, kas satur monosaharīdus vai disaharīdus, kurus lieto to saldinošo īpašību dēļ; |
| --- | --- |

ii)

nav pievienota pārtika, kas satur monosaharīdus vai disaharīdus, kurus lieto to saldinošo īpašību dēļ;

| f) | “pārtika ar pazeminātu enerģētisko vērtību” ir pārtika ar enerģētisko vērtību, kas samazināta vismaz par 30 % salīdzinājumā ar sākotnējo pārtiku vai līdzīgu produktu; |
| --- | --- |

f)

“pārtika ar pazeminātu enerģētisko vērtību” ir pārtika ar enerģētisko vērtību, kas samazināta vismaz par 30 % salīdzinājumā ar sākotnējo pārtiku vai līdzīgu produktu;

| g) | “galda saldinātāji” ir atļauto saldinātāju izstrādājumi, kuri var saturēt citas pārtikas piedevas un/vai pārtikas sastāvdaļas un kurus ir paredzēts pārdot galapatērētājiem kā cukura aizstājējus; |
| --- | --- |

g)

“galda saldinātāji” ir atļauto saldinātāju izstrādājumi, kuri var saturēt citas pārtikas piedevas un/vai pārtikas sastāvdaļas un kurus ir paredzēts pārdot galapatērētājiem kā cukura aizstājējus;

| h) | “quantum satis” nozīmē, ka nav noteikts maksimālais pieļaujamais daudzums skaitliskā izteiksmē un vielas lieto saskaņā ar labas ražošanas praksi tādās devās, kas nav lielākas kā nepieciešams, lai sasniegtu paredzētos nolūkus ar noteikumu, ka netiek maldināts patērētājs. |
| --- | --- |

h)

“quantum satis” nozīmē, ka nav noteikts maksimālais pieļaujamais daudzums skaitliskā izteiksmē un vielas lieto saskaņā ar labas ražošanas praksi tādās devās, kas nav lielākas kā nepieciešams, lai sasniegtu paredzētos nolūkus ar noteikumu, ka netiek maldināts patērētājs.

II NODAĻA

KOPIENAS ATĻAUTO PĀRTIKAS PIEDEVU SARAKSTI

4. pants

Kopienas pārtikas piedevu saraksti

1.   Tirgū var laist vienīgi tās pārtikas piedevas, kas ir iekļautas II pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos, un tās var lietot pārtikā, ievērojot minētajos sarakstos norādītos izmantošanas nosacījumus.

2.   Pārtikas piedevās, pārtikas fermentos un pārtikas aromatizētājos var lietot vienīgi tās pārtikas piedevas, kas ir iekļautas III pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos, un tās var lietot, ievērojot minētajos sarakstos norādītos izmantošanas nosacījumus.

3.   Šīs regulas II pielikumā pārtikas piedevas uzskaita, par pamatu ņemot pārtikas kategorijas, kurām šīs pārtikas piedevas var pievienot.

4.   Šīs regulas III pielikumā pārtikas piedevu uzskaita, par pamatu ņemot pārtikas piedevas, pārtikas fermentus, pārtikas aromatizētājus un uzturvielas vai to kategorijas, kurām šīs pārtikas piedevas var pievienot.

5.   Pārtikas piedevas atbilst 13. pantā minētajām specifikācijām.

5. pants

Neatbilstīgu pārtikas piedevu un/vai pārtikas lietošanas aizliegums

Neviena persona nelaiž tirgū pārtikas piedevas vai jebkādu pārtiku, kurā šādas pārtikas piedevas ir lietotas, ja attiecīgā pārtikas piedeva neatbilst šai regulai.

6. pants

Vispārīgi noteikumi par pārtikas piedevu un to lietojuma iekļaušanu Kopienas sarakstos

1.   Pārtikas piedevas var iekļaut II un III pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos vienīgi tad, ja tās atbilst turpmāk izklāstītajiem noteikumiem un, attiecīgos gadījumos, citiem tiesiskiem faktoriem:

| a) | pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, ieteiktajās devās tās nerada bažas par kaitīgumu patērētāju veselībai; un |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, ieteiktajās devās tās nerada bažas par kaitīgumu patērētāju veselībai; un

| b) | pastāv tehnoloģiski pamatoti mērķi, ko nevar sasniegt ar citiem ekonomiski un tehnoloģiski realizējamiem līdzekļiem; un |
| --- | --- |

b)

pastāv tehnoloģiski pamatoti mērķi, ko nevar sasniegt ar citiem ekonomiski un tehnoloģiski realizējamiem līdzekļiem; un

| c) | to lietošana nemaldina patērētāju. |
| --- | --- |

c)

to lietošana nemaldina patērētāju.

2.   Lai pārtikas piedevas iekļautu II un III pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos, patērētājiem no tām jāgūst priekšrocības un labums, tādēļ tās jāizmanto vienam vai vairākiem šādiem mērķiem:

| a) | saglabāt pārtikas uzturvērtību; |
| --- | --- |

a)

saglabāt pārtikas uzturvērtību;

| b) | nodrošināt ar vajadzīgajām sastāvdaļām vai komponentiem pārtiku, ko ražo patērētāju grupām ar īpašām uztura vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt ar vajadzīgajām sastāvdaļām vai komponentiem pārtiku, ko ražo patērētāju grupām ar īpašām uztura vajadzībām;

| c) | uzlabot pārtikas glabāšanu vai stabilitāti vai uzlabot tās organoleptiskās īpašības ar noteikumu, ka šādas pārtikas īpašības, sastāvs vai kvalitāte nemainās tā, ka tiek maldināti patērētāji; |
| --- | --- |

c)

uzlabot pārtikas glabāšanu vai stabilitāti vai uzlabot tās organoleptiskās īpašības ar noteikumu, ka šādas pārtikas īpašības, sastāvs vai kvalitāte nemainās tā, ka tiek maldināti patērētāji;

| d) | sekmēt pārtikas, tostarp pārtikas piedevu, pārtikas fermentu un pārtikas aromatizētāju ražošanu, pārstrādi, sagatavošanu, apstrādi, iepakošanu, pārvadāšanu vai glabāšanu ar noteikumu, ka attiecīgo pārtikas piedevu neizmanto, lai slēptu sekas, kas radušās sakarā ar bojātu izejvielu lietošanu vai nevēlamas rīcības vai metožu, tostarp higiēnas prasību neievērošanu vai nehigiēnisku metožu izmantošanu kādā no šīm darbībām. |
| --- | --- |

d)

sekmēt pārtikas, tostarp pārtikas piedevu, pārtikas fermentu un pārtikas aromatizētāju ražošanu, pārstrādi, sagatavošanu, apstrādi, iepakošanu, pārvadāšanu vai glabāšanu ar noteikumu, ka attiecīgo pārtikas piedevu neizmanto, lai slēptu sekas, kas radušās sakarā ar bojātu izejvielu lietošanu vai nevēlamas rīcības vai metožu, tostarp higiēnas prasību neievērošanu vai nehigiēnisku metožu izmantošanu kādā no šīm darbībām.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta a) apakšpunkta, II pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā var iekļaut pārtikas piedevas, kas mazina kādas pārtikas uzturvērtību, ar noteikumu, ka:

| a) | attiecīgā pārtika nav parastā uztura svarīga sastāvdaļa; vai |
| --- | --- |

a)

attiecīgā pārtika nav parastā uztura svarīga sastāvdaļa; vai

| b) | šīs pārtikas piedevas ir vajadzīgas, lai ražotu pārtiku patērētāju grupām ar īpašām uztura vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

šīs pārtikas piedevas ir vajadzīgas, lai ražotu pārtiku patērētāju grupām ar īpašām uztura vajadzībām.

7. pants

Īpaši nosacījumi attiecībā uz saldinātājiem

Pārtikas piedevas var iekļaut II pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā saldinātāju funkcionālajā grupā vienīgi gadījumos, kad papildus 6. panta 2. punktā minētajam vienam vai vairākiem mērķiem tās izmanto vienam vai vairākiem šādiem mērķiem:

| a) | cukura aizstāšanai, ražojot pārtiku ar pazeminātu enerģētisko vērtību, kariozi neizraisošu pārtiku vai pārtiku bez pievienota cukura; vai |
| --- | --- |

a)

cukura aizstāšanai, ražojot pārtiku ar pazeminātu enerģētisko vērtību, kariozi neizraisošu pārtiku vai pārtiku bez pievienota cukura; vai

| b) | cukura aizstāšanai, ja tas ļauj palielināt glabāšanas laiku; vai |
| --- | --- |

b)

cukura aizstāšanai, ja tas ļauj palielināt glabāšanas laiku; vai

| c) | lai ražotu īpašas diētas produktus saskaņā ar Direktīvas 89/398/EEK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

lai ražotu īpašas diētas produktus saskaņā ar Direktīvas 89/398/EEK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

8. pants

Īpaši nosacījumi attiecībā uz krāsvielām

Pārtikas piedevas var iekļaut II pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā krāsvielu funkcionālajā grupā vienīgi gadījumos, kad papildus vienam vai vairākiem mērķiem, kas minēti 6. panta 2. punktā, tās izmanto vienam vai vairākiem šādiem mērķiem:

| a) | sākotnējā izskata atjaunošana tādai pārtikai, kuras krāsu ir nevēlami ietekmējusi pārstrāde, glabāšana, iepakojums un izplatīšana, pasliktinot šīs pārtikas ārējo izskatu; |
| --- | --- |

a)

sākotnējā izskata atjaunošana tādai pārtikai, kuras krāsu ir nevēlami ietekmējusi pārstrāde, glabāšana, iepakojums un izplatīšana, pasliktinot šīs pārtikas ārējo izskatu;

| b) | lai padarītu pārtiku vizuāli pievilcīgu un palīdzētu atpazīt aromātus, kurus parasti saista ar konkrēto pārtiku; |
| --- | --- |

b)

lai padarītu pārtiku vizuāli pievilcīgu un palīdzētu atpazīt aromātus, kurus parasti saista ar konkrēto pārtiku;

| c) | lai piekrāsotu pārtiku, kas citādi būtu bezkrāsaina. |
| --- | --- |

c)

lai piekrāsotu pārtiku, kas citādi būtu bezkrāsaina.

9. pants

Pārtikas piedevu funkcionālās grupas

1.   Šīs regulas II un III pielikumā pārtikas piedevas var iekļaut vienā no I pielikuma funkcionālajām grupām, pamatojoties uz attiecīgās pārtikas piedevas galveno tehnoloģisko funkciju.

Pārtikas piedevas iekļaušana vienā funkcionālajā grupā nenozīmē, ka tās lietojumam nevar būt vairākas tehnoloģiskas funkcijas.

2.   Ja tas vajadzīgs atbilstīgi zinātnes sasniegumiem vai tehnoloģiju attīstībai, pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus saistībā ar papildu funkcionālajām grupām, kuras var pievienot I pielikumam, pieņem saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

10. pants

Kopienas pārtikas piedevu sarakstu saturs

1.   Pārtikas piedevas, kas atbilst 6., 7. un 8. pantā paredzētajiem noteikumiem, saskaņā ar Regulā (EK) Nr. .../2008 (17) minēto procedūru var iekļaut:

| a) | šīs regulas II pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā; un/vai |
| --- | --- |

a)

šīs regulas II pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā; un/vai

| b) | šīs regulas III pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā. |
| --- | --- |

b)

šīs regulas III pielikumā noteiktajā Kopienas sarakstā.

2.   Šīs regulas II un III pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos iekļauto pārtikas piedevu aprakstā norāda:

| a) | pārtikas piedevas nosaukumu un E numuru; |
| --- | --- |

a)

pārtikas piedevas nosaukumu un E numuru;

| b) | pārtiku, kurai pārtikas piedevu var pievienot; |
| --- | --- |

b)

pārtiku, kurai pārtikas piedevu var pievienot;

| c) | pārtikas piedevu lietošanas nosacījumus; |
| --- | --- |

c)

pārtikas piedevu lietošanas nosacījumus;

| d) | ierobežojumus, kas attiecas uz pārtikas piedevas pārdošanu tieši galapatērētājiem, ja tādi ir. |
| --- | --- |

d)

ierobežojumus, kas attiecas uz pārtikas piedevas pārdošanu tieši galapatērētājiem, ja tādi ir.

3.   Šīs regulas II un III pielikumā noteiktos Kopienas sarakstus groza saskaņā ar kārtību, kas minēta Regulā (EK) Nr. .../2008 (17).

11. pants

Pārtikas piedevu lietojuma devas

1.   Paredzot 10. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos lietošanas nosacījumus:

| a) | norāda vēlamā rezultāta panākšanai vajadzīgo vismazāko lietojamo devu; |
| --- | --- |

a)

norāda vēlamā rezultāta panākšanai vajadzīgo vismazāko lietojamo devu;

| b) | devās ņem vērā:






  i) | pieļaujamo diennakts devu vai līdzīgu attiecīgās pārtikas piedevas novērtējumu, un tās varbūtējo no visiem uztura avotiem kopīgo dienas devu uzturā; |
| --- | --- | --- |

b)

devās ņem vērā:

i)

pieļaujamo diennakts devu vai līdzīgu attiecīgās pārtikas piedevas novērtējumu, un tās varbūtējo no visiem uztura avotiem kopīgo dienas devu uzturā;

| ii) | ja pārtikas piedevu ir paredzēts izmantot pārtikā, ko lieto īpašas patērētāju grupas, ņem vērā šīs pārtikas piedevas iespējamo dienas devu minēto grupu patērētājiem. |
| --- | --- |

ii)

ja pārtikas piedevu ir paredzēts izmantot pārtikā, ko lieto īpašas patērētāju grupas, ņem vērā šīs pārtikas piedevas iespējamo dienas devu minēto grupu patērētājiem.

2.   Attiecīgos gadījumos nenorāda pārtikas piedevu maksimālo pieļaujamo daudzumu skaitliskā izteiksmē (quantum satis). Šādos gadījumos pārtikas piedevas lieto saskaņā ar quantum satis principu.

3.   Ja nav noteikts citādi, II pielikumā norādītās maksimālās lietošanas devas attiecas uz pārtiku, ko tirgo. Atkāpjoties no šā principa, attiecībā uz žāvētu vai koncentrētu pārtiku, kas ir jāpārstrādā, maksimālās lietošanas devas pārstrādātai pārtikai piemēro saskaņā ar lietošanas pamācību, ņemot vērā mazāko atšķaidīšanas pakāpi.

4.   Ja nav noteikts citādi, II pielikumā norādītās maksimālās krāsvielu devas attiecas uz krāsvielu daudzumu, ko satur krāsvielu preparāti.

12. pants

Pārtikas piedevas, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003

Pārtikas piedevas, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003, var iekļaut šīs regulas II un III pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos vienīgi pēc tam, kad tām ir piešķirta atļauja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

13. pants

Pārtikas piedevu specifikācijas

Pārtikas piedevu specifikācijas, kurās jo īpaši ir norādīta informācija par izcelsmi, tīrības kritērijiem un cita vajadzīga informācija, apstiprina saskaņā ar Regulā (EK) Nr. .../2008 (17) paredzēto kārtību, attiecīgo pārtikas piedevu pirmo reizi iekļaujot II un III pielikumā noteiktajos Kopienas sarakstos.

III NODAĻA

PĀRTIKAS PIEDEVU LIETOJUMS PĀRTIKĀ

14. pants

Pārtikas piedevu lietojums neapstrādātā pārtikā

Neapstrādātā pārtikā pārtikas piedevas nelieto, izņemot gadījumus, kad to lietojums ir īpaši paredzēts II pielikumā.

15. pants

Pārtikas piedevu lietojums zīdaiņu un mazu bērnu pārtikā

Zīdaiņu un mazu bērnu pārtikā, kā minēts Direktīvā 89/398/EEK, tostarp īpašos medicīniskos nolūkos lietojamā diētiskajā zīdaiņu un mazu bērnu pārtikā pārtikas piedevas nelieto, izņemot gadījumus, kad to izmantošana ir īpaši paredzēta šīs regulas II pielikumā.

16. pants

Krāsvielu lietojums marķēšanai

Tikai šīs regulas II pielikumā uzskaitītās krāsvielas var lietot veselīguma marķēšanai, kā noteikts Padomes Direktīvā 91/497/EEK (1991. gada 29. jūlijs) ar ko groza un konsolidē Direktīvu 64/433/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē Kopienas tirdzniecību ar svaigu gaļu, lai to attiecinātu uz svaigas gaļas ražošanu un tirdzniecību (33), un citam marķējumam, kas vajadzīgs gaļas izstrādājumiem, olu dekoratīvai krāsošanai un olu marķēšanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (34).

17. pants

Pārneses princips

1.   Pārtikas piedevu klātbūtne ir pieļaujama:

| a) | salikta sastāva pārtikā, kas nav minēta II pielikumā, ja attiecīgo pārtikas piedevu ir atļauts lietot kādā no šādas salikta sastāva pārtikas sastāvdaļām; |
| --- | --- |

a)

salikta sastāva pārtikā, kas nav minēta II pielikumā, ja attiecīgo pārtikas piedevu ir atļauts lietot kādā no šādas salikta sastāva pārtikas sastāvdaļām;

| b) | pārtikā, kam pievienotas pārtikas piedevas, pārtikas fermenti vai pārtikas aromatizētāji, ja attiecīgo pārtikas piedevu:






  i) | saskaņā ar šo regulu ir atļauts lietot pārtikas piedevās, pārtikas fermentos vai pārtikas aromatizētājos; un |
| --- | --- | --- |

b)

pārtikā, kam pievienotas pārtikas piedevas, pārtikas fermenti vai pārtikas aromatizētāji, ja attiecīgo pārtikas piedevu:

i)

saskaņā ar šo regulu ir atļauts lietot pārtikas piedevās, pārtikas fermentos vai pārtikas aromatizētājos; un

| ii) | ja tā ar pārtikas piedevu, pārtikas fermentu vai pārtikas aromatizētāju ir pārnesta uz attiecīgo pārtiku; un |
| --- | --- |

ii)

ja tā ar pārtikas piedevu, pārtikas fermentu vai pārtikas aromatizētāju ir pārnesta uz attiecīgo pārtiku; un

| iii) | gatavajā pārtikā tai nav tehnoloģisku funkciju; |
| --- | --- |

iii)

gatavajā pārtikā tai nav tehnoloģisku funkciju;

| c) | pārtikā, ko paredzēts izmantot vienīgi salikta sastāva pārtikas sagatavošanā, ievērojot nosacījumu, ka salikta sastāva pārtika atbilst šīs regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

pārtikā, ko paredzēts izmantot vienīgi salikta sastāva pārtikas sagatavošanā, ievērojot nosacījumu, ka salikta sastāva pārtika atbilst šīs regulas noteikumiem.

2.   Izņemot īpaši paredzētus gadījumus, 1. punkts neattiecas uz mākslīgiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku, kā arī uz īpašos medicīniskos nolūkos lietojamu diētisko pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem, kā minēts Direktīvā 89/398/EEK.

3.   Gadījumos, kad pārtikai pievieno pārtikas piedevas, ko satur aromatizētāji, pārtikas piedevas vai pārtikas fermenti, un tām attiecīgajā pārtikā ir tehnoloģiskas funkcijas, šīs pārtikas piedevas uzskata par attiecīgās pārtikas piedevām, nevis par tām pievienoto aromatizētāju, pārtikas piedevu vai pārtikas fermentu pārtikas piedevām, un tām ir jāatbilst paredzētajiem lietošanas nosacījumiem šajā pārtikā.

4.   Neskarot 1. punktu, pārtikas piedevas kā saldinātāja klātbūtne ir pieļaujama salikta sastāva pārtikā bez pievienota cukura, salikta sastāva pārtikā ar pazeminātu enerģētisko vērtību, salikta sastāva diētiskā pārtikā, kas paredzēta mazkaloriju diētām, kariozi neizraisošā salikta sastāva pārtikā un salikta sastāva pārtikā ar palielinātu glabāšanās laiku, ievērojot nosacījumu, ka saldinātājs ir atļauts vienā no salikta sastāva pārtikas sastāvdaļām.

18. pants

Interpretācijas lēmumi

Vajadzības gadījumā saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru var pieņemt lēmumu par to, vai:

| a) | konkrēta pārtika pieder vai nepieder kādai no II pielikumā minētajām pārtikas kategorijām; vai |
| --- | --- |

a)

konkrēta pārtika pieder vai nepieder kādai no II pielikumā minētajām pārtikas kategorijām; vai

| b) | II un III pielikumā uzskaitītās pārtikas piedevas, kuras atļauts izmantot atbilstīgi quantum satis, lieto atbilstīgi 11. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem; vai |
| --- | --- |

b)

II un III pielikumā uzskaitītās pārtikas piedevas, kuras atļauts izmantot atbilstīgi quantum satis, lieto atbilstīgi 11. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem; vai

| c) | konkrētas vielas atbilst 3. pantā noteiktajai pārtikas piedevas definīcijai. |
| --- | --- |

c)

konkrētas vielas atbilst 3. pantā noteiktajai pārtikas piedevas definīcijai.

19. pants

Tradicionālā pārtika

Šīs regulas IV pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm ir atļauts saglabāt spēkā aizliegumu atsevišķas minētajā pielikumā uzskaitītās pārtikas kategorijas lietot tradicionālā pārtikā, ko ražo to teritorijā.

IV NODAĻA

MARĶĒŠANA

20. pants

Tādu pārtikas piedevu marķēšana, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem

1.   Pārtikas piedevas, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem, pārdodot atsevišķi vai maisījumos ar citām pārtikas piedevām un/vai sastāvdaļām, kā definēts Direktīvas 2000/13/EK 6. panta 4. punktā, var laist tirgū, izmantojot vienīgi šīs regulas 21. pantā paredzēto marķējumu, kas ir skaidri redzams, labi salasāms un neizdzēšams. Informācijai ir jābūt izklāstītai pircējiem viegli saprotamā veidā.

2.   Dalībvalstis savā teritorijā, kurā produktu pārdod, saskaņā ar Līgumu var noteikt, ka 21. pantā paredzēto informāciju sniedz vienā vai vairākās Kopienas oficiālajās valodās, kuras izvēlas attiecīgā dalībvalsts. Tas neparedz aizliegumu šādu informāciju sniegt vairākās valodās.

21. pants

Vispārējas marķēšanas prasības attiecībā uz pārtikas piedevām, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem

1.   Ja pārtikas piedevas, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem, pārdod atsevišķi vai maisījumos ar citām pārtikas piedevām un/vai citām pārtikas sastāvdaļām un/vai citām pievienotām vielām, uz to iepakojuma vai taras ir šāda informācija:

| a) | šajā regulā noteiktais katras pārtikas piedevas nosaukums un/vai E numurs vai tirdzniecības apraksts, kurā ietverts katras pārtikas piedevas nosaukums un/vai E numurs; |
| --- | --- |

a)

šajā regulā noteiktais katras pārtikas piedevas nosaukums un/vai E numurs vai tirdzniecības apraksts, kurā ietverts katras pārtikas piedevas nosaukums un/vai E numurs;

| b) | norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgās pārtikas piedevas paredzēto lietojumu pārtikā; |
| --- | --- |

b)

norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgās pārtikas piedevas paredzēto lietojumu pārtikā;

| c) | vajadzības gadījumā īpaši glabāšanas un/vai lietošanas nosacījumi; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā īpaši glabāšanas un/vai lietošanas nosacījumi;

| d) | marķējums, ar ko identificē partiju vai sēriju; |
| --- | --- |

d)

marķējums, ar ko identificē partiju vai sēriju;

| e) | lietošanas instrukcija gadījumos, kad tās neievērošanas dēļ pārtikas piedevas pienācīgs lietojums nav iespējams; |
| --- | --- |

e)

lietošanas instrukcija gadījumos, kad tās neievērošanas dēļ pārtikas piedevas pienācīgs lietojums nav iespējams;

| f) | ražotāja, fasētāja vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

f)

ražotāja, fasētāja vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese;

| g) | norāde par katras tādas sastāvdaļas vai sastāvdaļu grupas maksimālo daudzumu, uz ko attiecas pārtikas kvantitatīvie ierobežojumi un/vai piemērota skaidra un viegli saprotama informācija, kas ļautu pircējam ievērot šīs regulas vai citu atbilstīgu Kopienas tiesību aktu prasības; ja tādi paši kvantitatīvie ierobežojumi attiecas uz kādu sastāvdaļu grupu, ko izmanto atsevišķi vai kopā, šo sastāvdaļu saturu var norādīt ar vienu skaitli; kvantitatīvos ierobežojumus izsaka vai nu skaitliski, vai piemērojot quantum satis principu; |
| --- | --- |

g)

norāde par katras tādas sastāvdaļas vai sastāvdaļu grupas maksimālo daudzumu, uz ko attiecas pārtikas kvantitatīvie ierobežojumi un/vai piemērota skaidra un viegli saprotama informācija, kas ļautu pircējam ievērot šīs regulas vai citu atbilstīgu Kopienas tiesību aktu prasības; ja tādi paši kvantitatīvie ierobežojumi attiecas uz kādu sastāvdaļu grupu, ko izmanto atsevišķi vai kopā, šo sastāvdaļu saturu var norādīt ar vienu skaitli; kvantitatīvos ierobežojumus izsaka vai nu skaitliski, vai piemērojot quantum satis principu;

| h) | neto masa; |
| --- | --- |

h)

neto masa;

| i) | minimālais derīguma termiņš vai izlietošanas termiņš; |
| --- | --- |

i)

minimālais derīguma termiņš vai izlietošanas termiņš;

| j) | atbilstīgos gadījumos informācija par pārtikas piedevām vai citām vielām, kas ir minētas šajā pantā un uzskaitītas Direktīvas 2000/13/EK III a pielikumā saistībā ar norādēm uz pārtikas sastāvdaļām. |
| --- | --- |

j)

atbilstīgos gadījumos informācija par pārtikas piedevām vai citām vielām, kas ir minētas šajā pantā un uzskaitītas Direktīvas 2000/13/EK III a pielikumā saistībā ar norādēm uz pārtikas sastāvdaļām.

2.   Pārdodot pārtikas piedevu maisījumus un/vai ir maisījumos ar citām pārtikas sastāvdaļām, uz pārtikas piedevu iepakojuma vai taras ir visu sastāvdaļu saraksts dilstošā secībā pēc to masas daļas kopējā masā.

3.   Gadījumos, kad vielas (tostarp pārtikas piedevas vai citas pārtikas sastāvdaļas) pievieno pārtikas piedevām, lai atvieglotu šo pārtikas piedevu glabāšanu, pārdošanu, standartizāciju, atšķaidīšanu vai šķīdināšanu, uz pārtikas piedevu iepakojuma vai taras ir visu sastāvdaļu saraksts dilstošā secībā pēc to masas daļas kopējā masā.

4.   Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, 1. punkta e) līdz g) apakšpunktā un 2. un 3. punktā noteikto informāciju var norādīt vienīgi tajos sūtījuma pavaddokumentos, kas jāiesniedz kopā ar sūtījumu vai pirms tā piegādes, ja uz attiecīgā produkta iepakojuma vai taras skaidri redzamā vietā ir norāde “nav paredzēts mazumtirdzniecībai”.

5.   Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, gadījumos, kad pārtikas piedevas piegādā, izmantojot cisternas, visu noteikto informāciju var norādīt vienīgi tajos sūtījuma pavaddokumentos, kas jāiesniedz kopā ar sūtījumu.

22. pants

Tādu pārtikas piedevu marķēšana, ko paredzēts pārdot galapatērētājiem

1.   Neskarot Direktīvu 2000/13/EK, Padomes Direktīvu 89/396/EEK (1989. gada 14. jūnijs) par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju (35) un Regulu (EK) Nr. 1829/2003, pārtikas piedevas, ko pārdod atsevišķi vai sajauktas, un/vai kopā ar citām pārtikas sastāvdaļām un ko paredzēts pārdot galapatērētājiem, var laist tirgū, ja uz to iepakojuma ir šāda skaidri redzama, labi salasāma un neizdzēšama informācija:

| a) | šajā regulā noteiktais katras pārtikas piedevas nosaukums un E numurs vai tirdzniecības apraksts, kurā ietverts katras pārtikas piedevas nosaukums un E numurs; |
| --- | --- |

a)

šajā regulā noteiktais katras pārtikas piedevas nosaukums un E numurs vai tirdzniecības apraksts, kurā ietverts katras pārtikas piedevas nosaukums un E numurs;

| b) | norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgās pārtikas piedevas paredzēto lietojumu pārtikā. |
| --- | --- |

b)

norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgās pārtikas piedevas paredzēto lietojumu pārtikā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, galda saldinātāju tirdzniecības aprakstā iekļauj norādi “galda saldinātājs uz ... bāzes”, norādot šā galda saldinātāja sastāvā izmantotā(-o) saldinātāja (-u) nosaukumu(-s).

3.   Poliolus un/vai aspartāmu, un/vai aspartāma acesulfāma sāli saturošu galda saldinātāju marķējumā jābūt šādiem brīdinājuma uzrakstiem:

| a) | polioli — “pārmērīga lietošana var izraisīt caureju”; |
| --- | --- |

a)

polioli — “pārmērīga lietošana var izraisīt caureju”;

| b) | aspartāms/aspartāma acesulfāma sāls — “satur fenilalanīnu”. |
| --- | --- |

b)

aspartāms/aspartāma acesulfāma sāls — “satur fenilalanīnu”.

4.   Galda saldinātāju ražotāji, izmantojot piemērotus līdzekļus, dara pieejamu vajadzīgo informāciju, lai patērētāji droši varētu lietot šos produktus. Norādes par šā punkta īstenošanu pieņem saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

5.   Šā panta 1. līdz 3. punktā minētajai informācijai attiecīgi piemēro Direktīvas 2000/13/EK 13. panta 2. punktu.

23. pants

Citas marķēšanas prasības

Šīs regulas 20., 21. un 22. pants neskar sīkāk izstrādātus vai plašākus normatīvos vai administratīvos aktus attiecībā uz bīstamu vielu un preparātu saturu un mērvienībām, vai noformējumu, klasifikāciju, iepakojumu un marķējumu, vai attiecībā uz šādu vielu pārvadāšanu.

V NODAĻA

PROCEDŪRAS NOTEIKUMI UN ĪSTENOŠANA

24. pants

Pienākums sniegt informāciju

1.   Pārtikas piedevu ražotāji vai lietotāji nekavējoties Komisijai dara zināmu jebkuru jaunu zinātnisku vai tehnisku informāciju, kas varētu ietekmēt attiecīgās pārtikas piedevas nekaitīguma novērtējumu.

2.   Gadījumos, kad pārtikas piedevas, kas jau ir apstiprinātas saskaņā ar šo regulu, ražo, izmantojot metodes vai izejmateriālus, kuri ievērojami atšķiras no tiem, kas ir iekļauti Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) risku novērtējumā, ražotājs vai lietotājs pirms pārtikas piedevu tirgošanas iesniedz Komisijai vajadzīgos datus, lai Iestāde varētu veikt pārtikas piedevas izvērtējumu attiecībā uz mainīto ražošanas metodi vai raksturojumu.

3.   Pārtikas piedevu ražotāji vai lietotāji pēc Komisijas pieprasījuma informē Komisiju par attiecīgās pārtikas piedevas faktisko lietojumu. Šādu informāciju Komisija dara zināmu dalībvalstīm.

25. pants

Pārtikas piedevu devu monitorings

1.   Dalībvalstis uztur sistēmas, lai veiktu pārtikas piedevu patēriņa un lietojuma monitoringu, izmantojot pieeju, kas balstīta uz riska faktoru, un par saviem atzinumiem pietiekami bieži informē Komisiju un Iestādi.

2.   Iepriekš apspriežoties ar Iestādi, saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru pieņem kopēju metodiku, ko dalībvalstis izmanto, lai vāktu informāciju par pārtikas piedevu patēriņa devām Kopienas iedzīvotāju uzturā.

26. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu, 5. panta b) punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā, 4. punkta b) un e) apakšpunktā noteiktais termiņš ir, attiecīgi, 2 mēneši, 2 mēneši un 4 mēneši.

27. pants

Kopienas saskaņoto politikas jomu finansēšana

Juridiskais pamats no šīs regulas izrietošo pasākumu finansēšanai ir Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

VI NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

28. pants

Kopienas pārtikas piedevu sarakstu izveide

1.   Pārtikas piedevas, ko saskaņā ar Direktīvām 94/35/EK, 94/36/EK un 95/2/EK, kā tās grozītas atbilstīgi šīs regulas 29. pantam, ir atļauts lietot pārtikā, un pārtikas piedevu lietojuma nosacījumus iekļauj šīs regulas II pielikumā, kad ir pārbaudīta to atbilstība šīs regulas 6., 7. un 8. pantam. Pasākumus saistībā ar šādu pārtikas piedevu iekļaušanu II pielikumā, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 26. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Pārbaude neietver Iestādes veiktu jaunu risku novērtējumu. Pārbaudi pabeidz līdz ... (36).

Pārtikas piedevas un to izmantošana, kas vairs nav vajadzīgas, nav jāietver II pielikumā.

2.   Pārtikas piedevas, ko saskaņā ar Direktīvu 95/2/EK ir atļauts lietot pārtikas piedevās, un šo pārtikas piedevu lietojuma nosacījumus iekļauj šīs regulas III pielikuma 1. daļā, kad ir pārbaudīta to atbilstība tās 6. pantam. Pasākumus saistībā ar šādu pārtikas piedevu iekļaušanu III pielikumā, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 26. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Pārbaude neietver Iestādes veiktu jaunu risku novērtējumu. Pārbaudi pabeidz līdz ... (36).

Pārtikas piedevas un to izmantošana, kas vairs nav vajadzīgas, nav jāietver III pielikumā.

3.   Pārtikas piedevas, ko saskaņā ar Direktīvu 95/2/EK ir atļauts lietot pārtikas aromatizētājos, un šo pārtikas piedevu lietojuma nosacījumus iekļauj šīs regulas III pielikuma 4. daļā, kad ir pārbaudīta to atbilstība šīs regulas 6. pantam. Pasākumus saistībā ar šādu pārtikas piedevu iekļaušanu III pielikumā, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 26. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Pārbaude neietver Iestādes veiktu jaunu risku novērtējumu. Pārbaudi pabeidz līdz ... (36).

Pārtikas piedevas un to izmantošana, kas vairs nav vajadzīgas, nav jāietver III pielikumā.

4.   To pārtikas piedevu specifikācijas, ko aptver šā panta 1. līdz 3. punkts, apstiprina saskaņā ar Regulu (EK) .../2008 (17), minētās pārtikas piedevas iekļaujot pielikumos saskaņā ar minētajiem punktiem.

5.   Ar piemērotiem pārejas pasākumiem saistītus pasākumus, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

29. pants

Pārejas posma pasākumi

Kamēr nav pabeigta Kopienas pārtikas piedevu sarakstu izveide, kā paredzēts 28. pantā, Direktīvu 94/35/EK, 94/36/EK un 95/2/EK pielikumus vajadzības gadījumā groza, izmantojot pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus minēto direktīvu elementus, un ko Komisija pieņem saskaņā ar 26. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Pārtiku, kas ir laista tirgū vai marķēta pirms ... (37) un kas neatbilst 21. panta 1. punkta i) apakšpunktam un 4. punktam, drīkst tirgot līdz tās minimālā derīguma termiņa vai izlietošanas termiņa beigām.

30. pants

Atļautu pārtikas piedevu atkārtots novērtējums

1.   Iestāde veic jaunu risku novērtējumu pārtikas piedevām, kas ir bijušas atļautas pirms ... (38).

2.   Pēc apspriedēm ar Iestādi līdz ... (39) saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru apstiprina minēto piedevu novērtēšanas programmu. Novērtēšanas programmu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

31. pants

Atcelšana

1.   Ar šo atceļ šādus tiesību aktus:

| a) | Direktīvu 62/2645/EEK; |
| --- | --- |

a)

Direktīvu 62/2645/EEK;

| b) | Direktīvu 65/66/EEK; |
| --- | --- |

b)

Direktīvu 65/66/EEK;

| c) | Direktīvu 78/663/EEK; |
| --- | --- |

c)

Direktīvu 78/663/EEK;

| d) | Direktīvu 78/664/EEK; |
| --- | --- |

d)

Direktīvu 78/664/EEK;

| e) | Direktīvu 81/712/EEK; |
| --- | --- |

e)

Direktīvu 81/712/EEK;

| f) | Direktīvu 89/107/EEK; |
| --- | --- |

f)

Direktīvu 89/107/EEK;

| g) | Direktīvu 94/35/EK; |
| --- | --- |

g)

Direktīvu 94/35/EK;

| h) | Direktīvu 94/36/EK; |
| --- | --- |

h)

Direktīvu 94/36/EK;

| i) | Direktīvu 95/2/EK; |
| --- | --- |

i)

Direktīvu 95/2/EK;

| j) | Lēmumu 292/97/EK; |
| --- | --- |

j)

Lēmumu 292/97/EK;

| k) | Lēmumu 2002/247/EK. |
| --- | --- |

k)

Lēmumu 2002/247/EK.

2.   Atsauces uz atceltajiem tiesību aktiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

32. pants

Pārejas noteikumi

Atkāpjoties no 31. panta, turpmāk norādītos noteikumus turpina piemērot, kamēr saskaņā ar 28. panta 1., 2. un 3. punktu nav pabeigta Direktīvās 94/35/EK, 94/36/EK un 95/2/EK atļauto pārtikas piedevu pārcelšana:

| a) | Direktīvas 94/35/EK 2. panta 1., 2. un 4. punktu un pielikumu; |
| --- | --- |

a)

Direktīvas 94/35/EK 2. panta 1., 2. un 4. punktu un pielikumu;

| b) | Direktīvas 94/36/EK 2. panta 1. līdz 6. punktu, 8., 9. un 10. punktu, un I līdz V pielikumu; |
| --- | --- |

b)

Direktīvas 94/36/EK 2. panta 1. līdz 6. punktu, 8., 9. un 10. punktu, un I līdz V pielikumu;

| c) | Direktīvas 95/2/EK 2. un 4. pantu un I līdz VI pielikumu. |
| --- | --- |

c)

Direktīvas 95/2/EK 2. un 4. pantu un I līdz VI pielikumu.

Neskarot c) punktu, Direktīvā 95/2/EK paredzētās E 1103 invertāzes un E 1105 lizocīma atļaujas atceļ no dienas, kad saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 (29) 17. pantu sāk piemērot Kopienas pārtikas fermentu sarakstu.

33. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no ... (39).

Tomēr 4. panta 2. punktu no 2011. gada 1. janvāra piemēro III pielikuma 2., 3. un 5. daļai un 22. panta 4. punktu piemēro no ... (36). Šīs regulas 29. pantu piemēro no ... (38).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 168, 20.7.2007., 34. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2008. gada 10. marta Kopējā nostāja, Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes ... Lēmums.

2

(3)  OV L 186, 30.6.1989., 27. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

3

(4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 32. lpp.

4

(5)  OV L 178, 28.7.1995., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/128/EK (OV L 346, 9.12.2006., 6. lpp.).

5

(6)  OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/33/EK (OV L 82, 21.3.2006., 10. lpp.).

6

(7)  OV L 339, 30.12.1996., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/129/EK (OV L 346, 9.12.2006., 15. lpp.).

7

(8)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

8

(9)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).

9

(10)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

10

(11)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

11

(12)  OV L 208, 24.7.1992., 9. lpp. Regula atcelta ar Regulu (EK) Nr. 509/2006 (OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp.).

12

(13)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/68/EK (OV L 310., 28.11.2007., 11. lpp.).

13

(14)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

14

(15)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

15

(16)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā versija OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006.

16

(17)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

17

(18)  OV 115, 11.11.1962., 2645. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 95/45/EK (OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp.).

18

(19)  OV 22, 9.2.1965., 373. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 96/77/EK (OV L 339, 30.12.1996., 1. lpp.).

19

(20)  OV L 223, 14.8.1978., 7. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 92/4/EEK (OV L 55, 29.2.1992., 96. lpp.).

20

(21)  OV L 223, 14.8.1978., 30. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 96/77/EK.

21

(22)  OV L 257, 10.9.1981., 1. lpp.

22

(23)  OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

23

(24)  OV L 237, 10.9.1994., 3. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/52/EK (OV L 204, 26.7.2006., 10. lpp.).

24

(25)  OV L 237, 10.9.1994., 13. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

25

(26)  OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/52/EK.

26

(27)  OV L 48, 19.2.1997., 13. lpp.

27

(28)  OV L 84, 28.3.2002., 69. lpp.

28

(29)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 32. lpp.

29

(30)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 46. lpp.

30

(31)  OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

31

(32)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 46. lpp.

32

(33)  OV L 268, 24.9.1991., 69. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

33

(34)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labotā versija OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1243/2007 (OV L 281, 25.10.2007., 8. lpp.).

34

(35)  OV L 186, 30.6.1989., 21. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 92/11/EEK (OV L 65, 11.3.1992., 32. lpp.).

35

(36)  Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

36

(37)  12 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

37

(38)  Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

38

(39)  Viens gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

39

---

I PIELIKUMS

FUNKCIONĀLĀS GRUPAS, KURAS ATTIECAS UZ PĀRTIKAS PIEDEVĀM, KO LIETO PĀRTIKAS PRODUKTOS, UN UZ PĀRTIKAS PIEDEVĀM, KO LIETO PĀRTIKAS PIEDEVĀS UN PĀRTIKAS FERMENTOS

| 1. | “Saldinātāji” ir vielas, ko lieto, lai piešķirtu pārtikas produktiem saldu garšu, vai kā galda saldinātājus. |
| --- | --- |

1.

“Saldinātāji” ir vielas, ko lieto, lai piešķirtu pārtikas produktiem saldu garšu, vai kā galda saldinātājus.

| 2. | “Krāsvielas” ir vielas, kas papildina vai atjauno pārtikas produktu krāsu, tostarp dabīgi pārtikas produktu komponenti un dabīgas izejvielas, kuras atsevišķi parasti uzturā nelieto un neizmanto kā raksturīgas pārtikas sastāvdaļas. No pārtikas produktiem iegūti preparāti un citi ēdami dabīgu izejvielu materiāli, kas ir uzturvielām vai aromātiskajām sastāvdaļām radniecīgi pigmenti, ko iegūst selektīvā fizikālā un/vai ķīmiskā ekstrakcijā, ir krāsvielas šīs regulas nozīmē. |
| --- | --- |

2.

“Krāsvielas” ir vielas, kas papildina vai atjauno pārtikas produktu krāsu, tostarp dabīgi pārtikas produktu komponenti un dabīgas izejvielas, kuras atsevišķi parasti uzturā nelieto un neizmanto kā raksturīgas pārtikas sastāvdaļas. No pārtikas produktiem iegūti preparāti un citi ēdami dabīgu izejvielu materiāli, kas ir uzturvielām vai aromātiskajām sastāvdaļām radniecīgi pigmenti, ko iegūst selektīvā fizikālā un/vai ķīmiskā ekstrakcijā, ir krāsvielas šīs regulas nozīmē.

| 3. | “Konservanti” ir vielas, kas pagarina pārtikas produktu glabāšanās laiku, aizsargājot tos no mikroorganismu izraisītas bojāšanās, un/vai kas aizsargā pret patogēnu mikroorganismu augšanu. |
| --- | --- |

3.

“Konservanti” ir vielas, kas pagarina pārtikas produktu glabāšanās laiku, aizsargājot tos no mikroorganismu izraisītas bojāšanās, un/vai kas aizsargā pret patogēnu mikroorganismu augšanu.

| 4. | “Antioksidanti” ir vielas, kas pagarina pārtikas produktu glabāšanās laiku, aizsargājot tos no oksidēšanas procesu izraisītas bojāšanās, piemēram, no tauku sasmakšanas vai krāsas maiņas. |
| --- | --- |

4.

“Antioksidanti” ir vielas, kas pagarina pārtikas produktu glabāšanās laiku, aizsargājot tos no oksidēšanas procesu izraisītas bojāšanās, piemēram, no tauku sasmakšanas vai krāsas maiņas.

| 5. | “Nesējvielas” ir vielas, ko izmanto pārtikas piedevu vai aromatizētāju, pārtikas fermentu, uzturvielu un/vai tādu citu vielu šķīdināšanai, atšķaidīšanai, izkliedēšanai vai citādai fizikālai modificēšanai, kas pārtikai pievienotas uzturvērtības vai fizioloģiskas ietekmes nolūkā, nemainot to funkcijas (un kurām pašām nav nekādu tehnoloģisko funkciju), lai atvieglotu to apstrādi vai lietošanu. |
| --- | --- |

5.

“Nesējvielas” ir vielas, ko izmanto pārtikas piedevu vai aromatizētāju, pārtikas fermentu, uzturvielu un/vai tādu citu vielu šķīdināšanai, atšķaidīšanai, izkliedēšanai vai citādai fizikālai modificēšanai, kas pārtikai pievienotas uzturvērtības vai fizioloģiskas ietekmes nolūkā, nemainot to funkcijas (un kurām pašām nav nekādu tehnoloģisko funkciju), lai atvieglotu to apstrādi vai lietošanu.

| 6. | “Skābes” ir vielas, kas palielina pārtikas produktu skābumu un/vai piešķir tiem skābu garšu. |
| --- | --- |

6.

“Skābes” ir vielas, kas palielina pārtikas produktu skābumu un/vai piešķir tiem skābu garšu.

| 7. | “Skābuma regulētāji” ir vielas, kas maina vai regulē pārtikas produktu skābumu vai bāziskumu. |
| --- | --- |

7.

“Skābuma regulētāji” ir vielas, kas maina vai regulē pārtikas produktu skābumu vai bāziskumu.

| 8. | “Pretsalipes vielas” ir vielas, kas mazina pārtikas produktu daļiņu salipšanu. |
| --- | --- |

8.

“Pretsalipes vielas” ir vielas, kas mazina pārtikas produktu daļiņu salipšanu.

| 9. | “Putu dzēsēji” ir vielas, kas novērš vai samazina putošanu. |
| --- | --- |

9.

“Putu dzēsēji” ir vielas, kas novērš vai samazina putošanu.

| 10. | “Apjoma palielinātāji” ir vielas, kas sekmē pārtikas produktu tilpuma palielināšanos, ievērojami nepalielinot to enerģētisko vērtību. |
| --- | --- |

10.

“Apjoma palielinātāji” ir vielas, kas sekmē pārtikas produktu tilpuma palielināšanos, ievērojami nepalielinot to enerģētisko vērtību.

| 11. | “Emulgatori” ir vielas, kas pārtikas produktos ļauj izveidot vai saglabāt homogēnu maisījumu, kas sastāv no divām vai vairākām fāzēm, kas savstarpēji nesajaucas, piemēram, eļļas un ūdens. |
| --- | --- |

11.

“Emulgatori” ir vielas, kas pārtikas produktos ļauj izveidot vai saglabāt homogēnu maisījumu, kas sastāv no divām vai vairākām fāzēm, kas savstarpēji nesajaucas, piemēram, eļļas un ūdens.

| 12. | “Emulģējošie sāļi” ir vielas, kas pārveido siera proteīnus disperģējamā veidā, tādējādi veicinot tauku un citu sastāvdaļu vienmērīgu sadalīšanos produkta masā. |
| --- | --- |

12.

“Emulģējošie sāļi” ir vielas, kas pārveido siera proteīnus disperģējamā veidā, tādējādi veicinot tauku un citu sastāvdaļu vienmērīgu sadalīšanos produkta masā.

| 13. | “Cietinātāji” ir vielas, kas padara vai saglabā stingrus vai kraukšķīgus augļu vai dārzeņu audus, vai iedarbojoties ar recinātājiem, veido vai stiprina želeju. |
| --- | --- |

13.

“Cietinātāji” ir vielas, kas padara vai saglabā stingrus vai kraukšķīgus augļu vai dārzeņu audus, vai iedarbojoties ar recinātājiem, veido vai stiprina želeju.

| 14. | “Garšas pastiprinātāji” ir vielas, kas pastiprina pārtikas produktiem piemītošo garšu un/vai smaržu. |
| --- | --- |

14.

“Garšas pastiprinātāji” ir vielas, kas pastiprina pārtikas produktiem piemītošo garšu un/vai smaržu.

| 15. | “Putu veidotāji” ir vielas, kas nodrošina gāzveida fāzes homogēnu izkliedi šķidros vai cietos pārtikas produktos. |
| --- | --- |

15.

“Putu veidotāji” ir vielas, kas nodrošina gāzveida fāzes homogēnu izkliedi šķidros vai cietos pārtikas produktos.

| 16. | “Recinātāji” ir vielas, kas, veidojot želeju, rada pārtikas produkta struktūru. |
| --- | --- |

16.

“Recinātāji” ir vielas, kas, veidojot želeju, rada pārtikas produkta struktūru.

| 17. | “Glazētājvielas” (tostarp smērvielas) ir vielas, ko izmanto pārtikas produktu ārējās virsmas apstrādei, lai padarītu to spīdīgu vai lai izveidotu aizsargslāni. |
| --- | --- |

17.

“Glazētājvielas” (tostarp smērvielas) ir vielas, ko izmanto pārtikas produktu ārējās virsmas apstrādei, lai padarītu to spīdīgu vai lai izveidotu aizsargslāni.

| 18. | “Mitrumuzturētāji” ir vielas, kas pasargā pārtikas produktus no izžūšanas, pretdarbojoties sausa gaisa ietekmei, vai veicina pulveru šķīšanu ūdeni saturošā vidē. |
| --- | --- |

18.

“Mitrumuzturētāji” ir vielas, kas pasargā pārtikas produktus no izžūšanas, pretdarbojoties sausa gaisa ietekmei, vai veicina pulveru šķīšanu ūdeni saturošā vidē.

| 19. | “Modificētās cietes” ir vielas, kas iegūtas, ar ķīmiskiem reaģentiem vienu vai vairākas reizes iedarbojoties uz pārtikas cieti, kura pirms tam var būt apstrādāta ar fizikālām vai fermentatīvām metodēm, hidrolizēta ar skābi vai sārmu vai balināta. |
| --- | --- |

19.

“Modificētās cietes” ir vielas, kas iegūtas, ar ķīmiskiem reaģentiem vienu vai vairākas reizes iedarbojoties uz pārtikas cieti, kura pirms tam var būt apstrādāta ar fizikālām vai fermentatīvām metodēm, hidrolizēta ar skābi vai sārmu vai balināta.

| 20. | “Aizsarggāzes” ir gāzes, izņemot gaisu, ko iepilda iepakojumā pirms vai pēc pārtikas produktu iepakošanas vai pārtikas produktu iepakošanas laikā. |
| --- | --- |

20.

“Aizsarggāzes” ir gāzes, izņemot gaisu, ko iepilda iepakojumā pirms vai pēc pārtikas produktu iepakošanas vai pārtikas produktu iepakošanas laikā.

| 21. | “Propelenti” ir gāzes, izņemot gaisu, kas izspiež pārtikas produktus no iepakojuma. |
| --- | --- |

21.

“Propelenti” ir gāzes, izņemot gaisu, kas izspiež pārtikas produktus no iepakojuma.

| 22. | “Irdinātāji” ir vielas vai to maisījumi, kas, izdalot gāzes, palielina mīklas apjomu. |
| --- | --- |

22.

“Irdinātāji” ir vielas vai to maisījumi, kas, izdalot gāzes, palielina mīklas apjomu.

| 23. | “Sekvestranti” ir vielas, kas veido ķīmiskus kompleksus ar metālu joniem. |
| --- | --- |

23.

“Sekvestranti” ir vielas, kas veido ķīmiskus kompleksus ar metālu joniem.

| 24. | “Stabilizētāji” ir vielas, kas ļauj saglabāt pārtikas produktu fizikāli ķīmisko stāvokli; pie stabilizētājiem pieder vielas, kas ļauj saglabāt divu vai vairāku nesajaucošos vielu vienmērīgu izkliedi pārtikas produktos, vielas, kas stabilizē, saglabā vai pastiprina pārtikas produktiem piemītošo krāsu, un vielas, kas palielina pārtikas produktu saistīšanas spēju, tostarp šķērssaišu veidošanos starp olbaltumvielām, kura dod iespēju pārtikas produktus sasaistīt no jauna izveidotos pārtikas produktos. |
| --- | --- |

24.

“Stabilizētāji” ir vielas, kas ļauj saglabāt pārtikas produktu fizikāli ķīmisko stāvokli; pie stabilizētājiem pieder vielas, kas ļauj saglabāt divu vai vairāku nesajaucošos vielu vienmērīgu izkliedi pārtikas produktos, vielas, kas stabilizē, saglabā vai pastiprina pārtikas produktiem piemītošo krāsu, un vielas, kas palielina pārtikas produktu saistīšanas spēju, tostarp šķērssaišu veidošanos starp olbaltumvielām, kura dod iespēju pārtikas produktus sasaistīt no jauna izveidotos pārtikas produktos.

| 25. | “Biezinātāji” ir vielas, kas palielina pārtikas produktu viskozitāti. |
| --- | --- |

25.

“Biezinātāji” ir vielas, kas palielina pārtikas produktu viskozitāti.

| 26. | “Miltu apstrādes līdzekļi” ir vielas, izņemot emulgatorus, ko pievieno miltiem vai mīklai, lai uzlabotu to cepamīpašības. |
| --- | --- |

26.

“Miltu apstrādes līdzekļi” ir vielas, izņemot emulgatorus, ko pievieno miltiem vai mīklai, lai uzlabotu to cepamīpašības.

---

II PIELIKUMS

Kopienas atļauto pārtikas piedevu saraksts un šo pārtikas piedevu lietošanas noteikumi.

---

III PIELIKUMS

Kopienas atļauto pārtikas piedevu saraksts lietošanai pārtikas piedevās, pārtikas fermentos un pārtikas aromatizētājos un to lietošanas noteikumi.

Saraksts, kurā iekļautas Kopienas atļautās uzturvielu nesējvielas, un to lietošanas noteikumi.

| 1. daļa | Pārtikas piedevu nesējvielas |
| --- | --- |
| 2. daļa | Pārtikas piedevu piedevas, izņemot nesējvielas |
| 3. daļa | Pārtikas fermentu piedevas, tostarp nesējvielas |
| 4. daļa | Pārtikas aromatizētāju piedevas, tostarp nesējvielas |
| 5. daļa | Uzturvielu nesējvielas un citas vielas, kas pārtikai pievienotas uzturvērtības vai citas fizioloģiskas ietekmes nolūkā |

1. daļa

Pārtikas piedevu nesējvielas

2. daļa

Pārtikas piedevu piedevas, izņemot nesējvielas

3. daļa

Pārtikas fermentu piedevas, tostarp nesējvielas

4. daļa

Pārtikas aromatizētāju piedevas, tostarp nesējvielas

5. daļa

Uzturvielu nesējvielas un citas vielas, kas pārtikai pievienotas uzturvērtības vai citas fizioloģiskas ietekmes nolūkā

---

IV PIELIKUMS

TRADICIONĀLĀ PĀRTIKA, ATTIECĪBĀ UZ KURU DAŽAS DALĪBVALSTIS VAR SAGLABĀT SPĒKĀ AIZLIEGUMU LIETOT ATSEVIŠĶAS PĀRTIKAS PIEDEVU KATEGORIJAS

| Dalībvalsts | Pārtika | Piedevu kategorijas, attiecībā uz kurām aizliegumu var saglabāt spēkā |
| --- | --- | --- |
| Vācija | Tradicionālais vācu alus (“Bier nach deutschem Reinheitsgebot gebraut”) | Visas, izņemot propelentus |
| Francija | Tradicionālā franču maize | Visas |
| Francija | Tradicionālās konservētās franču trifeles | Visas |
| Francija | Tradicionālie konservētie franču gliemeži | Visas |
| Francija | Tradicionālie franču zosu un pīļu gaļas konservi (“confit”) | Visas |
| Austrija | Tradicionālais austriešu “Bergkäse” | Visas, izņemot konservantus |
| Somija | Tradicionālais somu “Mämmi” | Visas, izņemot konservantus |
| Zviedrija
  Somija | Tradicionālie zviedru un somu augļu sīrupi | Krāsvielas |
| Dānija | Tradicionālās dāņu “Kødboller” | Konservanti un krāsvielas |
| Dānija | Tradicionālā dāņu “Leverpostej” | Konservanti (izņemot sorbīnskābi) un krāsvielas |
| Spānija | Tradicionālais spāņu “Lomo
  embuchado” | Visas, izņemot konservantus un antioksidantus |
| Itālija | Tradicionālā itāliešu “Mortadella” | Visas, izņemot konservantus, antioksidantus, skābuma regulētājus, garšas pastiprinātājus, stabilizatorus un aizsarggāzi |
| Itālija | Tradicionālā itāliešu “Cotechino e
  zampone” | Visas, izņemot konservantus, antioksidantus, skābuma regulētājus, garšas pastiprinātājus, stabilizatorus un aizsarggāzi |

Dalībvalsts

Pārtika

Piedevu kategorijas, attiecībā uz kurām aizliegumu var saglabāt spēkā

Vācija

Tradicionālais vācu alus (“Bier nach deutschem Reinheitsgebot gebraut”)

Visas, izņemot propelentus

Francija

Tradicionālā franču maize

Visas

Francija

Tradicionālās konservētās franču trifeles

Visas

Francija

Tradicionālie konservētie franču gliemeži

Visas

Francija

Tradicionālie franču zosu un pīļu gaļas konservi (“confit”)

Visas

Austrija

Tradicionālais austriešu “Bergkäse”

Visas, izņemot konservantus

Somija

Tradicionālais somu “Mämmi”

Visas, izņemot konservantus

Zviedrija

Somija

Tradicionālie zviedru un somu augļu sīrupi

Krāsvielas

Dānija

Tradicionālās dāņu “Kødboller”

Konservanti un krāsvielas

Dānija

Tradicionālā dāņu “Leverpostej”

Konservanti (izņemot sorbīnskābi) un krāsvielas

Spānija

Tradicionālais spāņu “Lomo
  embuchado”

Visas, izņemot konservantus un antioksidantus

Itālija

Tradicionālā itāliešu “Mortadella”

Visas, izņemot konservantus, antioksidantus, skābuma regulētājus, garšas pastiprinātājus, stabilizatorus un aizsarggāzi

Itālija

Tradicionālā itāliešu “Cotechino e
  zampone”

Visas, izņemot konservantus, antioksidantus, skābuma regulētājus, garšas pastiprinātājus, stabilizatorus un aizsarggāzi

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2006. gada 28. jūlijā pieņēma priekšlikumu Regulai par pārtikas piedevām (1). Priekšlikums ir balstīts uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu.

Eiropas Parlaments 2007. gada 10. jūlijā pieņēma savu atzinumu pirmā lasījumā (2).

Pēc Eiropas Parlamenta atzinuma pirmajā lasījumā, Komisija 2007. gada 24. oktobrī iesniedza grozītu priekšlikumu (3).

Padome 2008. gada 10. martā pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. panta 2. punktu.

Pildot tās uzdevumus, Padome ņēma vērā arī Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2007. gada 25. aprīlī pieņemto atzinumu (4).

II.   MĒRĶIS

Mērķis ierosinātajai regulai, kā daļa no četriem priekšlikumiem, kas paredzēti, lai rūpīgi pārbaudītu Kopienas noteikumus par pārtikas uzlabotājām vielām, būtu atjaunināt un vienkāršot pašreizējos Kopienas tiesību aktus attiecībā uz pārtikas piedevām.

Ar ierosināto regulu izveidos Kopienā lietošanai pārtikas piedevās un pārtikas fermentos atļauto pārtikas piedevu, fermentu un aromatizētāju sarakstu, un tostarp šo pārtikas piedevu lietošanas noteikumus. Ar ierosināto regulu izstrādās arī noteikumus attiecībā uz pārtikas piedevu marķējumu.

Ierosinātās regulas mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus atbilstīgu darbību, tostarp pārtikas tirdzniecības godīgu praksi un augstu cilvēku veselības, patērētāju interešu un vides aizsardzības līmeni.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Ievadpiezīmes

Kopējā nostāja atspoguļo Padomē izskatītā Komisijas priekšlikuma rezultātu. Padome tekstā izdarīja vairākus grozījumus, daži no tiem saistīti ar Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem. Padome pēc savas ierosmes ieviesa dažus Eiropas Parlamenta grozījumus katrā no trim nozares priekšlikumiem, lai saskaņotu to noteikumus. Padomes ieviesto izmaiņu apkopojums ir šāds:

—   “Patērētāja maldināšana”(saskaņā ar 3. un 26. grozījumu)

Padome 7. apsvērumā un 6. pantā ietvēra elementus, kas iekļauj patērētāja maldināšanas jēdzienu.

—   Vides aizsardzība (saskaņā ar 1. un 7. grozījumu)

Padome uzskatīja, ka neskatoties uz zinātniskiem pierādījumiem, atļaujot pārtikas piedevas būtu jāņem vērā citi atbilstīgi faktori, kā piemēram, vides aizsardzība. Starp ierosinātās regulas mērķiem Padome ietvēra arī atsauci uz vides aizsardzību.

—   Tādu patērētāju aizsardzība, kas cieš no pārtikas nepanesamības vai alerģijas (saskaņā ar 1. grozījumu)

Padome atzina, ka attiecībā uz pārtikas piedevu lietojumu un maksimālo daudzumu būtu jāņem vērā to iedarbība uz īpašām patērētāju grupām, piemēram, uz patērētājiem, kuriem ir alerģija.

—   Regulatīvā komitoloģijas kontroles procedūra (saskaņā ar 48., 51., 64./rev, 67./rev, 68./rev, 79. un 80. grozījumu)

Padome pieņēma priekšlikumu par jauniem komitoloģijas procedūras noteikumiem, ar ko paredz, ka pieņemot pasākumus ierosinātās regulas papildināšanai, jāpiemēro regulatīvā kontroles procedūra.

Efektivitātes labad Padome nolēma izmantot saīsināta termiņa regulatīvo kontroles procedūru Kopienas pārtikas piedevu saraksta izveidei un attiecībā uz pārejas pasākumiem, līdz brīdim, kad būs izveidoti Kopienas saraksti, grozīt Direktīvas 94/35/EK, 94/36/EK un 95/2/EK pielikumus.

—   Interpretācijas lēmumi

Padome pārgrupēja visus noteikumus par interpretācijas lēmumiem vienā jaunā pantā un, tā kā tie nepapildinātu regulu, tos pakļauj regulatīvajai komitoloģijas procedūrai, nepiemērojot kontroli.

—   Noteikums, ar ko aizliedz laist tirgū prasībām neatbilstīgas pārtikas piedevas (saskaņā ar 9. un 22. grozījumu)

Skaidrības, juridiskās skaidrības un atbilstīgas tirgus darbības labad Padome tekstā iekļāva noteikumu, ar ko aizliedz laist tirgū prasībām neatbilstīgas pārtikas piedevas. Tas atbilst priekšlikumiem par aromatizētājiem un pārtikas fermentiem.

—   Atļauja izmantot piedevas, kas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību darbības jomā (5) (saskaņā ar 4. grozījumu)

Padome ir vienisprātis, ka divas atļaujas piešķiršanas procedūras jebkurai vielai var tikt veiktas vienlaicīgi, tomēr galīgā atļaujas piešķiršana būtu jāsniedz, ievērojot Regulu par pārtikas piedevām. Lai šis noteikums vairāk atbilstu Regulas (EK) Nr. 1829/2003 noteikumiem, Padomē šajā principā veica dažas redakcionālas izmaiņas.

—   Pārejas posma pasākumi attiecībā uz produktiem, kas jau ir laisti tirgū (saskaņā ar 56. grozījumu)

Padome paredzēja 1 gadu ilgu pārejas periodu no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Pārtikas produktus, kas ir likumīgi laisti tirgū vai marķēti šā gada laikā, drīkst tirgot līdz to minimālā derīguma termiņam beigām vai arī tos jāizlieto līdz laikam, kas norādīts uz produkta (“izlietot līdz”).

—   Marķēšana

Padome vienkāršoja marķēšanas noteikumus, lai atkārtotu noteikumus, kas jau noteikti Direktīvā 2000/13/EK, ievērojot “uzņēmums — uzņēmumam” marķējumu un marķējuma prasības precēm, kuras ir paredzēts tirgot galīgajam patērētājam. Lai gan nodaļu par marķējumu Padome ir izstrādājusi citādākā veidā kā ierosināja Eiropas Parlaments, tās satura pamata principi atbilst 42. un 44. grozījumam.

—   Nanotehnoloģija (saskaņā ar 35. grozījumu)

Līdzīgi kā Eiropas Parlamenta priekšlikumā, Padome uzskatīja, ka ir nepieciešams jauns pārtikas piedevu izvērtējums, ja pārtikas piedevas ražošanas metodes būtiski atšķiras no tām, kas ietvertas iepriekšējā riska novērtējumā. Jaunā novērtējuma rezultātā var uzlikt dažādus lietošanas nosacījumus.

Komisija ir pieņēmusi Padomes apstiprināto kopējo nostāju.

2.   Eiropas Parlamenta grozījumi

Eiropas Parlaments 2007. gada 10. jūlija plenārsēdes balsošanā pieņēma 59 priekšlikuma grozījumus.

Padome kopējā nostājā pilnībā vai pēc būtības iekļāva 33 grozījumus.

a)   Kopējā nostājā iekļautie grozījumi

Papildus iepriekš 1. daļā jau minētajiem grozījumiem kopējā nostājā vai nu pilnībā, vai daļēji ietverti citi Eiropas Parlamenta pirmā lasījuma grozījumi, kas ir tehniskas/redakcionālas dabas un kuru mērķis ir uzlabot priekšlikuma teksta skaidrību (8., 13., 14., 18., 19., 21., 36., 37., 39., 46., 55., 57., 58., 59., 60. grozījums).

b)   Tekstā neiekļautie grozījumi (6)

Padome nevarēja pieņemt visus grozījumus šādu iemeslu dēļ:

—   Piesardzības princips (78. grozījums — 10. apsvērums)

Piesardzības princips ir viens no vispārīgiem principiem, kas ir vispārējo pārtikas aprites tiesību aktu pamatā (7). Tātad tas ir piemērojams attiecībā uz ierosināto regulu bez vajadzības veikt īpašu atsauci uz to. Turklāt saistībā ar riska analīzi piesardzības principu var ņemt vērā tikai saistībā ar riska pārvaldību, taču nekad ne riska izvērtējuma fāzē, kā to ieteica Eiropas Parlaments.

—   Pārtikas piedevas, ko nedrīkst izmantot kopā ar citām pārtikas piedevām (34. grozījums — 10. panta 2. punkts)

Teksta 1. pantā un 10. panta 2. punkta c) apakšpunktā jau noteikts, ka pārtikas piedevu lietošanu jānosaka Kopienas sarakstā, tādēļ 34. grozījums ir lieks.

—   Atkārtota izvērtējuma programma, lai pārskatītu atļaujas (5., 54. grozījums — 14. apsvērums, 30. pants (jauns 2a. punkts))

Padome uzskata, ka pārtikas nekaitīgumu garantēs, kad vien nepieciešams pielietojama, nepārtrauktas uzraudzības un atkārtota izvērtējuma sistēma, kā arī jauna zinātniska informācija. Papildu pārskats radītu nevajadzīgu administratīvo slogu ražotājiem, lietotājiem, EPNI, Komisijai un dalībvalstīm.

—   Pašreizējo atļauju pārskats (6., 52., 69./rev grozījums — 21. apsvērums, 30. panta 1. un 2. punkts)

Padome uzstāj, ka jau atļautās vielas būtu jāpārceļ uz atļauto piedevu sarakstu pēc tam, kad būs izskatīti citi ar nekaitīgumu nesaistīti kritēriji. Tomēr EPNI ir uzdots atkārtoti izvērtēt pašreiz atļauto pārtikas piedevu nekaitīgumu. Šo divu pārskatu sasaiste nav atbilstoša.

—   Pārtikas piedevu definīcija un ierosinātās regulas darbības joma

| — | pēc ražas novākšanas augu aizsardzības līdzekļu iekļaušana darbības jomā (10. grozījums — 2. panta b) punkts): Augu aizsardzības līdzekļi, ko izmanto pēc ražas novākšanas ir pakļauti Direktīvas 91/414/EEK darbības jomai, kurā jau paredzēts — ja augu aizsardzības līdzeklis attiecas uz definīciju kādā citā Kopienas tiesību aktā, tad pēdējais minētais ir piemērojams. |
| --- | --- |

—

pēc ražas novākšanas augu aizsardzības līdzekļu iekļaušana darbības jomā (10. grozījums — 2. panta b) punkts): Augu aizsardzības līdzekļi, ko izmanto pēc ražas novākšanas ir pakļauti Direktīvas 91/414/EEK darbības jomai, kurā jau paredzēts — ja augu aizsardzības līdzeklis attiecas uz definīciju kādā citā Kopienas tiesību aktā, tad pēdējais minētais ir piemērojams.

| — | mikrobu kultūru izslēgšana no darbības jomas (11. grozījums — 2. pants (jauns da. punkts)): Dažas kultūras pievieno pārtikai, tuvojoties ražošanas procesa nobeigumam, lai iegūtu konservācijas efektu, un tāpēc tās var uzskatīt par pārtikas piedevām. Tādēļ tās nebūtu jāizslēdz no ierosinātās regulas darbības jomas. |
| --- | --- |

—

mikrobu kultūru izslēgšana no darbības jomas (11. grozījums — 2. pants (jauns da. punkts)): Dažas kultūras pievieno pārtikai, tuvojoties ražošanas procesa nobeigumam, lai iegūtu konservācijas efektu, un tāpēc tās var uzskatīt par pārtikas piedevām. Tādēļ tās nebūtu jāizslēdz no ierosinātās regulas darbības jomas.

| — | Asins proteīnu nevar uzskatīt par piedevu (16. grozījums — 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta viii) daļa): Pašreiz vielas, kas satur asins proteīnu uzskata par tādām, kuras ietilpst Kopienas pārtikas piedevu tiesību aktu darbības jomā. Padome uzskata, ka asins proteīna kā piedevas izslēgšana 3. panta 2. punktā nav atbilstīga. |
| --- | --- |

—

Asins proteīnu nevar uzskatīt par piedevu (16. grozījums — 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta viii) daļa): Pašreiz vielas, kas satur asins proteīnu uzskata par tādām, kuras ietilpst Kopienas pārtikas piedevu tiesību aktu darbības jomā. Padome uzskata, ka asins proteīna kā piedevas izslēgšana 3. panta 2. punktā nav atbilstīga.

—   Lēmumi, kas iesniegti regulatīvai komitoloģijas procedūrai (12., 40., 47. grozījums — 2. panta 5. punkts, 18. panta c) punkts ievads, 25. panta 2. punkts)

Lēmumi, vai attiecīgā viela ietilpst vai neietilpst regulas darbības jomā, ir vienīgi skaidrojošas dabas jautājumi. Tādēļ tie neietilpst regulatīvās komitoloģijas kontroles procedūras darbības jomā.

—   Definīcijas un izņēmumi (papildu tehnoloģiska ietekme) (15. grozījums — 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļa)

Padome uzskata, ka 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļai pievienojot tekstu “papildu tehnoloģiska ietekme” tas kļūst pārāk plašs un var definīcijā neietvert vielas, ko izmanto kā pārtikas piedevas.

—   Pārtika ar pazeminātu cukura sastāvu (20., 29. grozījums — 3. panta 2. punkta i) apakšpunkts, 7. panta a) apakšpunkts)

Šīs koncepcijas ieviešana regulā palielinātu to produktu daudzumu, kuros var izmantot saldinātājus, un tā rezultātā var rasties šādu piedevu palielināta lietošana, kas patērētājam nesniedz ieguvumus.

—   Patērētāja ieguvumi (24. grozījums — 6. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

Dokumenta 24. grozījumā paredzēts, ka vienam no nosacījumiem, lai piedevu iekļautu Kopienas sarakstā, būtu jābūt saprātīgai tehnoloģiskai vajadzībai, kas saistītos ar ieguvumiem patērētājam. Tomēr 6. panta 2. punktā jau noteikts, ka pārtikas piedevām, lai tās iekļautu Kopienas sarakstā, patērētājam jāsniedz ieguvumi un priekšrocības. Tādējādi 24. grozījums nav nepieciešams.

—   Galīgā lēmuma pamatojuma skaidrojums (28. grozījums — 6. pants (jauns 3a. punkts))

Lēmumu vai iekļaut pārtikas piedevas Kopienas sarakstā vai nē pieņem izmantojot regulatīvās kontroles procedūru, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Šajos priekšlikumos ietverti apsvērumi ar papildu informācijas skaidrojumu, tādējādi 28. grozījums ir lieks.

—   Īpaši nosacījumi saldinātājiem (73. grozījums — 7. panta b) apakšpunkts)

Padome uzskatīja, ka teikuma svītrošana būtu pārāk ierobežojoša.

—   Patērētājus iespējami maldinošas piedevas (piem. krāsas) (30. grozījums — 8. pants (jauns 1a. punkts))

Ar dokumenta 6. panta noteikumiem par vispārējiem pārtikas piedevu atļaujas saņemšanas nosacījumiem paredzēts, ka piedevai nebūtu jāmaldina patērētājs. Turklāt Padome, lai definētu terminu “patērētāju maldināšana”, šo jēdzienu skaidro 7. apsvērumā.

—   Specifikācijas Kopienas sarakstos:

| — | Piedevu grupas noteikšana (3. grozījums — 10. panta 2. punkta a) apakšpunkts): Dokumenta 9. pantā paredzēts, ka pārtikas piedevu iedala funkcionālā piedevu klasē. Tā kā piedeva var būt piekritīga vairākām funkcionālām klasēm, Padome nevarēja atbalstīt šādu grozījumu, ar ko būtu jānosaka visas klases, kurām piedeva var būt piederīga. |
| --- | --- |

—

Piedevu grupas noteikšana (3. grozījums — 10. panta 2. punkta a) apakšpunkts): Dokumenta 9. pantā paredzēts, ka pārtikas piedevu iedala funkcionālā piedevu klasē. Tā kā piedeva var būt piekritīga vairākām funkcionālām klasēm, Padome nevarēja atbalstīt šādu grozījumu, ar ko būtu jānosaka visas klases, kurām piedeva var būt piederīga.

| — | To vielu noteikšana, kurām var pievienot piedevas (grozījums 33. — 10. panta 2. punkta b) apakšpunkts): Grozījums nav nepieciešams, jo fermenti, aromatizētāji un piedevas uzskata par pārtiku. |
| --- | --- |

—

To vielu noteikšana, kurām var pievienot piedevas (grozījums 33. — 10. panta 2. punkta b) apakšpunkts): Grozījums nav nepieciešams, jo fermenti, aromatizētāji un piedevas uzskata par pārtiku.

—   Ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) marķējums (38. un 63. grozījums — 12. pants)

Kā minēts 16. apsvērumā, uz pārtikas piedevām attiecināmi marķēšanas noteikumi, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gads 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas marķējumu, noformējumu un reklāmu (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (9) (Marķējuma noteikumi tādām pārtikas sastāvdaļām, tostarp piedevām, kas satur un sastāv no ĢMO ir noteikti Regulas (EK) Nr. 1829/2003 12. un 13. pantā.) Padome pieņēma piesardzīgu pieeju, nepiekrītot tādiem grozījumiem, kas varētu nesakrist ar horizontālo spēkā esošo regulu darbības jomu.

—   Marķējums (43. un 45. grozījums — 21. panta 4. punkts, 22. panta (jauns 3a. punkts))

Pirmkārt, Padome uzskatīja, ka, veicot piegādi vai pirms tās, pavaddokumentos var sniegt vienīgi noteiktu informāciju. Otrkārt, tā kā jau pastāv noteikumi par tādu alergēnu marķējumu, kas uzskaitīti Direktīvas 2000/13/EK IIIa Pielikumā, Padome uzskatīja, ka šajā tiesību aktā nav atbilstoši pārsniegt šos noteikumus.

IV.   SECINĀJUMI

Padome uzskata, ka kopējā nostāja atspoguļo viedokļu un interešu līdzsvaru, kas ievēros regulas mērķus. Tā gaida konstruktīvas pārrunas ar Eiropas Parlamentu, lai drīz pieņemtu šo regulu, nodrošinot augstu cilvēku veselības un patērētāju aizsardzības līmeni.

---

(1)  COM(2006) 428 galīgā redakcija.

(2)  Dok. 11640/07 CODEC 776.

(3)  COM(2007) 673 galīgā redakcija.

(4)  OV C 168, 20.7.2007, 29. lpp.

(5)  OV L 268, 18.10.2003, 1. lpp.

(6)  Pantu numerācija šajā daļā attiecas uz kopējās nostājas tekstu.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 34. lpp.).

(8)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/68/EK (OV L 310, 28.11.2007., 11. lpp.).

(9)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 34. lpp.).

---

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 111/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 111/32

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 8/2008,

ko Padome pieņēmusi 2008. gada 10. martā

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 111 E/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, kas ievērojami ietekmē gan iedzīvotāju veselību un labklājību, gan sociālās un ekonomiskās intereses. |
| --- | --- |

(1)

Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, kas ievērojami ietekmē gan iedzīvotāju veselību un labklājību, gan sociālās un ekonomiskās intereses.

| (2) | Īstenojot Kopienas politiku, būtu jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot Kopienas politiku, būtu jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis.

| (3) | Uz pārtikas fermentiem, izņemot pārtikas fermentus, ko lieto kā pārtikas piedevas, pašlaik vai nu neattiecas nekādi noteikumi, vai arī saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem attiecas pārstrādes palīglīdzekļu regulējums. Dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu atšķirības attiecībā uz pārtikas fermentu novērtēšanu un atļauju piešķiršanu var kavēt to brīvu apriti, radot nevienlīdzīgas un negodīgas konkurences apstākļus. Tādēļ jāpieņem Kopienas noteikumi, saskaņojot dalībvalstu noteikumus, kas attiecas uz fermentu lietojumu pārtikā. |
| --- | --- |

(3)

Uz pārtikas fermentiem, izņemot pārtikas fermentus, ko lieto kā pārtikas piedevas, pašlaik vai nu neattiecas nekādi noteikumi, vai arī saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem attiecas pārstrādes palīglīdzekļu regulējums. Dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu atšķirības attiecībā uz pārtikas fermentu novērtēšanu un atļauju piešķiršanu var kavēt to brīvu apriti, radot nevienlīdzīgas un negodīgas konkurences apstākļus. Tādēļ jāpieņem Kopienas noteikumi, saskaņojot dalībvalstu noteikumus, kas attiecas uz fermentu lietojumu pārtikā.

| (4) | Šai regulai būtu jāattiecas vienīgi uz fermentiem, ko tehnoloģisku apsvērumu dēļ pievieno pārtikai tās ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā, tostarp fermentiem, ko lieto kā pārstrādes palīglīdzekļus (turpmāk “pārtikas fermenti”). Tāpēc šīs regulas darbības jomā nebūtu jāiekļauj fermenti, ko nevis pievieno pārtikai tehnoloģiskos nolūkos, bet kas ir paredzēti lietošanai cilvēku uzturā, piemēram, fermenti ar uzturvielu funkcijām. Mikrobu kultūras, ko tradicionāli lieto pārtikas, piemēram, siera un vīna ražošanā, un kas var nejauši radīt fermentus, bet ko speciāli neizmanto fermentu ražošanai, nav uzskatāmas par pārtikas fermentiem. |
| --- | --- |

(4)

Šai regulai būtu jāattiecas vienīgi uz fermentiem, ko tehnoloģisku apsvērumu dēļ pievieno pārtikai tās ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā, tostarp fermentiem, ko lieto kā pārstrādes palīglīdzekļus (turpmāk “pārtikas fermenti”). Tāpēc šīs regulas darbības jomā nebūtu jāiekļauj fermenti, ko nevis pievieno pārtikai tehnoloģiskos nolūkos, bet kas ir paredzēti lietošanai cilvēku uzturā, piemēram, fermenti ar uzturvielu funkcijām. Mikrobu kultūras, ko tradicionāli lieto pārtikas, piemēram, siera un vīna ražošanā, un kas var nejauši radīt fermentus, bet ko speciāli neizmanto fermentu ražošanai, nav uzskatāmas par pārtikas fermentiem.

| (5) | No šīs regulas darbības jomas būtu jāizslēdz pārtikas fermenti, ko izmanto vienīgi pārtikas piedevu ražošanā un uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas piedevām (3) darbības joma, jo šīs pārtikas nekaitīgums jau ir novērtēts, un tai ir attiecīgs tiesiskais regulējums. Tomēr šī regula attiecas uz minētajiem pārtikas fermentiem tādos gadījumos, kad tos lieto pārtikā kā pārtikas fermentus. |
| --- | --- |

(5)

No šīs regulas darbības jomas būtu jāizslēdz pārtikas fermenti, ko izmanto vienīgi pārtikas piedevu ražošanā un uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas piedevām (3) darbības joma, jo šīs pārtikas nekaitīgums jau ir novērtēts, un tai ir attiecīgs tiesiskais regulējums. Tomēr šī regula attiecas uz minētajiem pārtikas fermentiem tādos gadījumos, kad tos lieto pārtikā kā pārtikas fermentus.

| (6) | Pārtikas fermentus vajadzētu atzīt un lietot vienīgi tad, ja tie atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietojot pārtikas fermentus, tiem jābūt nekaitīgiem, pamatotiem ar tehnoloģiskām vajadzībām, un tie nedrīkst maldināt patērētājus. Patērētāju maldināšana var attiekties arī uz jautājumiem, kas saistīti ar pārtikas veidu, svaigumu, izmantoto sastāvdaļu kvalitāti, pārtikas dabiskumu, ražošanas procesu vai uzturvērtības kvalitāti. Apstiprinot pārtikas fermentus, būtu jāņem vērā arī citi ar šo jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori un kontroles iespējamība. |
| --- | --- |

(6)

Pārtikas fermentus vajadzētu atzīt un lietot vienīgi tad, ja tie atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietojot pārtikas fermentus, tiem jābūt nekaitīgiem, pamatotiem ar tehnoloģiskām vajadzībām, un tie nedrīkst maldināt patērētājus. Patērētāju maldināšana var attiekties arī uz jautājumiem, kas saistīti ar pārtikas veidu, svaigumu, izmantoto sastāvdaļu kvalitāti, pārtikas dabiskumu, ražošanas procesu vai uzturvērtības kvalitāti. Apstiprinot pārtikas fermentus, būtu jāņem vērā arī citi ar šo jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori un kontroles iespējamība.

| (7) | Dažus pārtikas fermentus ir atļauts lietot īpašiem nolūkiem, piemēram, augļu sulās un dažos līdzīgos produktos un dažos pārtikai paredzētos laktoproteīnos, kā arī dažās atļautās ar vīndarību saistītās darbībās un procesos. Šiem pārtikas fermentiem vajadzētu būt atbilstīgiem šai regulai un konkrētiem noteikumiem, ko nosaka attiecīgie Kopienas tiesību akti. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Padomes Direktīva 2001/112/EK (2001. gada 20. decembris), kas attiecas uz pārtikai paredzētām augļu sulām un dažiem līdzīgiem produktiem (4), Padomes Direktīva 83/417/EEK (1983. gada 25. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažiem laktoproteīniem (kazeīnu un kazeinātiem), kas paredzēti lietošanai cilvēku uzturā (5), un Padomes Regula (EK) Nr. 1493/1999 (1999. gada 17. maijs) par vīna tirgus kopīgo organizāciju (6). Tā kā šī regula būtu jāattiecina uz visiem pārtikas fermentiem, būtu attiecīgi jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EEK) Nr. 258/97 (1997. gada 27. janvāris), kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (7). |
| --- | --- |

(7)

Dažus pārtikas fermentus ir atļauts lietot īpašiem nolūkiem, piemēram, augļu sulās un dažos līdzīgos produktos un dažos pārtikai paredzētos laktoproteīnos, kā arī dažās atļautās ar vīndarību saistītās darbībās un procesos. Šiem pārtikas fermentiem vajadzētu būt atbilstīgiem šai regulai un konkrētiem noteikumiem, ko nosaka attiecīgie Kopienas tiesību akti. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Padomes Direktīva 2001/112/EK (2001. gada 20. decembris), kas attiecas uz pārtikai paredzētām augļu sulām un dažiem līdzīgiem produktiem (4), Padomes Direktīva 83/417/EEK (1983. gada 25. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažiem laktoproteīniem (kazeīnu un kazeinātiem), kas paredzēti lietošanai cilvēku uzturā (5), un Padomes Regula (EK) Nr. 1493/1999 (1999. gada 17. maijs) par vīna tirgus kopīgo organizāciju (6). Tā kā šī regula būtu jāattiecina uz visiem pārtikas fermentiem, būtu attiecīgi jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EEK) Nr. 258/97 (1997. gada 27. janvāris), kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (7).

| (8) | Kopienā atļautie pārtikas fermenti būtu jāiekļauj Kopienas sarakstā, tos precīzi aprakstot un norādot to lietojuma nosacījumus, tostarp vajadzības gadījumā iekļaujot informāciju par to funkcijām galaproduktos. Šis saraksts būtu jāpapildina ar specifikācijām, kas konkrēti attiecas uz fermentu izcelsmi — tostarp vajadzības gadījumā iekļaujot informāciju par to alerģiskajām īpašībām — kā arī vielu tīrības kritērijiem. |
| --- | --- |

(8)

Kopienā atļautie pārtikas fermenti būtu jāiekļauj Kopienas sarakstā, tos precīzi aprakstot un norādot to lietojuma nosacījumus, tostarp vajadzības gadījumā iekļaujot informāciju par to funkcijām galaproduktos. Šis saraksts būtu jāpapildina ar specifikācijām, kas konkrēti attiecas uz fermentu izcelsmi — tostarp vajadzības gadījumā iekļaujot informāciju par to alerģiskajām īpašībām — kā arī vielu tīrības kritērijiem.

| (9) | Lai nodrošinātu saskaņotību, pārtikas fermentu riska izvērtēšana un to iekļaušana Kopienas sarakstā būtu jāveic saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (8). |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu saskaņotību, pārtikas fermentu riska izvērtēšana un to iekļaušana Kopienas sarakstā būtu jāveic saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (8).

| (10) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (9), par jautājumiem, kas varētu ietekmēt sabiedrības veselību, jāapspriežas ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “Iestāde”). |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (9), par jautājumiem, kas varētu ietekmēt sabiedrības veselību, jāapspriežas ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “Iestāde”).

| (11) | Attiecībā uz pārtikas fermentiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (10), atļaujas attiecībā uz ģenētiskās modifikācijas drošības izvērtējumu būtu jāpiešķir saskaņā ar minēto regulu, taču galīgās atļaujas — saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz pārtikas fermentiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (10), atļaujas attiecībā uz ģenētiskās modifikācijas drošības izvērtējumu būtu jāpiešķir saskaņā ar minēto regulu, taču galīgās atļaujas — saskaņā ar šo regulu.

| (12) | Gadījumos, kad pārtikas fermentus, kas jau ir iekļauti Kopienas sarakstā saskaņā ar šo regulu, iegūst ar ražošanas metodēm vai no izejmateriāliem, kuri būtiski atšķiras no Iestādes risku izvērtējumā iekļautajiem, vai atšķiras no tiem, kas saskaņā ar šo regulu norādīti atļaujā un specifikācijās, šie pārtikas fermenti būtu jānodod pārbaudei Iestādei. Būtiski atšķirīgi pārtikas fermenti, inter alia, var nozīmēt ražošanas metodes maiņu, pārejot no augu ekstraktu ieguves uz fermentāciju, kurā izmanto mikroorganismu vai ģenētiski modificētu mikroorganismu, kā arī izejvielu maiņu vai daļiņu izmēru maiņu. |
| --- | --- |

(12)

Gadījumos, kad pārtikas fermentus, kas jau ir iekļauti Kopienas sarakstā saskaņā ar šo regulu, iegūst ar ražošanas metodēm vai no izejmateriāliem, kuri būtiski atšķiras no Iestādes risku izvērtējumā iekļautajiem, vai atšķiras no tiem, kas saskaņā ar šo regulu norādīti atļaujā un specifikācijās, šie pārtikas fermenti būtu jānodod pārbaudei Iestādei. Būtiski atšķirīgi pārtikas fermenti, inter alia, var nozīmēt ražošanas metodes maiņu, pārejot no augu ekstraktu ieguves uz fermentāciju, kurā izmanto mikroorganismu vai ģenētiski modificētu mikroorganismu, kā arī izejvielu maiņu vai daļiņu izmēru maiņu.

| (13) | Daudzi pārtikas fermenti jau ir Kopienas tirgū, tādēļ būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu pakāpenisku pāreju uz Kopienas pārtikas fermentu sarakstu un netraucētu pastāvošā pārtikas fermentu tirgus darbību. Pieteikumu iesniedzējiem būtu jādod pietiekams laiks sagādāt šo produktu risku izvērtēšanai vajadzīgo informāciju. Tāpēc pēc īstenošanas pasākumu piemērošanas dienas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 (11), 9. panta 1. punktu būtu jāparedz divu gadu sākuma periods, lai pieteikumu iesniedzējiem dotu pietiekamu laiku iesniegt informāciju par esošajiem fermentiem, kurus varētu iekļaut saskaņā ar šo regulu sastādāmajā Kopienas sarakstā. Divu gadu sākuma periodā būtu jādod arī iespēja iesniegt atļauju piešķiršanas pieteikumus jauniem fermentiem. Iestādei bez kavēšanās būtu jānovērtē visi pieteikumi, kas attiecas uz pārtikas fermentiem, par kuriem minētajā periodā ir iesniegta pietiekama informācija. |
| --- | --- |

(13)

Daudzi pārtikas fermenti jau ir Kopienas tirgū, tādēļ būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu pakāpenisku pāreju uz Kopienas pārtikas fermentu sarakstu un netraucētu pastāvošā pārtikas fermentu tirgus darbību. Pieteikumu iesniedzējiem būtu jādod pietiekams laiks sagādāt šo produktu risku izvērtēšanai vajadzīgo informāciju. Tāpēc pēc īstenošanas pasākumu piemērošanas dienas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 (11), 9. panta 1. punktu būtu jāparedz divu gadu sākuma periods, lai pieteikumu iesniedzējiem dotu pietiekamu laiku iesniegt informāciju par esošajiem fermentiem, kurus varētu iekļaut saskaņā ar šo regulu sastādāmajā Kopienas sarakstā. Divu gadu sākuma periodā būtu jādod arī iespēja iesniegt atļauju piešķiršanas pieteikumus jauniem fermentiem. Iestādei bez kavēšanās būtu jānovērtē visi pieteikumi, kas attiecas uz pārtikas fermentiem, par kuriem minētajā periodā ir iesniegta pietiekama informācija.

| (14) | Lai visiem pieteikuma iesniedzējiem nodrošinātu taisnīgus un vienlīdzīgus nosacījumus, Kopienas saraksts būtu jāizveido vienā paņēmienā. Saraksts būtu jāizveido, kad ir pabeigta visu to pārtikas fermentu risku izvērtēšana, par kuriem divu gadu sākuma periodā ir iesniegta pietiekama informācija. |
| --- | --- |

(14)

Lai visiem pieteikuma iesniedzējiem nodrošinātu taisnīgus un vienlīdzīgus nosacījumus, Kopienas saraksts būtu jāizveido vienā paņēmienā. Saraksts būtu jāizveido, kad ir pabeigta visu to pārtikas fermentu risku izvērtēšana, par kuriem divu gadu sākuma periodā ir iesniegta pietiekama informācija.

| (15) | Divu gadu sākuma periodā ir sagaidāms, ka tiks iesniegts ievērojams pieteikumu skaits. Tāpēc var būt vajadzīgs ilgs laiks, lai pabeigtu risku izvērtēšanu un izveidotu Kopienas sarakstu. Lai pēc divu gadu sākuma perioda jauniem pārtikas fermentiem nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi tirgum, būtu jāparedz pārejas periods, kurā līdz Kopienas saraksta izveidošanai pārtikas fermentus un pārtiku, kurā lieto pārtikas fermentus, ir atļauts laist tirgū un lietot saskaņā ar spēkā esošajiem dalībvalstu noteikumiem. |
| --- | --- |

(15)

Divu gadu sākuma periodā ir sagaidāms, ka tiks iesniegts ievērojams pieteikumu skaits. Tāpēc var būt vajadzīgs ilgs laiks, lai pabeigtu risku izvērtēšanu un izveidotu Kopienas sarakstu. Lai pēc divu gadu sākuma perioda jauniem pārtikas fermentiem nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi tirgum, būtu jāparedz pārejas periods, kurā līdz Kopienas saraksta izveidošanai pārtikas fermentus un pārtiku, kurā lieto pārtikas fermentus, ir atļauts laist tirgū un lietot saskaņā ar spēkā esošajiem dalībvalstu noteikumiem.

| (16) | Pārtikas fermenti E 1103 invertāze un E 1105 lizocīms, kas ir atļauti kā pārtikas piedevas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. 95/2/EK (1995. gada 20. februāris) par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (12), un to izmantošanas nosacījumi būtu jāpārnes no Direktīvas 95/2/EK uz Kopienas sarakstu, kad tas ir izveidots atbilstīgi šai regulai. Turklāt ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 ir atļauts izmantot ureāzi, beta-glikanāzi un lizocīmu vīnā, ievērojot nosacījumus, kuri paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1622/2000 (2000. gada 24. jūlijs), kas nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai un kas izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu (13). Minētās vielas ir pārtikas fermenti, un tie būtu jāiekļauj šīs regulas darbības jomā. Tādēļ, izveidojot Kopienas sarakstu, tajā būtu jāiekļauj arī šie pārtikas fermenti lietošanai vīnā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 un Regulu (EK) Nr. 1622/2000. |
| --- | --- |

(16)

Pārtikas fermenti E 1103 invertāze un E 1105 lizocīms, kas ir atļauti kā pārtikas piedevas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. 95/2/EK (1995. gada 20. februāris) par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (12), un to izmantošanas nosacījumi būtu jāpārnes no Direktīvas 95/2/EK uz Kopienas sarakstu, kad tas ir izveidots atbilstīgi šai regulai. Turklāt ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 ir atļauts izmantot ureāzi, beta-glikanāzi un lizocīmu vīnā, ievērojot nosacījumus, kuri paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1622/2000 (2000. gada 24. jūlijs), kas nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai un kas izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu (13). Minētās vielas ir pārtikas fermenti, un tie būtu jāiekļauj šīs regulas darbības jomā. Tādēļ, izveidojot Kopienas sarakstu, tajā būtu jāiekļauj arī šie pārtikas fermenti lietošanai vīnā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 un Regulu (EK) Nr. 1622/2000.

| (17) | Pārtikas fermentus turpina marķēt saskaņā ar vispārējiem marķēšanas noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (14) un, vajadzības gadījumā, Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību (15). Turklāt šajā regulā būtu jāparedz īpaši marķēšanas noteikumi attiecībā uz pārtikas fermentiem, ko ražotājiem vai patērētājiem pārdod kā pārtikas fermentus. |
| --- | --- |

(17)

Pārtikas fermentus turpina marķēt saskaņā ar vispārējiem marķēšanas noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (14) un, vajadzības gadījumā, Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību (15). Turklāt šajā regulā būtu jāparedz īpaši marķēšanas noteikumi attiecībā uz pārtikas fermentiem, ko ražotājiem vai patērētājiem pārdod kā pārtikas fermentus.

| (18) | Uz pārtikas fermentiem attiecas Regulas (EK) Nr. 178/2002 pārtikas definīcija, tāpēc gadījumos, kad tos lieto pārtikā, tie pārtikas marķējumā jānorāda kā sastāvdaļas saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK. Marķējumā būtu jānorāda attiecīgā pārtikas fermenta tehnoloģiskā funkcija un konkrēts pārtikas fermenta nosaukums. Tomēr būtu jāparedz atkāpe no marķēšanas noteikumiem gadījumos, kad fermentiem pārtikas pārstrādes galaproduktos nav tehnoloģisku funkciju, un tie ir nokļuvuši attiecīgajā pārtikā tikai pārneses rezultātā no vienas vai vairākām šīs pārtikas sastāvdaļām vai tādēļ, ka tie ir lietoti kā pārstrādes palīglīdzekļi. Atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 2000/13/EK. |
| --- | --- |

(18)

Uz pārtikas fermentiem attiecas Regulas (EK) Nr. 178/2002 pārtikas definīcija, tāpēc gadījumos, kad tos lieto pārtikā, tie pārtikas marķējumā jānorāda kā sastāvdaļas saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK. Marķējumā būtu jānorāda attiecīgā pārtikas fermenta tehnoloģiskā funkcija un konkrēts pārtikas fermenta nosaukums. Tomēr būtu jāparedz atkāpe no marķēšanas noteikumiem gadījumos, kad fermentiem pārtikas pārstrādes galaproduktos nav tehnoloģisku funkciju, un tie ir nokļuvuši attiecīgajā pārtikā tikai pārneses rezultātā no vienas vai vairākām šīs pārtikas sastāvdaļām vai tādēļ, ka tie ir lietoti kā pārstrādes palīglīdzekļi. Atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 2000/13/EK.

| (19) | Attiecībā uz pārtikas fermentiem būtu jāveic pastāvīga uzraudzība, un vajadzības gadījumā tie būtu jānovērtē atkārtoti, ņemot vērā lietošanas izmaiņas un jaunāko zinātnisko informāciju. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz pārtikas fermentiem būtu jāveic pastāvīga uzraudzība, un vajadzības gadījumā tie būtu jānovērtē atkārtoti, ņemot vērā lietošanas izmaiņas un jaunāko zinātnisko informāciju.

| (20) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16). |
| --- | --- |

(20)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16).

| (21) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt attiecīgus pārejas posma pasākumus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(21)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt attiecīgus pārejas posma pasākumus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (22) | Lai proporcionāli un efektīvi izstrādātu un atjauninātu ar pārtikas fermentiem saistītos Kopienas tiesību aktus, dalībvalstīm ir jāapkopo dati, jāapmainās ar informāciju un jāsaskaņo rīcība. Šajā nolūkā var noderēt pētījumi, kas atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu, palīdzot risināt konkrētus jautājumus. Ieteicams, lai šādus pētījumus saskaņā ar budžeta procedūru finansētu Kopiena. Šādu pasākumu finansēšana ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības verifikāciju saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (17). |
| --- | --- |

(22)

Lai proporcionāli un efektīvi izstrādātu un atjauninātu ar pārtikas fermentiem saistītos Kopienas tiesību aktus, dalībvalstīm ir jāapkopo dati, jāapmainās ar informāciju un jāsaskaņo rīcība. Šajā nolūkā var noderēt pētījumi, kas atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu, palīdzot risināt konkrētus jautājumus. Ieteicams, lai šādus pētījumus saskaņā ar budžeta procedūru finansētu Kopiena. Šādu pasākumu finansēšana ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības verifikāciju saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (17).

| (23) | Dalībvalstīm jāveic oficiāla kontrole, lai nodrošinātu šīs regulas izpildi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm jāveic oficiāla kontrole, lai nodrošinātu šīs regulas izpildi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004.

| (24) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, paredzēt Kopienas noteikumus par pārtikas fermentiem — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tirgus vienotības un augsta patērētāju aizsardzības līmeņa interesēs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, paredzēt Kopienas noteikumus par pārtikas fermentiem — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tirgus vienotības un augsta patērētāju aizsardzības līmeņa interesēs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu paredz noteikumus, kas attiecas uz pārtikā lietotiem pārtikas fermentiem, tostarp uz šādiem fermentiem, kurus lieto kā pārstrādes palīglīdzekļus, lai nodrošinātu iekšējā tirgus efektīvu darbību un augstu cilvēku veselības aizsardzības un patērētāju interešu aizsardzības līmeni, tostarp godīgu pārtikas tirdzniecības praksi, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vides aizsardzību.

Minētajā nolūkā ar šo regulu nosaka:

| a) | Kopienas atļauto pārtikas fermentu sarakstu; |
| --- | --- |

a)

Kopienas atļauto pārtikas fermentu sarakstu;

| b) | pārtikas fermentu lietojuma nosacījumus pārtikā; |
| --- | --- |

b)

pārtikas fermentu lietojuma nosacījumus pārtikā;

| c) | marķēšanas noteikumus pārtikas fermentiem, ko pārdod kā pārtikas fermentus. |
| --- | --- |

c)

marķēšanas noteikumus pārtikas fermentiem, ko pārdod kā pārtikas fermentus.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro pārtikas fermentiem, kas minēti 3. pantā.

2.   Šī regula neattiecas uz pārtikas fermentiem, ciktāl tos lieto, lai ražotu:

| a) | pārtikas piedevas, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. .../2008 (18) darbības joma; |
| --- | --- |

a)

pārtikas piedevas, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. .../2008 (18) darbības joma;

| b) | pārstrādes palīglīdzekļus. |
| --- | --- |

b)

pārstrādes palīglīdzekļus.

3.   Šo regulu piemēro, neskarot konkrētus Kopienas noteikumus, kas attiecas uz pārtikas fermentu lietojumu:

| a) | īpašā pārtikā; |
| --- | --- |

a)

īpašā pārtikā;

| b) | nolūkos, uz kuriem neattiecas šīs regulas darbības joma. |
| --- | --- |

b)

nolūkos, uz kuriem neattiecas šīs regulas darbības joma.

4.   Šī regula neattiecas uz mikrobu kultūrām, ko tradicionāli lieto pārtikas ražošanā un kas nejauši var ražot fermentus, bet ko speciāli neizmanto fermentu ražošanai.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā izmanto Regulā (EK) Nr. 178/2002, Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Regulā (EK) Nr. .../2008 (18) noteiktās definīcijas.

2.   Izmanto arī šādas definīcijas:

| a) | “pārtikas ferments” ir produkts, ko iegūst no augiem, dzīvniekiem vai mikroorganismiem vai to produktiem, tostarp, produkts, ko iegūst fermentācijas procesā, izmantojot mikroorganismus:






  i) | kas satur vienu vai vairākus fermentus, kurš spēj katalizēt kādu konkrētu bioķīmisku reakciju; un |
| --- | --- | --- |

a)

“pārtikas ferments” ir produkts, ko iegūst no augiem, dzīvniekiem vai mikroorganismiem vai to produktiem, tostarp, produkts, ko iegūst fermentācijas procesā, izmantojot mikroorganismus:

i)

kas satur vienu vai vairākus fermentus, kurš spēj katalizēt kādu konkrētu bioķīmisku reakciju; un

| ii) | ko tehnoloģisku apsvērumu dēļ pievieno pārtikai tās ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā; |
| --- | --- |

ii)

ko tehnoloģisku apsvērumu dēļ pievieno pārtikai tās ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā;

| b) | “pārtikas fermentu preparāts” ir preparāts, kas sastāv no viena vai vairākiem pārtikas fermentiem, kurā ir iekļautas tādas vielas kā pārtikas piedevas un/vai citas pārtikas sastāvdaļas, lai atvieglotu to glabāšanu, pārdošanu, standartizāciju, atšķaidīšanu vai šķīdināšanu. |
| --- | --- |

b)

“pārtikas fermentu preparāts” ir preparāts, kas sastāv no viena vai vairākiem pārtikas fermentiem, kurā ir iekļautas tādas vielas kā pārtikas piedevas un/vai citas pārtikas sastāvdaļas, lai atvieglotu to glabāšanu, pārdošanu, standartizāciju, atšķaidīšanu vai šķīdināšanu.

II NODAĻA

KOPIENAS ATĻAUTO PĀRTIKAS FERMENTU SARAKSTS

4. pants

Kopienas pārtikas fermentu saraksts

Tikai Kopienas sarakstā iekļautos pārtikas fermentus ir atļauts laist tirgū kā pārtikas fermentus un lietot pārtikā saskaņā ar specifikācijām un lietošanas nosacījumiem, kas paredzēti 7. panta 2. punktā.

5. pants

Neatbilstīgu pārtikas fermentu un/vai neatbilstīgas pārtikas aizliegums

Tirgū nelaiž pārtikas fermentus vai citu pārtiku, kurā izmantoti šādi pārtikas fermenti, ja pārtikas fermentu lietojums neatbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem.

6. pants

Vispārīgi nosacījumi pārtikas fermentu iekļaušanai Kopienas sarakstā

Pārtikas fermentus var iekļaut Kopienas sarakstā vienīgi tad, ja tie atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem un, attiecīgā gadījumā, citiem tiesiskiem faktoriem:

| a) | pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, ieteiktajās devās tie nerada bažas par kaitējumu patērētāju veselībai; un |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, ieteiktajās devās tie nerada bažas par kaitējumu patērētāju veselībai; un

| b) | pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība; un |
| --- | --- |

b)

pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība; un

| c) | to lietojums nemaldina patērētājus. |
| --- | --- |

c)

to lietojums nemaldina patērētājus.

7. pants

Kopienas pārtikas fermentu saraksta saturs

1.   Pārtikas fermentus, kas atbilst 6. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, var iekļaut Kopienas sarakstā saskaņā ar Regulā (EK) Nr. .../2008 (11) minēto procedūru.

2.   Kopienas sarakstā iekļauto pārtikas fermentu aprakstā norāda:

| a) | pārtikas fermenta nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

pārtikas fermenta nosaukumu;

| b) | pārtikas fermenta specifikācijas, tostarp pārtikas fermenta izcelsmi, tīrības kritērijus un citu vajadzīgu informāciju; |
| --- | --- |

b)

pārtikas fermenta specifikācijas, tostarp pārtikas fermenta izcelsmi, tīrības kritērijus un citu vajadzīgu informāciju;

| c) | vajadzības gadījumā — pārtiku, kam attiecīgo pārtikas fermentu ir atļauts pievienot; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā — pārtiku, kam attiecīgo pārtikas fermentu ir atļauts pievienot;

| d) | vajadzības gadījumā — pārtikas fermenta lietojuma nosacījumus; attiecīgā gadījumā, pārtikas fermentam nenosaka maksimāli pieļaujamo līmeni. Tādā gadījumā pārtikas fermentu izmanto saskaņā ar quantum satis principu; |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā — pārtikas fermenta lietojuma nosacījumus; attiecīgā gadījumā, pārtikas fermentam nenosaka maksimāli pieļaujamo līmeni. Tādā gadījumā pārtikas fermentu izmanto saskaņā ar quantum satis principu;

| e) | vajadzības gadījumā — ierobežojumus, kas attiecas uz pārtikas fermenta tiešu pārdošanu galapatērētājiem; |
| --- | --- |

e)

vajadzības gadījumā — ierobežojumus, kas attiecas uz pārtikas fermenta tiešu pārdošanu galapatērētājiem;

| f) | vajadzības gadījumā — īpašās prasības par to, kā jāmarķē pārtika, kurā ir lietoti pārtikas fermenti, lai nodrošinātu, ka galapatērētāji ir informēti par attiecīgās pārtikas fizisko stāvokli vai tās īpašo apstrādi. |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā — īpašās prasības par to, kā jāmarķē pārtika, kurā ir lietoti pārtikas fermenti, lai nodrošinātu, ka galapatērētāji ir informēti par attiecīgās pārtikas fizisko stāvokli vai tās īpašo apstrādi.

3.   Kopienas sarakstu groza saskaņā ar Regulā (EK) Nr. .../2008 (11) paredzēto kārtību.

8. pants

Pārtikas fermenti, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003

Pārtikas fermentus, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003, var saskaņā ar šo regulu iekļaut Kopienas sarakstā vienīgi tad, kad tiem ir piešķirta atļauja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

9. pants

Lēmumi par interpretāciju

Vajadzības gadījumā saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru var pieņemt lēmumu par to, vai:

| a) | konkrēta viela atbilst 3. pantā iekļautajai pārtikas fermenta definīcijai; |
| --- | --- |

a)

konkrēta viela atbilst 3. pantā iekļautajai pārtikas fermenta definīcijai;

| b) | konkrēta pārtika ietilpst pārtikas kategorijā, kas iekļauta Kopienas pārtikas fermentu sarakstā. |
| --- | --- |

b)

konkrēta pārtika ietilpst pārtikas kategorijā, kas iekļauta Kopienas pārtikas fermentu sarakstā.

III NODAĻA

MARĶĒŠANA

10. pants

Tādu pārtikas fermentu un pārtikas fermentu preparātu marķējums, ko nav paredzēts pārdoti galapatērētājiem

1.   Pārtikas fermentus un pārtikas fermentu preparātus, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem, pārdodot atsevišķi vai maisījumos ar citiem pārtikas fermentiem un/vai citām pārtikas sastāvdaļām, kā noteikts Direktīvas 2000/13/EK 6. panta 4. punktā, var laist tirgū vienīgi ar šīs regulas 11. pantā noteikto marķējumu, kuram jābūt skaidri redzamam, labi salasāmam un neizdzēšamam. Šīs regulas 11. pantā noteikta informācija ir izklāstīta pircējiem viegli saprotamā valodā.

2.   Savā teritorijā dalībvalsts, kurā produktu tirgo, saskaņā ar Līgumu var noteikt, ka 11. pantā paredzētā informācija ir vienā vai vairākās Kopienas oficiālajās valodās, kuru izvēle ir attiecīgās dalībvalsts ziņā. Tas neizslēdz iespēju šādu informāciju sniegt vairākās valodās.

11. pants

Vispārējās prasības attiecībā uz tādu pārtikas fermentu marķējumu, kurus nav paredzēts pārdot galapatērētājiem

1.   Ja pārtikas fermentus un pārtikas fermentu preparātus, ko nav paredzēts pārdot galapatērētājiem, pārdod atsevišķi vai maisījumos ar citiem pārtikas fermentiem vai preparātiem un/vai citām pārtikas sastāvdaļām, uz to iepakojuma vai taras ir šāda informācija:

| a) | šajā regulā noteiktais nosaukums katram pārtikas fermentam vai tirdzniecības apraksts, kas ietver katra pārtikas fermenta nosaukumu, vai, ja tā nav, pārtikas fermenta apraksts, kas ir pietiekami precīzs, lai ļautu šo pārtikas fermentu atšķirt no produktiem, ar kuriem to varētu sajaukt; |
| --- | --- |

a)

šajā regulā noteiktais nosaukums katram pārtikas fermentam vai tirdzniecības apraksts, kas ietver katra pārtikas fermenta nosaukumu, vai, ja tā nav, pārtikas fermenta apraksts, kas ir pietiekami precīzs, lai ļautu šo pārtikas fermentu atšķirt no produktiem, ar kuriem to varētu sajaukt;

| b) | norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgā pārtikas fermenta paredzēto lietojumu pārtikā; |
| --- | --- |

b)

norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgā pārtikas fermenta paredzēto lietojumu pārtikā;

| c) | vajadzības gadījumā — īpaši glabāšanas un/vai lietošanas nosacījumi; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā — īpaši glabāšanas un/vai lietošanas nosacījumi;

| d) | marķējums, kas identificē partiju vai sēriju; |
| --- | --- |

d)

marķējums, kas identificē partiju vai sēriju;

| e) | lietošanas instrukcija gadījumos, kad, pārtikas fermentu lietojot nepareizi, tā pienācīgs lietojums nav iespējams; |
| --- | --- |

e)

lietošanas instrukcija gadījumos, kad, pārtikas fermentu lietojot nepareizi, tā pienācīgs lietojums nav iespējams;

| f) | ražotāja, fasētāja vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

f)

ražotāja, fasētāja vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese;

| g) | norāde par katras sastāvdaļas vai katras sastāvdaļu grupas maksimālo daudzumu, uz ko attiecas kvantitatīvais ierobežojums pārtikā, un/vai atbilstīga skaidri un viegli saprotama informācija, kas ļauj pircējam ievērot šo regulu vai citus attiecīgus Kopienas tiesību aktus; ja tādi paši kvantitatīvi ierobežojumi attiecas uz kādu sastāvdaļu grupu, ko izmanto atsevišķi vai kopā, saturu var norādīt ar vienu skaitli; kvantitatīvo ierobežojumu izsaka vai nu skaitliski, vai atbilstīgi quantum satis principam; |
| --- | --- |

g)

norāde par katras sastāvdaļas vai katras sastāvdaļu grupas maksimālo daudzumu, uz ko attiecas kvantitatīvais ierobežojums pārtikā, un/vai atbilstīga skaidri un viegli saprotama informācija, kas ļauj pircējam ievērot šo regulu vai citus attiecīgus Kopienas tiesību aktus; ja tādi paši kvantitatīvi ierobežojumi attiecas uz kādu sastāvdaļu grupu, ko izmanto atsevišķi vai kopā, saturu var norādīt ar vienu skaitli; kvantitatīvo ierobežojumu izsaka vai nu skaitliski, vai atbilstīgi quantum satis principam;

| h) | neto masa; |
| --- | --- |

h)

neto masa;

| i) | pārtikas fermenta(-u) iedarbība; |
| --- | --- |

i)

pārtikas fermenta(-u) iedarbība;

| j) | minimālais derīguma termiņš vai izlietošanas termiņš; |
| --- | --- |

j)

minimālais derīguma termiņš vai izlietošanas termiņš;

| k) | atbilstīgos gadījumos informācija par pārtikas fermentiem vai citām vielām, kas ir minētas šajā pantā un uzskaitītas Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumā. |
| --- | --- |

k)

atbilstīgos gadījumos informācija par pārtikas fermentiem vai citām vielām, kas ir minētas šajā pantā un uzskaitītas Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumā.

2.   Ja pārtikas fermentus un/vai pārtikas fermentu preparātus pārdod maisījumos ar citiem pārtikas fermentiem un/vai citām pārtikas sastāvdaļām, uz to iepakojuma vai taras ir visu sastāvdaļu saraksts dilstošā secībā pēc to masas daļas kopējā masā.

3.   Uz pārtikas fermentu preparātu iepakojuma vai taras ir visu sastāvdaļu saraksts dilstošā secībā pēc to masas daļas kopējā masā.

4.   Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, 1. punkta e) līdz g) apakšpunktā un 2. un 3. punktā noteikto informāciju var norādīt vienīgi tajos sūtījuma pavaddokumentos, kas jāiesniedz kopā ar sūtījumu vai pirms tā piegādes, ar noteikumu, ka uz attiecīgā produkta iepakojuma vai taras skaidri redzamā vietā ir norāde “ne mazumtirdzniecībai”.

5.   Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, ja pārtikas fermentus vai pārtikas fermentu preparātus piegādā cisternās, visu minēto informāciju var norādīt vienīgi tajos sūtījuma pavaddokumentos, kas jāiesniedz kopā ar sūtījumu.

12. pants

Tādu pārtikas fermentu un pārtikas fermentu preparātu marķējums, ko ir paredzēts pārdot galapatērētājiem

1.   Neskarot Direktīvu 2000/13/EK, Padomes Direktīvu 89/396/EEK (1989. gada 14. jūlijs) par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju (19) un Regulu (EK) Nr. 1829/2003, pārtikas fermentus un pārtikas fermentu preparātus, ko pārdod atsevišķi vai maisījumos ar citiem pārtikas fermentiem vai preparātiem un/vai citām pārtikas sastāvdaļām un kas ir paredzēti pārdošanai galapatērētājiem, var laist tirgū vienīgi tad, ja uz to iepakojuma ir šāda informācija:

| a) | šajā regulā noteiktais nosaukums katram pārtikas fermentam vai tirdzniecības apraksts, kas ietver katra pārtikas fermenta nosaukumu, vai, ja tā nav, pārtikas fermenta apraksts, kas ir pietiekami precīzs, lai ļautu šo pārtikas fermentu atšķirt no produktiem, ar kuriem to varētu sajaukt; |
| --- | --- |

a)

šajā regulā noteiktais nosaukums katram pārtikas fermentam vai tirdzniecības apraksts, kas ietver katra pārtikas fermenta nosaukumu, vai, ja tā nav, pārtikas fermenta apraksts, kas ir pietiekami precīzs, lai ļautu šo pārtikas fermentu atšķirt no produktiem, ar kuriem to varētu sajaukt;

| b) | norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgā pārtikas fermenta paredzēto lietojumu pārtikā. |
| --- | --- |

b)

norāde “lietošanai pārtikā” vai norāde “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par attiecīgā pārtikas fermenta paredzēto lietojumu pārtikā.

2.   Uz šā panta 1. punktā minēto informāciju atbilstīgi attiecas Direktīvas 2000/13/EK 13. panta 2. punkts.

13. pants

Citas prasības par marķējumu

Šīs regulas 10. līdz 12. pants neskar sīkāk izstrādātus vai plašākus normatīvos vai administratīvos aktus attiecībā uz bīstamu vielu un preparātu masu un izmēriem vai noformējumu, klasifikāciju, iepakojumu un marķējumu, vai attiecībā uz šādu vielu un preparātu pārvadāšanu.

IV NODAĻA

PROCEDŪRAS NOTEIKUMI UN ĪSTENOŠANA

14. pants

Pienākums sniegt informāciju

1.   Pārtikas fermentu ražotāji vai lietotāji nekavējoties informē Komisiju par jebkuru jaunu zinātnisku vai tehnisku informāciju, kas varētu ietekmēt attiecīgā pārtikas fermenta nekaitīguma novērtējumu.

2.   Gadījumos, kad pārtikas fermentus, kas jau apstiprināti saskaņā ar šo regulu, iegūst ar ražošanas metodēm vai no izejmateriāliem, kuri ievērojami atšķiras no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) risku izvērtējumā iekļautajiem, pirms pārtikas fermenta tirgošanas ražotājs vai lietotājs iesniedz Komisijai datus, kas vajadzīgi, lai Iestāde veiktu pārtikas fermenta novērtējumu attiecībā uz grozīto ražošanas metodi vai īpašībām.

3.   Pārtikas fermentu ražotāji vai lietotāji pēc Komisijas pieprasījuma informē Komisiju par attiecīgā pārtikas fermenta faktisko lietojumu. Komisija šādu informāciju dara pieejamu dalībvalstīm.

15. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

16. pants

Kopienas saskaņoto politiku finansēšana

Juridiskais pamats no minētās regulas izrietošo pasākumu finansēšanai ir Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

V NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

17. pants

Kopienas pārtikas fermentu saraksta izveide

1.   Kopienas pārtikas fermentu sarakstu veido, pamatojoties uz pieteikumiem, ko iesniedz saskaņā ar 2. punktu.

2.   Ieinteresētās puses var iesniegt pieteikumus par pārtikas fermentu iekļaušanu Kopienas sarakstā.

Šo pieteikumu iesniegšanas termiņš ir 24 mēneši pēc īstenošanas pasākumu piemērošanas dienas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 (11) 9. panta 1. punktu.

3.   Komisija izveido visu to pārtikas fermentu reģistru, kuru iekļaušanu Kopienas sarakstā tā gatavojas apsvērt, ja saskaņā ar 2. punktu ir saņemts attiecīgs iesniegums, kas atbilst derīguma kritērijiem, ko nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 (11) 9. panta 1. punktu (“Reģistrs”). Reģistrs ir publiski pieejams.

Komisija nodod pieteikumus Iestādei, kas sniedz atzinumu.

4.   Kopienas sarakstu apstiprina Komisija saskaņā ar Regulā (EK) Nr. .../2008 (11) noteikto kārtību, pēc tam, kad Iestāde ir sniegusi atzinumu par katru Reģistrā iekļauto pārtikas fermentu.

Tomēr, atkāpjoties no minētās procedūras:

| a) | Regulas (EK) Nr. .../2008 (11) 5. panta 1. punkts neattiecas uz Iestādes atzinuma pieņemšanu; |
| --- | --- |

a)

Regulas (EK) Nr. .../2008 (11) 5. panta 1. punkts neattiecas uz Iestādes atzinuma pieņemšanu;

| b) | Komisija pirmo reizi apstiprina Kopienas sarakstu pēc tam, kad Iestāde ir sniegusi atzinumu par visiem Reģistrā uzskaitītajiem pārtikas fermentiem. |
| --- | --- |

b)

Komisija pirmo reizi apstiprina Kopienas sarakstu pēc tam, kad Iestāde ir sniegusi atzinumu par visiem Reģistrā uzskaitītajiem pārtikas fermentiem.

5.   Vajadzības gadījumā šā panta atbilstīgus pārejas pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 15. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

18. pants

Pārejas pasākumi

1.   Neskarot 7. un 17. pantu, sastādot Kopienas sarakstu, tajā iekļauj šādus pārtikas fermentus:

| a) | E 1103 invertāzi un E 1105 lizocīmu, norādot to izmantošanas nosacījumus saskaņā ar Direktīvas 95/2/EK I pielikumu un III pielikuma C daļu; |
| --- | --- |

a)

E 1103 invertāzi un E 1105 lizocīmu, norādot to izmantošanas nosacījumus saskaņā ar Direktīvas 95/2/EK I pielikumu un III pielikuma C daļu;

| b) | ureāzi, beta-glikanāzi un lizocīmu lietošanai vīnā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 un tās īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

ureāzi, beta-glikanāzi un lizocīmu lietošanai vīnā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 un tās īstenošanas noteikumiem.

2.   Pārtikas fermentus, pārtikas fermentu preparātus un pārtiku, kuras sastāvā ir pārtikas fermenti, kuri tika laisti tirgū vai marķēti līdz ... (20), ja minētie neatbilst 10. līdz 12. panta prasībām, var turpināt tirgot līdz to minimālajam derīguma termiņa vai izlietošanas termiņa beigām.

19. pants

Direktīvas 83/417/EEK grozījumi

Direktīvas 83/417/EEK I pielikuma III sadaļas d) punkta ievilkumus aizstāj ar šādiem ievilkumiem:

| “— | renīns, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (21); |
| --- | --- |

“—

renīns, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (21);

| — | citi piena recēšanas fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. .../2008. |
| --- | --- |

—

citi piena recēšanas fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. .../2008.

20. pants

Regulas (EK) Nr. 1493/1999 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 1493/1999 43. pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Fermenti un fermentu preparāti, ko izmanto IV pielikumā uzskaitītajās atļautajās, ar vīndarību saistītajās darbībās un procesos, atbilst prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (22).

21. pants

Direktīvas 2000/13/EK grozījumi

Direktīvu 2000/13/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 6. panta 4. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) apakšpunktu izstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | “sastāvdaļa” ir jebkura viela, ieskaitot piedevas un fermentus, ko lieto pārtikas ražošanas vai sagatavošanas procesā un ko, tostarp arī izmainītā veidā, satur arī gatavā pārtika;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 6. panta 4. punktu groza šādi:

a)

punkta a) apakšpunktu izstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

“sastāvdaļa” ir jebkura viela, ieskaitot piedevas un fermentus, ko lieto pārtikas ražošanas vai sagatavošanas procesā un ko, tostarp arī izmainītā veidā, satur arī gatavā pārtika;”;

| b) | ievadvārdu “piedevas” c) apakšpunkta ii) punktā aizstāj ar vārdkopu “piedevas un fermenti”; |
| --- | --- |

b)

ievadvārdu “piedevas” c) apakšpunkta ii) punktā aizstāj ar vārdkopu “piedevas un fermenti”;

| c) | vārdkopu “piedevas vai aromatizētāji” c) apakšpunkta iii) punktā aizstāj ar vārdkopu “piedevas vai fermenti vai aromatizētāji”; |
| --- | --- |

c)

vārdkopu “piedevas vai aromatizētāji” c) apakšpunkta iii) punktā aizstāj ar vārdkopu “piedevas vai fermenti vai aromatizētāji”;

| 2) | Direktīvas 6. panta 6. punktam pievieno šādu ievilkumu:






  “— | apzīmējot fermentus, izņemot 4. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minētos fermentus, norāda vienas II pielikumā uzskaitītās sastāvdaļu kategorijas nosaukumu, kam seko attiecīgā fermenta konkrēts nosaukums.”. |
| --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 6. panta 6. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

apzīmējot fermentus, izņemot 4. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minētos fermentus, norāda vienas II pielikumā uzskaitītās sastāvdaļu kategorijas nosaukumu, kam seko attiecīgā fermenta konkrēts nosaukums.”.

22. pants

Direktīvas 2001/112/EK grozījumi

Direktīvas 2001/112/EK I pielikuma II sadaļas 2. punkta ceturto, piekto un sesto ievilkumu aizstāj ar šādiem ievilkumiem:

| “— | pektolītiskie fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (23); |
| --- | --- |

“—

pektolītiskie fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (23);

| — | proteolītiskie fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. .../2008; |
| --- | --- |

—

proteolītiskie fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. .../2008;

| — | amilolītiskie fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. .../2008. |
| --- | --- |

—

amilolītiskie fermenti, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. .../2008.

23. pants

Regulas (EK) Nr. 258/97 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 258/1997 2. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

| “d) | pārtikas fermenti, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (24). |
| --- | --- |

“d)

pārtikas fermenti, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (24).

24. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šīs regulas 4. pantu piemēro no Kopienas saraksta piemērošanas dienas. Līdz minētajai dienai dalībvalstīs turpina piemērot spēkā esošos attiecīgās valsts noteikumus, kas attiecas uz pārtikas fermentu un ar pārtikas fermentiem ražotas pārtikas laišanu tirgū un lietošanu.

Šīs regulas 10. līdz 13. pantu piemēro no ... (20).

20

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 168, 20.7.2007., 34. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2008. gada 10. marta Kopējā nostāja, Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes ... Lēmums.

2

(3)  Skatīt ša Oficiala Vestneša 10. lpp.

3

(4)  OV L 10, 12.1.2002., 58. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1182/2007 (OV L 273, 17.10.2007., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 237, 26.8.1983., 25. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

5

(6)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

7

(8)  Skatīt ša Oficiala Vestneša 1. lpp.

8

(9)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 34. lpp.).

9

(10)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

10

(11)  Skatīt ša Oficiala Vestneša 1. lpp.

11

(12)  OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/52/EK (OV L 204, 26.7.2006., 10. lpp.).

12

(13)  OV L 194, 31.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1300/2007 (OV L 289, 7.11.2007., 8. lpp.).

13

(14)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/68/EK (OV L 310, 28.11.2007., 11. lpp.).

14

(15)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

15

(16)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

16

(17)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā versija OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006.

17

(18)  Skatīt ša Oficiala Vestneša 10. lpp.

18

(19)  OV L 186, 30.6.1989., 21. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 92/11/EEK (OV L 65, 11.3.1992., 32. lpp.).

19

(20)  12 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

20

(21)  OV L ...”.

21

(22)  OV L ...”.

22

(23)  OV L ...”.

23

(24)  OV L ...”.

24

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2006. gada 28. jūlijā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pārtikas fermentiem (1). Priekšlikums ir pamatots ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu.

Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā ir pieņēmis atzinumu 2007. gada 10. jūlijā (2).

Pēc Eiropas Parlamenta atzinuma pirmajā lasījumā Komisija 2007. gada 24. oktobrī iesniedza grozītu priekšlikumu (3).

Padome 2008. gada 10. martā pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. panta 2. punktu.

Darba gaitā, Padome ņēma vērā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2007. gada 25. aprīlī pieņemto atzinumu (4).

II.   MĒRĶIS

Ierosinātā regula ir viens no četriem priekšlikumiem, ar ko paredzēts pārstrādāt Kopienas noteikumus par pārtikas uzlabotājiem, un tā pirmoreiz ierosina saskaņotus noteikumus attiecībā uz pārtikā lietotiem fermentiem, izveido Kopienas pārtikas fermentu sarakstu un izstrādā pārtikas fermentu un pārtikas fermentu preparātu marķēšanas noteikumus.

Saskaņoto noteikumu mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus pareizu darbību, tostarp godīgu pārtikas produktu tirdzniecības praksi, augstu cilvēku veselības, patērētāju interešu un vides aizsardzības līmeni.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Ievadpiezīmes

Kopējā nostāja atspoguļo rezultātus, kas gūti, Padomei izskatot Komisijas priekšlikumu. Padome ieviesa tekstā vairākus grozījumus — daži no tiem pamatojas uz Eiropas Parlamenta ierosinātiem grozījumiem. Komisija pēc savas iniciatīvas ieviesa dažus Eiropas Parlamenta ierosinātos grozījumus katrā no trīs nozaru priekšlikumiem, lai saskaņotu to noteikumus. Padomes ieviestos grozījumus var apkopot šādi:

—   Vēlams viens juridiskais pamats: Līguma 95. pants (saskaņā ar 35. grozījumu)

Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru (5) tiesību akta juridiskais pamats ir jānosaka, ņemot vērā tā mērķi un saturu. Ja, izvērtējot Kopienas pasākumu, atklāj, ka tam ir divi mērķi vai tas attiecas uz divām jomām, un ja vienu no mērķiem vai jomām var identificēt kā galveno vai būtiskāko mērķi vai jomu, bet otru kā mazāk svarīgu, attiecīgais tiesību akts jābalsta uz vienu juridisko pamatu, proti, uz to, kas atbilst galvenajam vai būtiskākajam mērķim vai jomai (6); Šajā gadījumā Padome uzskatīja, ka priekšlikuma lauksaimnieciskie aspekti ir mazāk svarīgi, bet iekšējā tirgus mērķis ir galvenais vai būtiskākais mērķis vai joma, un saskaņā ar EKT judikatūru tā nolēma paturēt 95. pantu kā vienīgo juridisko pamatu.

—   Patērētāju maldināšana (saskaņā ar 4. grozījumu)

Padome 6. apsvērumā iekļāva elementus, pievienojot jēdzienu par patērētāju maldināšanu.

—   Vides aizsardzība

Padome uzskatīja, ka, piešķirot atļaujas lietot pārtikas fermentus, papildus zinātniskiem pierādījumiem vajadzētu ņemt vērā citus ar tiem saistītus faktorus, piemēram, vides aizsardzību. Padome arī iekļāva atsauci uz vides aizsardzību kā vienu no regulas mērķiem.

—   Regulatīva kontroles procedūra (saskaņā ar 28. un 30. grozījumu)

Padome pieņēma priekšlikumu jaunajiem komitoloģijas procedūras noteikumiem, pieprasot piemērot regulatīvo kontroles procedūru, pieņemot regulu papildinošus pasākumus.

—   Iesniegti lēmumi par regulatīvās komitoloģijas procedūras interpretāciju

Padome sagrupēja visus noteikumus attiecībā uz lēmumiem par interpretāciju vienā jaunā pantā un, tā kā tie nepapildina ierosināto regulu, attiecināja uz to regulatīvo komitoloģijas procedūru bez kontroles.

—   Pārejas posma pasākumi attiecībā uz produktiem, kas jau ir laisti tirgū (saskaņā ar 36. grozījumu)

Padome noteica 1 gada pārejas periodu no ierosinātās regulas spēkā stāšanās dienas Pārtikas produktus, kas likumīgi laisti tirgū vai marķēti šajā gadā, var tirgot līdz minimālajam derīguma termiņam vai “izlietot līdz” datumam.

—   Noteikums, kas aizliedz neatbilstīgu pārtikas fermentu laišanu tirgū (saskaņā ar 15. grozījumu)

Skaidrības, juridiskās noteiktības un tirgus pareizas darbības labad Padome iekļāva pantu, kas aizliedz neatbilstīgu pārtikas fermentu laišanu tirgū. Tas atbilst priekšlikumiem par pārtikas piedevām un pārtikas aromatizētājiem.

—   Atļauju piešķiršana pārtikas fermentiem, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (7) (saskaņā ar 7. un 34. grozījumu (otro daļu))

Padome piekrīt, ka abas atļauju piešķiršanas procedūras var veikt vienlaicīgi. Padome izmantoja šo principu, veicot dažas izmaiņas, lai noteikums labāk atbilstu Regulai (EK) Nr. 1829/2003.

—   Marķēšana

Padome pilnveidoja un pastiprināja marķēšanas noteikumus, nošķirot prasības attiecībā uz marķēšanu “no uzņēmuma uzņēmumam” un attiecībā uz to produktu marķēšanu, kas ir paredzēti pārdošanai patērētājam. Lai gan Padome nodaļu par marķēšanu veidoja savādāk, nekā bija ierosinājis Eiropas Parlaments, tās satura veidošanas principi atbilst 21. (pirmā un otrā daļa), 22., 23., 24., 25., 27. grozījumam.

Komisija ir pieņēmusi Padomes apstiprināto kopējo nostāju.

2.   Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi

Eiropas Parlaments 2007. gada 10. jūlija plenārsēdes balsošanā pieņēma 33 priekšlikuma grozījumus.

Padome kopējā nostājā pilnībā vai principā ietvēra 21. grozījumu.

a)   Kopējā nostājā ietvertie grozījumi

Papildus 1. daļā minētajiem grozījumiem kopējā nostājā pilnībā vai principā ir iekļauti vairāki grozījumi, ko Eiropas Parlaments pieņēmis pirmajā lasījumā, kuru mērķis ir uzlabot vai precizēt priekšlikuma tekstu — jo īpaši 10., 12. (pirmā daļa), 14. (trešā un piektā daļa), 16. (otrā daļā), 20., 31. un 34. (pirmā daļa) grozījums.

b)   Grozījumi, ko neietvēra (8)

Padome nevarēs ietvert visus grozījumus šādu iemeslu dēļ:

—   Fermenti, ko pievieno pārtikai, un kuriem uzturvielu funkcijas vai, kurus izmanto, kā gremošanas veicināšanas līdzekļus (3., 11. un 12. grozījums — 4. apsvērums, 2. panta 2. punkta c) apakšpunkts (jauns) un 2. panta 4. punkts)

Padome uzskata, ka nav skaidrāk jāpiemin, ka fermenti, kas paredzēti tiešam patēriņam uzturā (piemēram, fermenti ar uzturvielu vai gremošanas veicināšanas funkcijām) ir izslēgti no ierosinātās regulas darbības jomas. Praktiski ierosinātās regulas darbības joma iekļauj tikai fermentus, ko pievieno pārtikai tehnoloģisku apsvērumu dēļ.

Attiecībā uz 12. grozījumu (pirmā daļa), Padome turpina uzsvērt, ka izņēmums ir kultūras, ko tradicionāli izmanto tādu produktu ražošanā kā siers, vīns utt., un kas pašas spēj radīt fermentus. Faktiski, svītrojot vārdu “tradicionāli”, paplašinātos izņēmuma apjoms un nebūtu noteikumu, kas attiektos uz kultūrām, ko pievieno pārtikai tehnoloģisku apsvērumu dēļ saistībā ar to ražotajiem fermentiem (piemēram, konservēšanai).

—   Fermenti, kas sniedz labumu patērētājiem (4., 16. (trešā daļa) grozījums — 6. apsvērums, 6. panta c) punkts)

Ierosinātā regula aptver fermentus, ko pievieno pārtikai tehnoloģisku apsvērumu dēļ, tādējādi fermentu lietošana visbiežāk uzlabo ražošanas procesa ekoloģiskās īpašības, kas dod netiešu un nevis tiešu labumu patērētājiem.

—   Ģenētiski modificēti organismi (ĢMO)

a)   ĢMO marķējums (14. grozījums (ceturtā daļa), 32., 37. ba) apakšpunkts, 38. grozījums — 3. panta 3. punkts (jauns), 13. pants, 21. panta 2. punkts un 11. apsvērums)

Kā minēts 17. apsvērumā, uz pārtikas fermentiem joprojām ir attiecināmi marķēšanas noteikumi, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (10). Padome pieņēma piesardzīgu pieeju, nepieņemot grozījumus, kas varētu ietekmēt spēkā esošo horizontālo regulu jomu.

b)   Unikālais identifikators, kura definīcija ir dota Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (18. grozījums — 7. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

Ņemot vērā proporcionalitāti un vienkāršošanu, Padome svītroja atsauci, kas prasīja, lai Kopienas pārtikas fermentu sarakstā fermentu specifikācijā tiktu uzrādīts ĢMO unikālais identifikators, kā tas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris) kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu (11). Vajadzības gadījumā 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā izklāstītie noteikumi būs pietiekami, lai sniegtu šo informāciju. Tādējādi 18. grozījums ir lieks.

—   Prasības, kas jau ir izklāstītas Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības (6., 8., 16. grozījums)

a)   Piesardzības princips (6., 16. grozījums (pirmā daļa) — 9. apsvērums un 6. pants)

Piesardzības princips ir viens no galvenajiem principiem, kas ietverts vispārējos pārtikas aprites tiesību aktos (12). Tāpēc tas ir piemērojams attiecībā uz ierosināto regulu un nav jābūt īpašai atsaucei uz to. Turklāt saistībā ar riska analīzi piesardzības principu var ņemt vērā vienīgi riska pārvaldības kontekstā un nekad riska izvērtējuma posmā, ko ierosināja Eiropas Parlaments.

b)   Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) atzinumu publicēšana (8. grozījums — 14. apsvērums)

EPNI atzinumu publicēšanu jau paredz Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

—   Atkārtots novērtējums reizi 10 gados (9. grozījums — 19. apsvērums)

Padome uzskata, ka pastāvīga uzraudzība un atkārtota novērtēšana, ko īsteno pēc vajadzības, ņemot vērā mainīgos nosacījumus un jaunāko zinātnisko informāciju, ļauj garantēt pārtikas nekaitīgumu. Papildu pārskats reizi 10 gados radītu nevajadzīgu administratīvo slogu ražotājiem, lietotājiem, EPNI, Komisijai un dalībvalstīm.

—   Lēmumi, kas iesniegti regulatīvai komitoloģijas procedūrai bez kontroles (13. grozījums — 9. panta a) punkts)

Lēmumi par konkrētas vielas atbilstību vai neatbilstību ierosinātās regulas darbības jomai ir subjektīvi un regulu tie nepapildinās. Tādēļ tie neatbilst regulatīvās komitoloģijas procedūras darbības jomai.

—   Fermentu definīcija (14., 17. grozījums — 3. panta 2. punkts, 7. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

Šī regula attiecas uz “pārtikas fermentiem”, un tiem ir dota definīcija. “Fermentu” papildu definīcija nešķiet būtiska.

—   Specifikācijas pārtikas fermentu iekļaušanai sarakstā (19. grozījums — 7. panta 2. punkta c)–f) apakšpunkts)

7. panta 2. punkta c)–e) apakšpunktā Padome deva priekšroku paredzēt dažas specifikācijas tikai tad, ja tas ir vajadzīgs un ne biežāk, kā vajadzīgs.

Padome uzskata, ka 7. panta 2. punkta f) apakšpunktā ir jāsaglabā vārdi “vajadzības gadījumā”. Šāda marķējuma vajadzība attiecas tikai uz ierobežotu skaitu gadījumu, kad, lietojot pārtikas fermentus, ir izmainījies pārtikas produktu fiziskais stāvoklis. Tikai šādos gadījumos patērētāji būtu par to jāinformē.

—   Marķējums

Lai gan Padome nodaļu par marķējumu veidoja savādāk, nekā ierosināja Eiropas Parlaments, tās saturā ietvertie principi ievēro dažus grozījumus, kas attiecas uz 10.–13. pantu. Tomēr Padome nevarēja pieņemt dažus Eiropas Parlamenta ierosinātos grozījumus, jo tā uzskata, ka šie noteikumi ir vai nu jau iekļauti citos Kopienas tiesību aktos, vai arī ir to sastāvdaļa.

21. grozījums (trešā daļa) paredz sniegt uz etiķetēm informāciju par blakus iedarbību, kas rodas, lietojot pārtikas fermentus lielās devās. EPNI šādu informāciju jau ir ņēmusi vērā novērtēšanas procedūras laikā, un vajadzības gadījumā uz pārtikas fermentu atļaujas izsniegšanu var attiecināt atbilstīgus lietošanas nosacījumus.

32. un 37. grozījums (pēdējā daļa) neatbilst Direktīvai 2000/13/EK, kurā no marķēšanas prasības atbrīvoti pārstrādes palīglīdzekļi, proti, vielas, kas sastopamas gala produktā tikai kā tehniski nenovēršamas atliekas un kurām nav nekādas tehniskas iedarbības uz pārtiku.

Informācija par fermenta tehnoloģisko funkciju, kas ir pieprasīta 37. grozījumā (otrajā daļā), nebūtu lietderīga nespeciālistiem.

—   Ātrāka apstiprināšanas procedūra pārtikas fermentiem, kuri pašreiz ir tirgū (29. grozījums — 17. panta 4. punkta c) apakšpunkts (jauns))

Padome uzskata, ka EPNI — riska novērtēšanas struktūrai Kopienā — būtu jāveic vienāda nekaitīguma novērtēšanas procedūra attiecībā uz visiem pārtikas fermentiem.

2. grozījumam ir redakcionāla būtība un tas nav jāiekļauj.

IV.   SECINĀJUMI

Padome uzskata, ka kopējā nostājā ir panākts viedokļu un interešu līdzsvars, kas ievēros regulas mērķus. Tā gaida konstruktīvas pārrunas ar Eiropas Parlamentu, lai drīz pieņemtu šo regulu, nodrošinot cilvēku veselības aizsardzības un patērētāju drošības augstu līmeni.

---

(1)  COM(2006) 425 galīgā redakcija.

(2)  Dok. 11641/07 CODEC 777.

(3)  COM(2007) 670 galīgā redakcija.

(4)  OV C 168, 20.7.2007, 29. lpp.

(5)  Skat. lietu C-45/86 Komisija pret Padomi [1987.] ECR 1493, 11. punkts; lietu C-300/89 Komisija pret Padomi (“Titanium Dioxide”) [1991.] ECR I-2867, 10. punkts; lietu C-268/94 Portugāle pret Padomi [1996.] ECR, I-6177, 22. punkts; un lietu C-176/03 Komisija pret Padomi [2005.] ECR, I–0000, 45. punkts.

(6)  Skat. lietu C-36/98 Spānija pret Padomi [2001.] ECR, I-779, 59. punkts; lietu C-211/01 Komisija pret Padomi [2003.] ECR, I–8913, 39. punkts; un lietu C-338/01 Komisija pret Padomi [2004.] ECR, I–4829, 55. punkts.

(7)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(8)  Pantu numurējums šajā daļā attiecas uz kopējās nostājas tekstu.

(9)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/68/EK (OV L 310, 28.11.2007., 11. lpp.).

(10)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(11)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 34. lpp.).

---

| 6.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 111/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 111/46

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 9/2008,

ko Padome pieņēmusi 2008. gada 10. martā

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 111 E/04)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, ir jāatjaunina Padomes Direktīva 88/388/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aromatizētājiem, ko izmanto pārtikā un izejmateriālos to ražošanai (3). Skaidrības un efektivitātes labad Direktīva 88/388/EEK būtu jāaizstāj ar šo regulu. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, ir jāatjaunina Padomes Direktīva 88/388/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aromatizētājiem, ko izmanto pārtikā un izejmateriālos to ražošanai (3). Skaidrības un efektivitātes labad Direktīva 88/388/EEK būtu jāaizstāj ar šo regulu.

| (2) | Padomes Lēmumā 88/389/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par izejmateriālu un vielu, ko izmanto aromatizētāju gatavošanā, inventāru, kuru ievieš Komisija (4), šā inventāra ieviešana paredzēta 24 mēnešos no minētā lēmuma pieņemšanas. Šobrīd minētais lēmums ir novecojis un būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Lēmumā 88/389/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par izejmateriālu un vielu, ko izmanto aromatizētāju gatavošanā, inventāru, kuru ievieš Komisija (4), šā inventāra ieviešana paredzēta 24 mēnešos no minētā lēmuma pieņemšanas. Šobrīd minētais lēmums ir novecojis un būtu jāatceļ.

| (3) | Komisijas Direktīvā 91/71/EEK (1991. gada 16. janvāris), ar kuru papildina Padomes Direktīvu 88/388/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz garšvielām, ko izmanto pārtikas produktos, un izejmateriāliem to ražošanai (5), paredzēti noteikumi par aromatizētāju marķējumu. Minētos noteikumus aizstāj ar šo regulu, un tagad minētā direktīva būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Direktīvā 91/71/EEK (1991. gada 16. janvāris), ar kuru papildina Padomes Direktīvu 88/388/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz garšvielām, ko izmanto pārtikas produktos, un izejmateriāliem to ražošanai (5), paredzēti noteikumi par aromatizētāju marķējumu. Minētos noteikumus aizstāj ar šo regulu, un tagad minētā direktīva būtu jāatceļ.

| (4) | Drošas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir nozīmīgs iekšējā tirgus aspekts, kam ir būtiska ietekme uz cilvēku veselību, labklājību, kā arī viņu sociālajām un ekonomiskajām interesēm. |
| --- | --- |

(4)

Drošas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir nozīmīgs iekšējā tirgus aspekts, kam ir būtiska ietekme uz cilvēku veselību, labklājību, kā arī viņu sociālajām un ekonomiskajām interesēm.

| (5) | Lai aizsargātu cilvēku veselību, šai regulai būtu jāattiecas uz aromatizētājiem, aromatizētāju izejmateriāliem un pārtiku, kas satur aromatizētājus. Tai būtu jāattiecas arī uz dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām, kas ir pievienotas pārtikai, galvenokārt aromāta piešķiršanai, un kas ievērojami veicina noteiktu nevēlamu vielu klātbūtni, ko tā dabīgi satur (turpmāk “pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām”), to izejmateriālos un pārtikā, kas tos satur. |
| --- | --- |

(5)

Lai aizsargātu cilvēku veselību, šai regulai būtu jāattiecas uz aromatizētājiem, aromatizētāju izejmateriāliem un pārtiku, kas satur aromatizētājus. Tai būtu jāattiecas arī uz dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām, kas ir pievienotas pārtikai, galvenokārt aromāta piešķiršanai, un kas ievērojami veicina noteiktu nevēlamu vielu klātbūtni, ko tā dabīgi satur (turpmāk “pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām”), to izejmateriālos un pārtikā, kas tos satur.

| (6) | Šī regula neattiecas uz pārtikas izejmateriāliem, kam nav veikta nekāda apstrāde, un pārtiku ar tikai vienu sastāvdaļu, tādu kā garšvielas, garšaugi, tējas un infūziju uzlējumi (piemēram, augļu vai zāļu tēja), kā arī garšvielu un/vai garšaugu maisījumi, tējas maisījumi un infūziju uzlējumu maisījumi, ja vien tos patērē neapstrādātus, un/vai nepievieno pārtikai. |
| --- | --- |

(6)

Šī regula neattiecas uz pārtikas izejmateriāliem, kam nav veikta nekāda apstrāde, un pārtiku ar tikai vienu sastāvdaļu, tādu kā garšvielas, garšaugi, tējas un infūziju uzlējumi (piemēram, augļu vai zāļu tēja), kā arī garšvielu un/vai garšaugu maisījumi, tējas maisījumi un infūziju uzlējumu maisījumi, ja vien tos patērē neapstrādātus, un/vai nepievieno pārtikai.

| (7) | Aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām drīkstētu lietot vienīgi tad, ja tie atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietotajiem aromatizētājiem ir jābūt nekaitīgiem, un tādēļ noteiktiem aromatizētājiem būtu jāveic riska novērtējums, pirms tiem piešķir atļauju lietošanai pārtikā. To lietojums nedrīkst maldināt patērētājus, un tādēļ vienmēr ar atbilstīgu marķējumu būtu jānorāda, ka tie ir pievienoti pārtikai. Pie patērētāja maldināšanas pieder jautājumi, kas saistīti ar lietoto sastāvdaļu īpašībām, svaigumu, kvalitāti, produkta dabīgumu vai ražošanas procesu, vai arī produkta uzturvērtības kvalitāti, taču ne tikai minētie jautājumi. Apstiprinot aromatizētājus, būtu jāņem vērā arī citi ar konkrēto jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori un kontroļu īstenošana. |
| --- | --- |

(7)

Aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām drīkstētu lietot vienīgi tad, ja tie atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Lietotajiem aromatizētājiem ir jābūt nekaitīgiem, un tādēļ noteiktiem aromatizētājiem būtu jāveic riska novērtējums, pirms tiem piešķir atļauju lietošanai pārtikā. To lietojums nedrīkst maldināt patērētājus, un tādēļ vienmēr ar atbilstīgu marķējumu būtu jānorāda, ka tie ir pievienoti pārtikai. Pie patērētāja maldināšanas pieder jautājumi, kas saistīti ar lietoto sastāvdaļu īpašībām, svaigumu, kvalitāti, produkta dabīgumu vai ražošanas procesu, vai arī produkta uzturvērtības kvalitāti, taču ne tikai minētie jautājumi. Apstiprinot aromatizētājus, būtu jāņem vērā arī citi ar konkrēto jautājumu saistīti faktori, tostarp sociāli, ekonomiski, ar tradīcijām saistīti, kā arī ētikas un vides faktori un kontroļu īstenošana.

| (8) | Kopš 1999. gada Pārtikas zinātniskā komiteja un vēlāk Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (6) ir sniegusi atzinumus par daudzām vielām, ko dabīgi satur aromatizētāju izejmateriāli un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas saskaņā ar Eiropas Padomes Aromātvielu ekspertu komitejas atzinumu ir toksiskas. Vielas, kuras Pārtikas zinātniskā komiteja atzinusi par toksiskām, būtu jāuzskata par nevēlamām, un tās nedrīkstētu tīrā veidā pievienot pārtikai. |
| --- | --- |

(8)

Kopš 1999. gada Pārtikas zinātniskā komiteja un vēlāk Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (6) ir sniegusi atzinumus par daudzām vielām, ko dabīgi satur aromatizētāju izejmateriāli un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas saskaņā ar Eiropas Padomes Aromātvielu ekspertu komitejas atzinumu ir toksiskas. Vielas, kuras Pārtikas zinātniskā komiteja atzinusi par toksiskām, būtu jāuzskata par nevēlamām, un tās nedrīkstētu tīrā veidā pievienot pārtikai.

| (9) | Tā kā augi var dabīgi saturēt nevēlamas vielas, tās var nokļūt aromatizējošos preparātos un pārtikas sastāvdaļās ar aromatizētāju īpašībām. Augus tradicionāli izmanto kā pārtiku vai pārtikas sastāvdaļas. Būtu jānosaka šo nevēlamo vielu maksimāli pieļaujamais daudzums tajā pārtikā, ar kuru cilvēki visvairāk uzņem šīs vielas, ņemot vērā gan vajadzību aizsargāt cilvēku veselību, gan arī šo vielu neizbēgamu klātbūtni tradicionālajā pārtikā. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā augi var dabīgi saturēt nevēlamas vielas, tās var nokļūt aromatizējošos preparātos un pārtikas sastāvdaļās ar aromatizētāju īpašībām. Augus tradicionāli izmanto kā pārtiku vai pārtikas sastāvdaļas. Būtu jānosaka šo nevēlamo vielu maksimāli pieļaujamais daudzums tajā pārtikā, ar kuru cilvēki visvairāk uzņem šīs vielas, ņemot vērā gan vajadzību aizsargāt cilvēku veselību, gan arī šo vielu neizbēgamu klātbūtni tradicionālajā pārtikā.

| (10) | Nosakot maksimālo pieļaujamo daudzumu dažām nevēlamām vielām, ko produkti dabīgi satur, būtu jākoncentrējas uz to pārtiku vai pārtikas kategorijām, ko visbiežāk lieto uzturā. Tas ļautu dalībvalstīm organizēt uz risku balstītas kontroles saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (7). Pārtikas ražotājiem tomēr ir pienākums ņemt vērā šo vielu klātbūtni, izmantojot pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām un/vai aromatizētājus jebkuras pārtikas gatavošanā, lai nodrošinātu, ka tirgū nenonāk pārtika, kas nav nekaitīga. |
| --- | --- |

(10)

Nosakot maksimālo pieļaujamo daudzumu dažām nevēlamām vielām, ko produkti dabīgi satur, būtu jākoncentrējas uz to pārtiku vai pārtikas kategorijām, ko visbiežāk lieto uzturā. Tas ļautu dalībvalstīm organizēt uz risku balstītas kontroles saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (7). Pārtikas ražotājiem tomēr ir pienākums ņemt vērā šo vielu klātbūtni, izmantojot pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām un/vai aromatizētājus jebkuras pārtikas gatavošanā, lai nodrošinātu, ka tirgū nenonāk pārtika, kas nav nekaitīga.

| (11) | Būtu jāparedz noteikumi Kopienas līmenī, lai aizliegtu vai ierobežotu konkrētu augu, dzīvnieku, mikrobioloģisku vai minerālvielu materiālu lietošanu, kuri rada bažas par cilvēku veselību, aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizējošām īpašībām ražošanā, un ierobežotu to izmantošanu pārtikas ražošanā. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jāparedz noteikumi Kopienas līmenī, lai aizliegtu vai ierobežotu konkrētu augu, dzīvnieku, mikrobioloģisku vai minerālvielu materiālu lietošanu, kuri rada bažas par cilvēku veselību, aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizējošām īpašībām ražošanā, un ierobežotu to izmantošanu pārtikas ražošanā.

| (12) | Riska novērtējums būtu jāveic Iestādei. |
| --- | --- |

(12)

Riska novērtējums būtu jāveic Iestādei.

| (13) | Saskaņotības nodrošināšanai riska novērtēšana, kā arī aromatizētāju un izejmateriālu apstiprināšana, kuriem nepieciešams novērtējums, būtu jāveic saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (8). |
| --- | --- |

(13)

Saskaņotības nodrošināšanai riska novērtēšana, kā arī aromatizētāju un izejmateriālu apstiprināšana, kuriem nepieciešams novērtējums, būtu jāveic saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (8).

| (14) | Aromatizējošas vielas ir vielas ar noteiktu ķīmisku sastāvu, kuras ietver aromatizējošas vielas, ko iegūst ķīmiskas sintēzes vai ķīmiskas izdalīšanas procesu rezultātā, kā arī dabīgas aromatizējošas vielas. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2232/96 (1996. gada 28. oktobris), ar ko nosaka Kopienas procedūru attiecībā uz garšvielām, kuras lieto vai kuras paredzētas lietošanai pārtikas produktu sastāvā vai to dekorēšanai (9), pašlaik tiek īstenota aromatizējošo vielu novērtēšanas programma. Piecos gados no minētās programmas pieņemšanas saskaņā ar šo regulu ir jāpieņem aromatizējošu vielu saraksts. Šā saraksta pieņemšanai būtu jānosaka jauns termiņš. Šo sarakstu ierosinās iekļaut sarakstā, kas minēts Regulas (EK) Nr. .../2008 (10) 2. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(14)

Aromatizējošas vielas ir vielas ar noteiktu ķīmisku sastāvu, kuras ietver aromatizējošas vielas, ko iegūst ķīmiskas sintēzes vai ķīmiskas izdalīšanas procesu rezultātā, kā arī dabīgas aromatizējošas vielas. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2232/96 (1996. gada 28. oktobris), ar ko nosaka Kopienas procedūru attiecībā uz garšvielām, kuras lieto vai kuras paredzētas lietošanai pārtikas produktu sastāvā vai to dekorēšanai (9), pašlaik tiek īstenota aromatizējošo vielu novērtēšanas programma. Piecos gados no minētās programmas pieņemšanas saskaņā ar šo regulu ir jāpieņem aromatizējošu vielu saraksts. Šā saraksta pieņemšanai būtu jānosaka jauns termiņš. Šo sarakstu ierosinās iekļaut sarakstā, kas minēts Regulas (EK) Nr. .../2008 (10) 2. panta 1. punktā.

| (15) | Aromatizējoši preparāti ir aromatizētāji, kuras nav noteiktas ķīmiskas vienas un kuras iegūtas no augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāliem, izmantojot atbilstīgus fizikālus, fermentatīvus vai mikrobioloģiskus procesus vai nu neapstrādātā veidā vai pēc apstrādes patēriņam. No pārtikas ražotiem aromatizējošiem preparātiem nav jāveic novērtēšana vai apstiprināšana izmantošanai pārtikā vai uz tās, ja nav šaubu par to nekaitīgumu. Tomēr no nepārtikas materiāliem ražotu aromatizējošu preparātu nekaitīgums būtu jānovērtē un jāapstiprina. |
| --- | --- |

(15)

Aromatizējoši preparāti ir aromatizētāji, kuras nav noteiktas ķīmiskas vienas un kuras iegūtas no augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāliem, izmantojot atbilstīgus fizikālus, fermentatīvus vai mikrobioloģiskus procesus vai nu neapstrādātā veidā vai pēc apstrādes patēriņam. No pārtikas ražotiem aromatizējošiem preparātiem nav jāveic novērtēšana vai apstiprināšana izmantošanai pārtikā vai uz tās, ja nav šaubu par to nekaitīgumu. Tomēr no nepārtikas materiāliem ražotu aromatizējošu preparātu nekaitīgums būtu jānovērtē un jāapstiprina.

| (16) | Regulā (EK) Nr. 178/2002 pārtika ir definēta kā jebkura apstrādāta, daļēji apstrādāta vai neapstrādāta viela vai produkts, kas paredzēts cilvēkiem uzturam vai ko saprātīgi paredzamos apstākļos cilvēki varētu lietot uzturā. Augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiālus, par kuriem var pietiekami pierādīt, ka tie līdz šim lielā mērā izmantoti aromatizētāju ražošanai, uzskata par pārtikas materiāliem minētajam mērķim, pat ja kādi no šiem izejmateriāliem, piemēram, palisandrs un zemeņu lapas, nevar tikt izmantoti kā pārtika. Tie nav jānovērtē. |
| --- | --- |

(16)

Regulā (EK) Nr. 178/2002 pārtika ir definēta kā jebkura apstrādāta, daļēji apstrādāta vai neapstrādāta viela vai produkts, kas paredzēts cilvēkiem uzturam vai ko saprātīgi paredzamos apstākļos cilvēki varētu lietot uzturā. Augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiālus, par kuriem var pietiekami pierādīt, ka tie līdz šim lielā mērā izmantoti aromatizētāju ražošanai, uzskata par pārtikas materiāliem minētajam mērķim, pat ja kādi no šiem izejmateriāliem, piemēram, palisandrs un zemeņu lapas, nevar tikt izmantoti kā pārtika. Tie nav jānovērtē.

| (17) | Tāpat arī termiskās apstrādes procesa aromatizētājiem, kas iegūti no pārtikas, izmantojot īpašus apstrādes apstākļus, nav jāveic novērtēšana vai apstiprināšana izmantošanai pārtikā, ja vien nerodas bažas par to nekaitīgumu. Tomēr tādu termiskās apstrādes procesa aromatizētāju nekaitīgums, kas ražoti no nepārtikas materiāliem vai neatbilst īpašiem apstrādes apstākļiem, pirms apstiprināšanas būtu jānovērtē un jāapstiprina. |
| --- | --- |

(17)

Tāpat arī termiskās apstrādes procesa aromatizētājiem, kas iegūti no pārtikas, izmantojot īpašus apstrādes apstākļus, nav jāveic novērtēšana vai apstiprināšana izmantošanai pārtikā, ja vien nerodas bažas par to nekaitīgumu. Tomēr tādu termiskās apstrādes procesa aromatizētāju nekaitīgums, kas ražoti no nepārtikas materiāliem vai neatbilst īpašiem apstrādes apstākļiem, pirms apstiprināšanas būtu jānovērtē un jāapstiprina.

| (18) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2065/2003 (2003. gada 10. novembris) par kūpināšanas aromatizētājiem, ko izmanto vai kas ir paredzēti izmantošanai pārtikas produktos vai uz tiem (11), noteikta nekaitīguma novērtējuma un kūpināšanas aromatizētāju apstiprinājuma procedūra, un tā tiecas izveidot primāro dūmu kondensātu un primāro darvas daļu izsmeļošu sarakstu, kuru izmantošana ir atļauta. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2065/2003 (2003. gada 10. novembris) par kūpināšanas aromatizētājiem, ko izmanto vai kas ir paredzēti izmantošanai pārtikas produktos vai uz tiem (11), noteikta nekaitīguma novērtējuma un kūpināšanas aromatizētāju apstiprinājuma procedūra, un tā tiecas izveidot primāro dūmu kondensātu un primāro darvas daļu izsmeļošu sarakstu, kuru izmantošana ir atļauta.

| (19) | Aromātu prekursori, tādi kā ogļhidrāti, oligopeptīdi un aminoskābes, pārtikai aromātu piešķir ķīmisku reakciju rezultātā, kuras notiek pārtikas pārstrādes laikā. No pārtikas ražotiem aromātu prekursoriem nav jāveic novērtēšana vai apstiprināšana izmantošanai pārtikā vai uz tās, ja vien nerodas bažas par to nekaitīgumu. Tomēr no nepārtikas materiāliem ražotu aromātu prekursoru nekaitīgums būtu jānovērtē pirms to apstiprināšanas. |
| --- | --- |

(19)

Aromātu prekursori, tādi kā ogļhidrāti, oligopeptīdi un aminoskābes, pārtikai aromātu piešķir ķīmisku reakciju rezultātā, kuras notiek pārtikas pārstrādes laikā. No pārtikas ražotiem aromātu prekursoriem nav jāveic novērtēšana vai apstiprināšana izmantošanai pārtikā vai uz tās, ja vien nerodas bažas par to nekaitīgumu. Tomēr no nepārtikas materiāliem ražotu aromātu prekursoru nekaitīgums būtu jānovērtē pirms to apstiprināšanas.

| (20) | Citus aromatizētājus, kas nav iekļauti iepriekšminēto aromatizētāju definīcijās, var izmantot pārtikā vai uz tās pēc novērtēšanas un apstiprināšanas procedūras. Piemērs varētu būt aromatizētāji, kas iegūti, eļļu vai taukus karsējot ārkārtīgi augstā temperatūrā ļoti īsā laikposmā, tādējādi piešķirot grauzdēšanas aromātu. |
| --- | --- |

(20)

Citus aromatizētājus, kas nav iekļauti iepriekšminēto aromatizētāju definīcijās, var izmantot pārtikā vai uz tās pēc novērtēšanas un apstiprināšanas procedūras. Piemērs varētu būt aromatizētāji, kas iegūti, eļļu vai taukus karsējot ārkārtīgi augstā temperatūrā ļoti īsā laikposmā, tādējādi piešķirot grauzdēšanas aromātu.

| (21) | Augu, dzīvnieku, mikrobioloģiskas vai minerālvielu izcelsmes materiālu, kas nav pārtika, var apstiprināt aromatizētāju ražošanai vienīgi pēc tam, kad zinātniski novērtēts tā nekaitīgums. Varētu būt nepieciešams apstiprināt tikai noteiktu materiāla daļu izmantošana vai paredzēt izmantošanas nosacījumus. |
| --- | --- |

(21)

Augu, dzīvnieku, mikrobioloģiskas vai minerālvielu izcelsmes materiālu, kas nav pārtika, var apstiprināt aromatizētāju ražošanai vienīgi pēc tam, kad zinātniski novērtēts tā nekaitīgums. Varētu būt nepieciešams apstiprināt tikai noteiktu materiāla daļu izmantošana vai paredzēt izmantošanas nosacījumus.

| (22) | Aromatizētāji var saturēt pārtikas piedevas, kas atļautas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas piedevām (12) un/vai citas pārtikas sastāvdaļas, kas izmantojamas tehnoloģiskiem mērķiem, tādiem kā glabāšana, standartizācija, atšķaidīšana vai šķīdināšana un stabilizācija. |
| --- | --- |

(22)

Aromatizētāji var saturēt pārtikas piedevas, kas atļautas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas piedevām (12) un/vai citas pārtikas sastāvdaļas, kas izmantojamas tehnoloģiskiem mērķiem, tādiem kā glabāšana, standartizācija, atšķaidīšana vai šķīdināšana un stabilizācija.

| (23) | Aromatizētāji vai izejmateriāli, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (13), būtu jāapstiprina ar minētās regulas apstiprinājuma procedūru attiecībā uz ģenētiskās modifikācijas nekaitīguma novērtēšanu, savukārt galīgā atļauja aromatizētājam vai izejmateriālam būtu jāpiešķir saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(23)

Aromatizētāji vai izejmateriāli, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (13), būtu jāapstiprina ar minētās regulas apstiprinājuma procedūru attiecībā uz ģenētiskās modifikācijas nekaitīguma novērtēšanu, savukārt galīgā atļauja aromatizētājam vai izejmateriālam būtu jāpiešķir saskaņā ar šo regulu.

| (24) | Uz aromatizētājiem attiecas vispārējas marķēšanas prasības, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (14) un, attiecīgos gadījumos, Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību (15). Papildus tam šajā regulā būtu jāietver īpaši noteikumi par tādu aromatizētāju marķēšanu, ko pārdod ražotājam vai galapatērētājam. |
| --- | --- |

(24)

Uz aromatizētājiem attiecas vispārējas marķēšanas prasības, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (14) un, attiecīgos gadījumos, Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību (15). Papildus tam šajā regulā būtu jāietver īpaši noteikumi par tādu aromatizētāju marķēšanu, ko pārdod ražotājam vai galapatērētājam.

| (25) | Aromatizējošas vielas vai aromatizējoši preparāti būtu jāmarķē kā “dabīgi” vienīgi tad, ja tie atbilst noteiktiem kritērijiem, kas nodrošina, ka patērētāji netiek maldināti. |
| --- | --- |

(25)

Aromatizējošas vielas vai aromatizējoši preparāti būtu jāmarķē kā “dabīgi” vienīgi tad, ja tie atbilst noteiktiem kritērijiem, kas nodrošina, ka patērētāji netiek maldināti.

| (26) | Īpašām informācijas prasībām būtu jānodrošina, ka patērētāji netiek maldināti par dabīgu aromatizētāju ražošanai izmantotiem izejmateriāliem. Jo īpaši, ja jēdziens “dabīgs” ir izmantots, lai aprakstītu aromātu, izmantotajām aromatizējošajām sastāvdaļām vajadzētu būt pilnīgi dabīgas izcelsmes. Turklāt marķējumā būtu jānorāda aromatizētāja izejmateriāls, izņemot gadījumus, kas minētie izejmateriāli nav identificējami pārtikas aromātā vai garšā. Ja izejmateriāls ir minēts, vismaz 95 % no aromatizējošās sastāvdaļas vajadzētu būt iegūtiem no minētā materiāla. Pārējo daudzumu, augstākais, 5 % var izmantot vienīgi standartizācijai vai lai aromatizētājam piešķirtu, piemēram, svaigāku, sīvāku, nobriedušāku vai nenobriedušāku piegaršu. Ja ir izmantots mazāk par 95 % no aromatizējošās sastāvdaļas, kas iegūta no minētā izejmateriāla, un izejmateriāla garšu joprojām var atpazīt, izejmateriāls būtu jānorāda kopā ar norādi par to, ka ir pievienoti citi, ne tikai dabīgi aromatizētāji, piemēram, kakao ekstrakts, kam pievienoti citi dabīgie aromatizētāji, lai piešķirtu banānu garšu. Ja dabīgo aromatizētāju aprakstā ir norādīts izejmateriāls, tad tai aromatizējošās sastāvdaļas daļai, kas nav iegūta no šā konkrētā izejmateriāla, nevajadzētu radīt vai imitēt minētā izejmateriāla garšu. |
| --- | --- |

(26)

Īpašām informācijas prasībām būtu jānodrošina, ka patērētāji netiek maldināti par dabīgu aromatizētāju ražošanai izmantotiem izejmateriāliem. Jo īpaši, ja jēdziens “dabīgs” ir izmantots, lai aprakstītu aromātu, izmantotajām aromatizējošajām sastāvdaļām vajadzētu būt pilnīgi dabīgas izcelsmes. Turklāt marķējumā būtu jānorāda aromatizētāja izejmateriāls, izņemot gadījumus, kas minētie izejmateriāli nav identificējami pārtikas aromātā vai garšā. Ja izejmateriāls ir minēts, vismaz 95 % no aromatizējošās sastāvdaļas vajadzētu būt iegūtiem no minētā materiāla. Pārējo daudzumu, augstākais, 5 % var izmantot vienīgi standartizācijai vai lai aromatizētājam piešķirtu, piemēram, svaigāku, sīvāku, nobriedušāku vai nenobriedušāku piegaršu. Ja ir izmantots mazāk par 95 % no aromatizējošās sastāvdaļas, kas iegūta no minētā izejmateriāla, un izejmateriāla garšu joprojām var atpazīt, izejmateriāls būtu jānorāda kopā ar norādi par to, ka ir pievienoti citi, ne tikai dabīgi aromatizētāji, piemēram, kakao ekstrakts, kam pievienoti citi dabīgie aromatizētāji, lai piešķirtu banānu garšu. Ja dabīgo aromatizētāju aprakstā ir norādīts izejmateriāls, tad tai aromatizējošās sastāvdaļas daļai, kas nav iegūta no šā konkrētā izejmateriāla, nevajadzētu radīt vai imitēt minētā izejmateriāla garšu.

| (27) | Patērētājiem vajadzētu būt informētiem, ja noteiktas pārtikas kūpinājuma garšu rada tai pievienoti kūpināšanas aromatizētāji. Saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK marķējumam nevajadzētu maldināt patērētāju par to, vai pārtika ir tradicionāli kūpināta ar svaigiem dūmiem, vai arī apstrādāta ar kūpināšanas aromatizētājiem. Direktīva 2000/13/EK ir jāpielāgo aromatizētāju, kūpināšanas aromatizētāju un termina “dabīgs” definīcijām, lai raksturotu šajā regulā noteiktos aromatizētājus. |
| --- | --- |

(27)

Patērētājiem vajadzētu būt informētiem, ja noteiktas pārtikas kūpinājuma garšu rada tai pievienoti kūpināšanas aromatizētāji. Saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK marķējumam nevajadzētu maldināt patērētāju par to, vai pārtika ir tradicionāli kūpināta ar svaigiem dūmiem, vai arī apstrādāta ar kūpināšanas aromatizētājiem. Direktīva 2000/13/EK ir jāpielāgo aromatizētāju, kūpināšanas aromatizētāju un termina “dabīgs” definīcijām, lai raksturotu šajā regulā noteiktos aromatizētājus.

| (28) | Aromatizējošu vielu nekaitīguma novērtēšanai attiecībā uz nekaitīgumu cilvēku veselībai ļoti būtiska ir informācija par patēriņu un aromatizējošu vielu izmantošanu. Tāpēc regulāri būtu jāpārbauda pārtikai pievienoto aromatizējošu vielu daudzums. |
| --- | --- |

(28)

Aromatizējošu vielu nekaitīguma novērtēšanai attiecībā uz nekaitīgumu cilvēku veselībai ļoti būtiska ir informācija par patēriņu un aromatizējošu vielu izmantošanu. Tāpēc regulāri būtu jāpārbauda pārtikai pievienoto aromatizējošu vielu daudzums.

| (29) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar kuru nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16). |
| --- | --- |

(29)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar kuru nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16).

| (30) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šīs regulas pielikumus un pieņemt pienācīgus pārejas pasākumus attiecībā uz Kopienas saraksta izveidi. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(30)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šīs regulas pielikumus un pieņemt pienācīgus pārejas pasākumus attiecībā uz Kopienas saraksta izveidi. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (31) | Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ regulatīvās kontroles procedūras parastos termiņus nav iespējams ievērot, Komisijai būtu jāvar piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru, lai pieņemtu 8. panta 2. punktā aprakstītos pasākumus un grozījumus šīs regulas II līdz V pielikumā. |
| --- | --- |

(31)

Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ regulatīvās kontroles procedūras parastos termiņus nav iespējams ievērot, Komisijai būtu jāvar piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru, lai pieņemtu 8. panta 2. punktā aprakstītos pasākumus un grozījumus šīs regulas II līdz V pielikumā.

| (32) | Šīs regulas II līdz V pielikumu vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai, ņemot vērā aromatizētāju ražotāju un lietotāju sniegto informāciju un/vai saistībā ar dalībvalstu veiktu uzraudzību un kontrolēm. |
| --- | --- |

(32)

Šīs regulas II līdz V pielikumu vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai, ņemot vērā aromatizētāju ražotāju un lietotāju sniegto informāciju un/vai saistībā ar dalībvalstu veiktu uzraudzību un kontrolēm.

| (33) | Lai efektīvi un samērīgi izstrādātu un atjauninātu Kopienas tiesību aktus par aromatizētājiem, ir jāvāc dati, jāapmainās ar informāciju un jākoordinē darbs starp dalībvalstīm. Šim nolūkam varētu būt lietderīgi veikt pētījumus, lai risinātu specifiskus jautājumus ar mērķi atvieglot lēmumu pieņemšanas procesu. Kopienai būtu jāfinansē šādi pētījumi kā daļa no budžeta procedūras. Uz šādu pasākumu finansēšanu attiecas Regula (EK) Nr. 882/2004. |
| --- | --- |

(33)

Lai efektīvi un samērīgi izstrādātu un atjauninātu Kopienas tiesību aktus par aromatizētājiem, ir jāvāc dati, jāapmainās ar informāciju un jākoordinē darbs starp dalībvalstīm. Šim nolūkam varētu būt lietderīgi veikt pētījumus, lai risinātu specifiskus jautājumus ar mērķi atvieglot lēmumu pieņemšanas procesu. Kopienai būtu jāfinansē šādi pētījumi kā daļa no budžeta procedūras. Uz šādu pasākumu finansēšanu attiecas Regula (EK) Nr. 882/2004.

| (34) | Līdz laikam, kamēr izveido Kopienas sarakstu, būtu jānosaka to aromatizējošo vielu novērtēšanas un apstiprināšanas kārtība, kas nav iekļautas Regulā (EK) Nr. 2232/96 paredzētajā novērtēšanas programmā. Tāpēc būtu jānosaka pagaidu režīms. Saskaņā ar šo režīmu tādas aromatizējošas vielas būtu jānovērtē un jāapstiprina, ņemot vērā Regulā (EK) Nr. .../2008 (10) noteikto procedūru. Tomēr nebūtu jāpiemēro termiņi, kas minētajā regulā paredzēti Iestādes atzinuma pieņemšanai un Komisijai regulas, ar kuru aktualizē Kopienas sarakstu, priekšlikuma iesniegšanai Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejai, jo būtu jādod priekšroka pašlaik īstenojamajai novērtēšanas programmai. |
| --- | --- |

(34)

Līdz laikam, kamēr izveido Kopienas sarakstu, būtu jānosaka to aromatizējošo vielu novērtēšanas un apstiprināšanas kārtība, kas nav iekļautas Regulā (EK) Nr. 2232/96 paredzētajā novērtēšanas programmā. Tāpēc būtu jānosaka pagaidu režīms. Saskaņā ar šo režīmu tādas aromatizējošas vielas būtu jānovērtē un jāapstiprina, ņemot vērā Regulā (EK) Nr. .../2008 (10) noteikto procedūru. Tomēr nebūtu jāpiemēro termiņi, kas minētajā regulā paredzēti Iestādes atzinuma pieņemšanai un Komisijai regulas, ar kuru aktualizē Kopienas sarakstu, priekšlikuma iesniegšanai Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejai, jo būtu jādod priekšroka pašlaik īstenojamajai novērtēšanas programmai.

| (35) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, paredzēt Kopienas noteikumus par aromatizētāju un noteiktu pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā vai uz tās — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tirgus vienotības un patērētāju augsta līmeņa aizsardzības interesēs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, paredzēt Kopienas noteikumus par aromatizētāju un noteiktu pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā vai uz tās — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tirgus vienotības un patērētāju augsta līmeņa aizsardzības interesēs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (36) | Padomes Regula (EEK) Nr. 1576/89 (1989. gada 29. maijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, nosaukumu un noformējumu (17), un Padomes Regula (EEK) Nr. 1601/91 (1991. gada 10. jūnijs), ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (18), ir jāpielāgo noteiktām jaunām definīcijām, kas paredzētas šajā regulā. |
| --- | --- |

(36)

Padomes Regula (EEK) Nr. 1576/89 (1989. gada 29. maijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, nosaukumu un noformējumu (17), un Padomes Regula (EEK) Nr. 1601/91 (1991. gada 10. jūnijs), ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (18), ir jāpielāgo noteiktām jaunām definīcijām, kas paredzētas šajā regulā.

| (37) | Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EEK) Nr. 1576/89, (EEK) Nr. 1601/91 un (EK) Nr. 2232/96, kā arī Direktīva 2000/13/EK, |
| --- | --- |

(37)

Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EEK) Nr. 1576/89, (EEK) Nr. 1601/91 un (EK) Nr. 2232/96, kā arī Direktīva 2000/13/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā paredzēti noteikumi par aromatizētājiem un pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās, lai nodrošinātu iekšējā tirgus efektīvu darbību un cilvēku veselības un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību, tostarp godīgu pārtikas tirdzniecības praksi, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vides aizsardzību.

Šajā nolūkā regulā noteikti:

| a) | Kopienas saraksts ar aromatizētājiem un izejmateriāliem, kas apstiprināti izmantošanai pārtikā — I pielikumā (turpmāk “Kopienas saraksts”); |
| --- | --- |

a)

Kopienas saraksts ar aromatizētājiem un izejmateriāliem, kas apstiprināti izmantošanai pārtikā — I pielikumā (turpmāk “Kopienas saraksts”);

| b) | noteikumi par aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izmantošanu pārtikā; |
| --- | --- |

b)

noteikumi par aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izmantošanu pārtikā;

| c) | noteikumi par aromatizētāju marķējumu. |
| --- | --- |

c)

noteikumi par aromatizētāju marķējumu.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz:

| a) | aromatizētājiem, ko izmanto vai kas paredzēti izmantošanai pārtikā vai uz tās, neskarot sīkāk izstrādātus noteikumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2065/2003; |
| --- | --- |

a)

aromatizētājiem, ko izmanto vai kas paredzēti izmantošanai pārtikā vai uz tās, neskarot sīkāk izstrādātus noteikumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2065/2003;

| b) | pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām; |
| --- | --- |

b)

pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām;

| c) | pārtiku ar aromatizētājiem un/vai pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām; |
| --- | --- |

c)

pārtiku ar aromatizētājiem un/vai pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām;

| d) | aromatizētāju izejmateriāliem un/vai pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izejmateriāliem. |
| --- | --- |

d)

aromatizētāju izejmateriāliem un/vai pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izejmateriāliem.

2.   Šī regula neattiecas uz:

| a) | vielām, kurām ir tikai salda, skāba vai sāļa garša; |
| --- | --- |

a)

vielām, kurām ir tikai salda, skāba vai sāļa garša;

| b) | jēlu/svaigu pārtiku; |
| --- | --- |

b)

jēlu/svaigu pārtiku;

| c) | pārtiku ar tikai vienu sastāvdaļu un garšvielu un/vai lapu garšaugu maisījumiem, tējas maisījumiem tīrā veidā, ja vien tie nav izmantoti kā pārtikas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

c)

pārtiku ar tikai vienu sastāvdaļu un garšvielu un/vai lapu garšaugu maisījumiem, tējas maisījumiem tīrā veidā, ja vien tie nav izmantoti kā pārtikas sastāvdaļas.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulās (EK) Nr. 178/2002 un (EK) Nr. 1829/2003.

2.   Šajā regulā piemēro arī šādas definīcijas:

| a) | “aromatizētāji” ir produkti:






  i) | kas nav paredzēti patēriņam tīrā veidā, bet tiek pievienoti pārtikai, lai tai piešķirtu smaržu un/vai garšu; |
| --- | --- | --- |

a)

“aromatizētāji” ir produkti:

i)

kas nav paredzēti patēriņam tīrā veidā, bet tiek pievienoti pārtikai, lai tai piešķirtu smaržu un/vai garšu;

| ii) | izgatavoti vai sastāv no šādām kategorijām: aromatizējošām vielām, aromatizējošiem preparātiem, termiskās apstrādes procesa aromatizētājiem, kūpināšanas aromatizētājiem, aromātu prekursoriem, citiem aromatizētājiem vai to maisījumiem; |
| --- | --- |

ii)

izgatavoti vai sastāv no šādām kategorijām: aromatizējošām vielām, aromatizējošiem preparātiem, termiskās apstrādes procesa aromatizētājiem, kūpināšanas aromatizētājiem, aromātu prekursoriem, citiem aromatizētājiem vai to maisījumiem;

| b) | “aromatizējoša viela” ir viela ar noteiktu ķīmisku sastāvu ar aromatizējošām īpašībām; |
| --- | --- |

b)

“aromatizējoša viela” ir viela ar noteiktu ķīmisku sastāvu ar aromatizējošām īpašībām;

| c) | “dabīga aromatizējoša viela” ir tāda aromatizējoša viela, kas atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā ir iegūta no augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāla vai nu neapstrādātā veidā, vai pēc apstrādes cilvēka patēriņam, izmantojot vienu vai vairākus tradicionālus pārtikas sagatavošanas procesus, kas minēti II pielikumā. Dabīgas aromatizējošas vielas atbilst vielām, kas pārtikā ir dabīgi, un to klātbūtne ir identificēta dabā; |
| --- | --- |

c)

“dabīga aromatizējoša viela” ir tāda aromatizējoša viela, kas atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā ir iegūta no augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāla vai nu neapstrādātā veidā, vai pēc apstrādes cilvēka patēriņam, izmantojot vienu vai vairākus tradicionālus pārtikas sagatavošanas procesus, kas minēti II pielikumā. Dabīgas aromatizējošas vielas atbilst vielām, kas pārtikā ir dabīgi, un to klātbūtne ir identificēta dabā;

| d) | “aromatizējoši preparāti” ir produkti, izņemot aromatizējošas vielas, kas iegūti no:






  i) | pārtikas atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā neapstrādā veidā vai pēc apstrādes cilvēka patēriņam, izmantojot vienu vai vairākus tradicionālus pārtikas sagatavošanas procesus, kas minēti II pielikumā;
  un/vai |
| --- | --- | --- |

d)

“aromatizējoši preparāti” ir produkti, izņemot aromatizējošas vielas, kas iegūti no:

i)

pārtikas atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā neapstrādā veidā vai pēc apstrādes cilvēka patēriņam, izmantojot vienu vai vairākus tradicionālus pārtikas sagatavošanas procesus, kas minēti II pielikumā;

un/vai

| ii) | augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāla, izņemot pārtiku, iegūti atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā, materiālu iegūstot vienā vai vairākos tradicionālos pārtikas sagatavošanas procesos, kas ir minēti II pielikumā; |
| --- | --- |

ii)

augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāla, izņemot pārtiku, iegūti atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā, materiālu iegūstot vienā vai vairākos tradicionālos pārtikas sagatavošanas procesos, kas ir minēti II pielikumā;

| e) | “termiskās apstrādes aromatizētāji” ir produkti, kas termiskās apstrādes rezultātā iegūti no tādu sastāvdaļu maisījuma, kurām nav noteikti jāpiemīt aromatizējošām īpašībām, no kurām vismaz viena satur slāpekli (amino-), bet otra ir reducējošais cukurs; termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas sastāvdaļas var būt:






  i) | pārtika;
  un/vai |
| --- | --- | --- |

e)

“termiskās apstrādes aromatizētāji” ir produkti, kas termiskās apstrādes rezultātā iegūti no tādu sastāvdaļu maisījuma, kurām nav noteikti jāpiemīt aromatizējošām īpašībām, no kurām vismaz viena satur slāpekli (amino-), bet otra ir reducējošais cukurs; termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas sastāvdaļas var būt:

i)

pārtika;

un/vai

| ii) | izejmateriāli, kas nav pārtika; |
| --- | --- |

ii)

izejmateriāli, kas nav pārtika;

| f) | “kūpināšanas aromatizētāji” ir produkti, kas iegūti no dūmu kondensātiem frakcionētas destilācijas un attīrīšanas procesos, pie kuriem pieder primārie dūmu kondensāti, primārās darvas frakcijas, un/vai gatavi kūpināšanas aromatizētāji saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2065/2003 3. panta 1., 2. un 4. punktu; |
| --- | --- |

f)

“kūpināšanas aromatizētāji” ir produkti, kas iegūti no dūmu kondensātiem frakcionētas destilācijas un attīrīšanas procesos, pie kuriem pieder primārie dūmu kondensāti, primārās darvas frakcijas, un/vai gatavi kūpināšanas aromatizētāji saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2065/2003 3. panta 1., 2. un 4. punktu;

| g) | “aromātu prekursori” ir produkti, kuriem var nebūt aromatizējošu īpašību un kurus pievieno pārtikai ar nolūku iegūt aromātu, pārtikas pārstrādes laikā sašķeļot citas sastāvdaļas vai reaģējot ar tām; tos var iegūt no:






  i) | pārtikas;
  un/vai |
| --- | --- | --- |

g)

“aromātu prekursori” ir produkti, kuriem var nebūt aromatizējošu īpašību un kurus pievieno pārtikai ar nolūku iegūt aromātu, pārtikas pārstrādes laikā sašķeļot citas sastāvdaļas vai reaģējot ar tām; tos var iegūt no:

i)

pārtikas;

un/vai

| ii) | izejmateriāliem, kas nav pārtika; |
| --- | --- |

ii)

izejmateriāliem, kas nav pārtika;

| h) | “citi aromatizētāji” ir aromatizētāji, kas pievienoti vai paredzēti pievienošanai pārtikai, lai tai piedotu smaržu un/vai garšu, un kas nav iekļauti definīcijās b) līdz g) apakšpunktā; |
| --- | --- |

h)

“citi aromatizētāji” ir aromatizētāji, kas pievienoti vai paredzēti pievienošanai pārtikai, lai tai piedotu smaržu un/vai garšu, un kas nav iekļauti definīcijās b) līdz g) apakšpunktā;

| i) | “pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām” ir pārtikas sastāvdaļas, kuras nav aromatizētāji un kuras var pievienot pārtikai tikai tāpēc, lai piedotu tai aromātu vai to izmainītu, un kuras ievērojami veicina noteiktu nevēlamu vielu klātbūtni, ko tās dabīgi satur; |
| --- | --- |

i)

“pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām” ir pārtikas sastāvdaļas, kuras nav aromatizētāji un kuras var pievienot pārtikai tikai tāpēc, lai piedotu tai aromātu vai to izmainītu, un kuras ievērojami veicina noteiktu nevēlamu vielu klātbūtni, ko tās dabīgi satur;

| j) | “izejmateriāli” ir augu, dzīvnieku, mikrobioloģiskas vai minerālvielu izcelsmes izejmateriāli, no kuriem tiek ražoti aromatizētāji vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām; tie var būt:






  i) | pārtika;
  vai |
| --- | --- | --- |

j)

“izejmateriāli” ir augu, dzīvnieku, mikrobioloģiskas vai minerālvielu izcelsmes izejmateriāli, no kuriem tiek ražoti aromatizētāji vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām; tie var būt:

i)

pārtika;

vai

| ii) | izejmateriāli, kas nav pārtika; |
| --- | --- |

ii)

izejmateriāli, kas nav pārtika;

| k) | “atbilstīgs fizikāls process” ir tāds fizikāls process, kurā nenotiek aromatizētāju sastāvdaļu apzināta ķīmiskā sastāva pārveidošana un kurā neizmanto, inter alia, atomāro skābekli, ozonu, neorganisku vielu vai metālu katalizatorus, metālorganiskus reaģentus un/vai UV starojumu. |
| --- | --- |

k)

“atbilstīgs fizikāls process” ir tāds fizikāls process, kurā nenotiek aromatizētāju sastāvdaļu apzināta ķīmiskā sastāva pārveidošana un kurā neizmanto, inter alia, atomāro skābekli, ozonu, neorganisku vielu vai metālu katalizatorus, metālorganiskus reaģentus un/vai UV starojumu.

3.   Definīcijās 2. punkta d), e), g) un j) apakšpunktā izejmateriālus, kurus līdz šim lielā mērā izmantoja aromatizētāju ražošanā, šajā regulā uzskata par pārtiku.

4.   Aromatizētāji var saturēt pārtikas piedevas, kas atļautas ar Regulu (EK) Nr. .../2008 (19) un/vai citas pārtikas sastāvdaļas, kas ietvertas tehnoloģiskiem mērķiem.

II NODAĻA

AROMATIZĒTĀJU, PĀRTIKAS SASTĀVDAĻU AR AROMATIZĒTĀJU ĪPAŠĪBĀM UN IZEJMATERIĀLU IZMANTOŠANAS NOSACĪJUMI

4. pants

Vispārīgi nosacījumi aromatizētāju vai pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai

Pārtikā vai uz tās var izmantot vienīgi tādus aromatizētājus vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas atbilst šādām prasībām:

| a) | pamatojoties uz pieejamiem zinātniskajiem pierādījumiem, tie nerada apdraudējumu patērētāju veselībai; un |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz pieejamiem zinātniskajiem pierādījumiem, tie nerada apdraudējumu patērētāju veselībai; un

| b) | to izmantošana nemaldina patērētājus. |
| --- | --- |

b)

to izmantošana nemaldina patērētājus.

5. pants

Neatbilstīgu aromatizētāju un/vai neatbilstīgas pārtikas aizliegums

Neviena persona nelaiž tirgū aromatizētāju vai jebkādu pārtiku, kurā ir šāds aromatizētājs un/vai pārtikas sastāvdaļa ar aromatizētāja īpašībām, ja to izmantojums neatbilst šai regulai.

6. pants

Noteiktu vielu klātbūtne

1.   Pārtikai nedrīkst pievienot III pielikuma A daļā minētās vielas tīrā veidā.

2.   Neskarot Regulu (EK) Nr. 1576/89, maksimālais pieļaujamais dažu tādu vielu daudzums, kas ir aromatizētāju un pārtikas ar aromatizētāju īpašībām dabīga sastāvdaļa, III pielikuma B daļā minētajos salikta sastāva pārtikā nedrīkst tikt pārsniegts, aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām izmantojot pārtikā vai uz tās. III pielikumā minēto vielu maksimāli pieļaujamais daudzums attiecas uz tirdzniecībā laistu pārtiku, ja vien nav norādīts citādi. Atkāpjoties no šā principa, žāvētai un/vai koncentrētai pārtikai, kuras sākotnējā forma ir jāatjauno, maksimāli pieļaujamais daudzums ir daudzums atjaunotajā pārtikā atbilstīgi instrukcijām uz marķējuma, ņemot vērā minimālo atšķaidījuma faktoru.

3.   Sīki izstrādātus noteikumus 2. punkta īstenošanai var pieņemt saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru, vajadzības gadījumā ievērojot Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) atzinumu.

7. pants

Konkrētu izejmateriālu izmantojums

1.   Izejmateriālus, kas ir minēti IV pielikuma A daļā, neizmanto aromatizētāju un/vai pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām ražošanai.

2.   Aromatizētājus un/vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas ražoti no IV pielikuma B daļā minētajiem izejmateriāliem, var izmantot, vienīgi ievērojot šajā pielikumā paredzētos noteikumus.

8. pants

Aromatizētāji un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kuriem nav prasīta novērtēšana un apstiprināšana

1.   Saskaņā ar šo regulu turpmāk norādītos aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām var izmantot pārtikā vai uz tās bez novērtējuma un apstiprinājuma, ja tie atbilst 4. pantam:

| a) | aromatizējošus preparātus, kas ir minēti 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- |

a)

aromatizējošus preparātus, kas ir minēti 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā;

| b) | termiskās apstrādes aromatizētājus, kas ir minēti 3. panta 2. punkta e) apakšpunkta i) punktā un kas atbilst termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas noteikumiem, un dažu V pielikumā noteikto vielu maksimāli pieļaujamais daudzums termiskās apstrādes aromatizētājos nepārsniedz tajā norādītos līmeņus; |
| --- | --- |

b)

termiskās apstrādes aromatizētājus, kas ir minēti 3. panta 2. punkta e) apakšpunkta i) punktā un kas atbilst termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas noteikumiem, un dažu V pielikumā noteikto vielu maksimāli pieļaujamais daudzums termiskās apstrādes aromatizētājos nepārsniedz tajā norādītos līmeņus;

| c) | aromātu prekursorus, kas ir minēti 3. panta 2. punkta g) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- |

c)

aromātu prekursorus, kas ir minēti 3. panta 2. punkta g) apakšpunkta i) punktā;

| d) | pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām. |
| --- | --- |

d)

pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām.

2.   Neskarot 1. punktu, ja Komisija, dalībvalsts vai Iestāde pauž bažas par 1. punktā minēto aromatizētāju vai pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām nekaitīgumu, Iestāde veic šādu aromatizētāju vai pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām riska novērtēšanu. Tad mutatis mutandis piemēro Regulas (EK) Nr. .../2008 (10) 4. līdz 6. pantu. Vajadzības gadījumā Komisija, ievērojot Iestādes atzinumu, saskaņā ar 21. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru pieņem pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot. Šādus pasākumus paredz, attiecīgi, III, IV un/vai V pielikumā. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var piemērot 21. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru.

III NODAĻA

KOPIENAS SARAKSTS AR APSTIPRINĀTIEM AROMATIZĒTĀJIEM UN IZEJMATERIĀLIEM IZMANTOŠANAI PĀRTIKĀ UN UZ TĀS

9. pants

Aromatizētāji un izejmateriāli, kuri ir jānovērtē un jāapstiprina

Šī nodaļa attiecas uz:

| a) | aromatizējošām vielām; |
| --- | --- |

a)

aromatizējošām vielām;

| b) | aromatizējošiem preparātiem, kas ir minēti 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktā; |
| --- | --- |

b)

aromatizējošiem preparātiem, kas ir minēti 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktā;

| c) | termiskās apstrādes aromatizētājiem, kas iegūti, termiski apstrādājot sastāvdaļas, kuras daļēji vai pilnībā atbilst 3. panta 2. punkta e) apakšpunkta ii) punktam, un/vai attiecībā uz kuriem nav ievēroti termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas nosacījumi un/vai V pielikumā noteikto nevēlamo vielu maksimāli pieļaujamais daudzums; |
| --- | --- |

c)

termiskās apstrādes aromatizētājiem, kas iegūti, termiski apstrādājot sastāvdaļas, kuras daļēji vai pilnībā atbilst 3. panta 2. punkta e) apakšpunkta ii) punktam, un/vai attiecībā uz kuriem nav ievēroti termiskās apstrādes aromatizētāju ražošanas nosacījumi un/vai V pielikumā noteikto nevēlamo vielu maksimāli pieļaujamais daudzums;

| d) | aromātu prekursoriem, kas minēti 3. panta 2. punkta g) apakšpunkta ii) punktā; |
| --- | --- |

d)

aromātu prekursoriem, kas minēti 3. panta 2. punkta g) apakšpunkta ii) punktā;

| e) | citiem aromatizētājiem, kas ir minēti 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā; |
| --- | --- |

e)

citiem aromatizētājiem, kas ir minēti 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā;

| f) | izejmateriāliem, izņemot pārtiku, kas minēta 3. panta 2. punkta j) apakšpunkta ii) punktā. |
| --- | --- |

f)

izejmateriāliem, izņemot pārtiku, kas minēta 3. panta 2. punkta j) apakšpunkta ii) punktā.

10. pants

Kopienas saraksts ar aromatizētājiem un izejmateriāliem

Laist tirgū un izmantot pārtikā vai uz tās var vienīgi tos 9. pantā minētos aromatizētājus un izejmateriālus tīrā veidā, kas ir iekļauti Kopienas sarakstā, attiecīgā gadījumā atbilstīgi tur precizētajiem nosacījumiem.

11. pants

Aromatizētāju un izejmateriālu iekļaušana Kopienas sarakstā

1.   Saskaņā ar Regulā (EK) Nr. .../2008 (10) minēto procedūru aromatizētājus vai izejmateriālus var iekļaut Kopienas sarakstā vienīgi tad, ja tie atbilst šīs regulas 4. pantam.

2.   Ierakstā Kopienas sarakstā par katru aromatizētāju vai izejmateriālu norāda:

| a) | apstiprinātā aromatizētāja vai izejmateriāla identifikāciju; |
| --- | --- |

a)

apstiprinātā aromatizētāja vai izejmateriāla identifikāciju;

| b) | vajadzības gadījumos aromatizētāju var izmantošanas noteikumus. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumos aromatizētāju var izmantošanas noteikumus.

3.   Kopienas sarakstu groza saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulā (EK) Nr. .../2008 (10).

12. pants

Aromatizētāji vai izejmateriāli, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003

Aromatizētājus vai izejmateriālus, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003, var iekļaut Kopienas sarakstā I pielikumā saskaņā ar šo regulu vienīgi pēc to apstiprināšanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

13. pants

Interpretācijas lēmumi

Vajadzības gadījumā saskaņā ar 21. panta 2. punktā paredzēto regulatīvo procedūru var lemt par to:

| a) | vai minētā viela vai vielu maisījums, pārtikas materiāls vai veids ietilpst 2. panta 1. punktā uzskaitītajās kategorijās; |
| --- | --- |

a)

vai minētā viela vai vielu maisījums, pārtikas materiāls vai veids ietilpst 2. panta 1. punktā uzskaitītajās kategorijās;

| b) | pie kuras no 3. panta 2. punkta b) līdz j) apakšpunktā definētajām īpašajām kategorijām minētā viela pieder; |
| --- | --- |

b)

pie kuras no 3. panta 2. punkta b) līdz j) apakšpunktā definētajām īpašajām kategorijām minētā viela pieder;

| c) | vai konkrēta pārtika pieder pie pārtikas kategorijas vai kā pārtika ir minēta I vai III pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

c)

vai konkrēta pārtika pieder pie pārtikas kategorijas vai kā pārtika ir minēta I vai III pielikuma B daļā.

IV NODAĻA

MARĶĒJUMS

14. pants

Tādu aromatizētāju marķējums, kas nav paredzēti pārdošanai galapatērētājiem

1.   Aromatizētājus, kas nav paredzēti pārdošanai galapatērētājiem, var tirgot vienīgi ar 15. un 16. pantā minēto marķējumu, kam ir jābūt labi redzamam, salasāmam un neizdzēšamam. Informācija, kas noteikta 15. pantā, ir pircējiem viegli saprotamā valodā.

2.   Savā teritorijā dalībvalsts, kurā produktu tirgo, saskaņā ar Līgumu nosaka, ka 15. pantā paredzēto informāciju sniedz vienā vai vairākās Kopienas oficiālajās valodās, kuras nosaka attiecīgā dalībvalsts. Tas neliedz norādīt šādu informāciju vairākās valodās.

15. pants

Vispārējas marķēšanas prasības aromatizētājiem, kas nav paredzēti pārdošanai galapatērētājam

1.   Ja aromatizētājus, kas nav paredzēti pārdošanai galapatērētājiem, pārdod atsevišķi vai maisījumā ar citiem aromatizētājiem un/vai ar citām pārtikas sastāvdaļām un/vai kam piejauktas citas vielas saskaņā ar 3. panta 4. punktu, tad uz to iepakojuma vai taras ir šāda informācija:

| a) | preces tirdzniecības nosaukums: vārds “aromatizētājs” vai konkrētāks aromatizētāja nosaukums vai apraksts; |
| --- | --- |

a)

preces tirdzniecības nosaukums: vārds “aromatizētājs” vai konkrētāks aromatizētāja nosaukums vai apraksts;

| b) | uzraksts “lietošanai pārtikā” vai arī “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par tā paredzēto izmantošanas veidu pārtikā; |
| --- | --- |

b)

uzraksts “lietošanai pārtikā” vai arī “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par tā paredzēto izmantošanas veidu pārtikā;

| c) | vajadzības gadījumos īpaši glabāšanas un/vai lietošanas noteikumi; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumos īpaši glabāšanas un/vai lietošanas noteikumi;

| d) | ražošanas partija vai sērija; |
| --- | --- |

d)

ražošanas partija vai sērija;

| e) | dilstošā secībā pēc masas — saraksts, kurā norāda:






  i) | izmantoto aromatizētāju kategorijas; un |
| --- | --- | --- |

e)

dilstošā secībā pēc masas — saraksts, kurā norāda:

i)

izmantoto aromatizētāju kategorijas; un

| ii) | visu pārējo vielu vai materiālu nosaukumi, kas ir produkta sastāvā, vai attiecīgos gadījumos to E numurs; |
| --- | --- |

ii)

visu pārējo vielu vai materiālu nosaukumi, kas ir produkta sastāvā, vai attiecīgos gadījumos to E numurs;

| f) | ražotāja, iepakotāja, vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

f)

ražotāja, iepakotāja, vai pārdevēja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese;

| g) | katras tādas sastāvdaļas vai sastāvdaļu grupas maksimālais daudzums, uz ko attiecas kvantitatīvi ierobežojumi pārtikā un/vai attiecīga informācija skaidrā un viegli saprotamā veidā, kas ļauj pircējam nodrošināt, lai netiktu pārkāpta šī regula vai kādi citi Kopienas tiesību akti, kas uz to attiecas; |
| --- | --- |

g)

katras tādas sastāvdaļas vai sastāvdaļu grupas maksimālais daudzums, uz ko attiecas kvantitatīvi ierobežojumi pārtikā un/vai attiecīga informācija skaidrā un viegli saprotamā veidā, kas ļauj pircējam nodrošināt, lai netiktu pārkāpta šī regula vai kādi citi Kopienas tiesību akti, kas uz to attiecas;

| h) | neto daudzums; |
| --- | --- |

h)

neto daudzums;

| i) | minimālo derīguma termiņu vai “izlietot līdz” datumu; |
| --- | --- |

i)

minimālo derīguma termiņu vai “izlietot līdz” datumu;

| j) | attiecīgā gadījumā informāciju par aromatizētājiem vai citām vielām, kas minētas šajā pantā un ietvertas Direktīvas 2000/13/EK III a pielikumā attiecībā uz norādēm par pārtikas sastāvdaļām. |
| --- | --- |

j)

attiecīgā gadījumā informāciju par aromatizētājiem vai citām vielām, kas minētas šajā pantā un ietvertas Direktīvas 2000/13/EK III a pielikumā attiecībā uz norādēm par pārtikas sastāvdaļām.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, informāciju, kas noteikta tā c) līdz g) apakšpunktā, var norādīt vienīgi tajos preču sūtījuma pavaddokumentos, ko saņem reizē ar sūtījumu vai pirms tā, ja uz attiecīgā produkta iepakojuma vai taras labi redzamā vietā ir norāde “nav paredzēts mazumtirdzniecībai”.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja aromatizētājus piegādā cisternās, visu informāciju var norādīt vienīgi preču sūtījuma pavaddokumentos, ko piegādā reizē ar sūtījumu.

16. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz termina “dabīgs” izmantojumu

1.   Ja terminu “dabīgs” lieto aromatizētāja raksturošanai 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā preces aprakstā, piemēro 2. līdz 6. punktu.

2.   Aromatizētāja raksturošanai norādi “dabīgs” var izmantot vienīgi tad, ja aromatizējošā sastāvdaļa satur vienīgi aromatizējošus preparātus un/vai dabīgas aromatizējošas vielas.

3.   Terminu “dabīga(-s) aromatizējoša(-s) viela(-s)” var izmantot vienīgi tiem aromatizētājiem, kuros aromatizējošās sastāvdaļa satur vienīgi dabīgas aromatizējošas vielas.

4.   Terminu “dabīgs” var izmantot vienīgi norādot pārtikas, pārtikas kategoriju, augu vai dzīvnieku izcelsmes aromatizētāju izejmateriālu, ja aromatizējošās sastāvdaļas iegūtas no attiecīgi norādītā izejmateriāla pilnībā vai vismaz 95 % (pēc masas) apmērā. Maksimālais aromatizējošo sastāvdaļu apjoms 5 % (pēc masas), kas iegūts no citiem izejmateriāliem, neimitē minētā izejmateriāla garšu.

Apraksts ir “dabīgs (pārtika vai pārtikas kategorija, vai izejmateriāls(-i)) aromatizētājs”.

5.   “Apraksts (pārtika vai pārtikas kategorija, vai izejmateriāls(-i)) aromatizētājs” izmantojams vienīgi tad, ja aromatizējošā sastāvdaļa ir daļēji iegūta no attiecīgi norādītā izejmateriāla un tā aromātu var viegli atpazīt.

6.   Terminu “dabīgs aromatizētājs” var izmantot vienīgi tad, ja aromatizētāja sastāvdaļa ir iegūta no dažādiem izejmateriāliem un ja norādītie izejmateriāli neraksturotu tā smaržu vai garšu.

17. pants

Tādu aromatizētāju marķējums, kas paredzēti pārdošanai galapatērētājam

1.   Neskarot Direktīvu 2000/13/EK, Padomes Direktīvu 89/396/EEK (1989. gada 14. jūnijs) par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju (20) un Regulu (EK) Nr. 1829/2003, aromatizētājus, ko pārdod atsevišķi vai maisījumā ar citiem aromatizētājiem un/vai sajaucot ar citām pārtikas sastāvdaļām un/vai kam pievienotas citas vielas, un kas paredzēti pārdošanai galapatērētājam, var laist tirgū vienīgi tad, ja uz to iepakojuma ir labi redzams, salasāms un neizdzēšams uzraksts “lietošanai pārtikā” vai “ierobežotai lietošanai pārtikā”, vai konkrētāka norāde par paredzēto izmantošanas veidu pārtikā.

2.   Ja terminu “dabīgs” izmanto, lai aprakstītu aromatizētāju 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā preces aprakstā, piemēro 16. pantu.

18. pants

Citas marķēšanas prasības

Šīs direktīvas 14. līdz 17. pantu piemēro, neskarot sīkāk izstrādātus vai plašākus normatīvos vai administratīvos aktus attiecībā uz bīstamu vielu un preparātu svaru un mērīšanu vai noformējumu, klasificēšanu, iepakojumu un marķēšanu, vai attiecībā uz šādu vielu pārvadāšanu.

V NODAĻA

PROCEDŪRAS NOTEIKUMI UN ĪSTENOŠANA

19. pants

Pārtikas apritē iesaistīto tirgus dalībnieku ziņojumi

1.   Aromatizējošas vielas ražotājs vai lietotājs vai šāda ražotāja vai lietotāja pārstāvis pēc Komisijas lūguma informē to par vielas daudzumu, kas pievienota pārtikai Kopienā 12 mēnešu laikposmā, kā arī par īpašu pārtikas kategoriju izmantošanas daudzumiem Kopienā. Šādu informāciju Komisija dara pieejamu dalībvalstīm.

2.   Vajadzības gadījumā attiecībā uz aromatizētāju, kas jau apstiprināts saskaņā ar šo regulu un kas sagatavots ar ražošanas metodēm vai izejmateriāliem, kas būtiski atšķiras no tiem, kas iekļauti Iestādes riska novērtējumā, pirms tā laišanas tirdzniecībā ražotājs vai lietotājs iesniedz Komisijai vajadzīgos datus, lai ļautu veikt aromatizētāja izvērtēšanu attiecībā uz mainītu ražošanas metodi vai īpatnībām, un šo izvērtēšanu veic Iestāde.

3.   Aromatizētāju un/vai izejmateriālu ražotājs vai lietotājs nekavējoties informē Komisiju par jebkādu jaunu zinātnisku vai tehnisku informāciju, kas varētu ietekmēt aromatizētāja un/vai izejmateriāla nekaitīguma novērtējumu.

4.   Sīki izstrādātus noteikumus par 1. punkta īstenošanu pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru.

20. pants

Dalībvalstu veiktā uzraudzība un ziņojumi

1.   Dalībvalstis izveido sistēmas, saskaņā ar kurām uzrauga Kopienas sarakstā iekļauto aromatizētāju patēriņu un lietojumu, kā arī III pielikumā minēto vielu patēriņu, izmantojot uz risku balstītu pieeju, un iegūtos rezultātus regulāri paziņo Komisijai un Iestādei.

2.   Iepriekš apspriežoties ar Iestādi, saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru līdz ... (21) pieņem visām dalībvalstīm kopīgu informācijas apkopošanas metodoloģiju par Kopienas sarakstā minēto aromatizētāju un III pielikumā minēto vielu patēriņu un lietojumu.

21. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

22. pants

II līdz V pielikuma grozījumi

Grozījumus šīs regulas II līdz V pielikumā ar mērķi atspoguļot zinātnisku un tehnisku progresu, kuri paredzēto, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 21. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru, vajadzības gadījumā ņemot vērā Iestādes atzinumu.

Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 21. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru.

23. pants

Kopienas finansējums saskaņotai politikai

Juridiskais pamats no minētās regulas izrietošo pasākumu finansēšanai ir Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

VI NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

24. pants

Atcelšana

1.   Ar šo Direktīvu 88/388/EEK, Lēmumu 88/389/EEK un Direktīvu 91/71/EEK atceļ no ... (21).

2.   Ar šo Regulu (EK) Nr. 2232/96 atceļ no dienas, kad sāk piemērot šīs regulas 2. panta 2. punktā minēto sarakstu.

3.   Atsauces uz atceltajiem tiesību aktiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

25. pants

Aromatizējošu vielu saraksta iekļaušana Kopiena sarakstā ar aromatizētājiem un izejmateriāliem un pārejas režīms

1.   Kopienas sarakstu izveido, šīs regulas pieņemšanas laikā ievietojot Regulas (EK) Nr. 2232/96 2. panta 2. punktā minēto aromatizējošo vielu sarakstu šīs regulas I pielikumā.

2.   Līdz Kopienas saraksta izveidei Regulu (EK) Nr. .../2008 (10) piemēro to aromatizējošo vielu novērtēšanai un apstiprināšanai, kuras nav iekļautas Regulas (EK) Nr. 2232/96 4. pantā paredzētajā novērtēšanas programmā.

Atkāpjoties no šīs procedūras, šāda veida novērtējumam un apstiprinājumam nepiemēro Regulas (EK) Nr. .../2008 (10) 5. panta 1. punktā un 7. pantā minēto sešu mēnešu un deviņu mēnešu termiņu.

3.   Visus atbilstīgus pārejas pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 21. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

26. pants

Grozījumi Regulā (EEK) Nr. 1576/89

Ar šo Regulu (EK) Nr. 1576/89 groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 4. punkta m) apakšpunktu groza šādi:






  a) | 1. punkta a) apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Papildus var izmantot citas aromatizējošas vielas, kas definētas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (22), un/vai aromātiskus augus vai aromātisko augu daļas, bet kadiķa organoleptiskajām īpašībām jābūt jūtamām, pat ja dažreiz tās ir vāji izteiktas; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. panta 4. punkta m) apakšpunktu groza šādi:

a)

1. punkta a) apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Papildus var izmantot citas aromatizējošas vielas, kas definētas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (22), un/vai aromātiskus augus vai aromātisko augu daļas, bet kadiķa organoleptiskajām īpašībām jābūt jūtamām, pat ja dažreiz tās ir vāji izteiktas;

| b) | 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:
  “Dzērienu var saukt “džins”, ja to ražo, organoleptiski piemērotam lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtam pievienojot aromatizējošas vielas, kas definētas Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kas definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, lai dominētu kadiķogu garša;”; |
| --- | --- |

b)

2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“Dzērienu var saukt “džins”, ja to ražo, organoleptiski piemērotam lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtam pievienojot aromatizējošas vielas, kas definētas Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kas definēti minētās regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, lai dominētu kadiķogu garša;”;

| c) | 2. punkta b) apakšpunkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Dzērienu var saukt “destilēts džins”, ja to ražo, tikai atkārtoti destilējot organoleptiski piemērotu atbilstošas kvalitātes lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, kura sākotnējais alkohola saturs ir vismaz 96 % tilp., destilācijas aparātos, ko tradicionāli izmanto džinam, pievienojot kadiķogas un citas savvaļas augu daļas, ar nosacījumu, ka dominē kadiķogu garša. Terminu “destilēts džins” var attiecināt arī uz šādas destilācijas produkta un lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta maisījumu, kuram ir tāds pats sastāvs, tīrība un alkohola saturs. Destilētajam džinam var pievienot arī aromatizējošas vielas un/vai aromatizējošus preparātus, kā abi minētie norādīti a) apakšpunktā. Destilētā džina veids ir Londonas džins.”; |
| --- | --- |

c)

2. punkta b) apakšpunkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Dzērienu var saukt “destilēts džins”, ja to ražo, tikai atkārtoti destilējot organoleptiski piemērotu atbilstošas kvalitātes lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, kura sākotnējais alkohola saturs ir vismaz 96 % tilp., destilācijas aparātos, ko tradicionāli izmanto džinam, pievienojot kadiķogas un citas savvaļas augu daļas, ar nosacījumu, ka dominē kadiķogu garša. Terminu “destilēts džins” var attiecināt arī uz šādas destilācijas produkta un lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta maisījumu, kuram ir tāds pats sastāvs, tīrība un alkohola saturs. Destilētajam džinam var pievienot arī aromatizējošas vielas un/vai aromatizējošus preparātus, kā abi minētie norādīti a) apakšpunktā. Destilētā džina veids ir Londonas džins.”;

| 2) | regulas 1. panta 4. punkta n) apakšpunkta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Papildus var izmantot citas aromatizējošas vielas, kas definētas Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kas definēti šīs regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, bet ķimeņu garšai jābūt dominējošai.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 1. panta 4. punkta n) apakšpunkta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Papildus var izmantot citas aromatizējošas vielas, kas definētas Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošus preparātus, kas definēti šīs regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, bet ķimeņu garšai jābūt dominējošai.”;

| 3) | regulas 1. panta 4. punkta p) apakšpunkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Stiprie alkoholiskie dzērieni, kam dominē rūgta garša un ko ražo, aromatizējot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu ar aromatizējošām vielām, kas definētas Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti šīs regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 1. panta 4. punkta p) apakšpunkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Stiprie alkoholiskie dzērieni, kam dominē rūgta garša un ko ražo, aromatizējot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu ar aromatizējošām vielām, kas definētas Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti šīs regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā.”;

| 4) | regulas 1. panta 4. punkta u) apakšpunkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Alkoholisks dzēriens, ko gatavo, aromatizējot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu ar dabisku vai dabiskam identisku krustnagliņu un/vai kanēļa aromatizētāju, izmantojot vienu no šādiem procesiem: miekšķēšana (macerācija) un/vai destilācija, alkohola redestilācija minēto augu daļu klātbūtnē, pievienojot dabīgu vai dabīgām identu krustnagliņu un/vai kanēļa aromātu, kas definētas Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, vai šo paņēmienu apvienojums.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 1. panta 4. punkta u) apakšpunkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Alkoholisks dzēriens, ko gatavo, aromatizējot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu ar dabisku vai dabiskam identisku krustnagliņu un/vai kanēļa aromatizētāju, izmantojot vienu no šādiem procesiem: miekšķēšana (macerācija) un/vai destilācija, alkohola redestilācija minēto augu daļu klātbūtnē, pievienojot dabīgu vai dabīgām identu krustnagliņu un/vai kanēļa aromātu, kas definētas Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, vai šo paņēmienu apvienojums.”;

| 5) | regulas 4. panta 5. punkta pirmo un otro daļu, izņemot uzskaitījumu a) un b) apakšpunktā, aizstāj ar šādām daļām:
  “To alkoholisko dzērienu gatavošanā, kuri definēti 1. panta 4. punktā, izņemot dzērienus, kas definēti 1. panta 4. punkta m), n) un p) apakšpunktā, var izmantot vienīgi dabīgas aromatizējošas vielas un aromatizējošus preparātus, kas definēti Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā. Tomēr aromatizējošas vielas, kas definētas Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, atļauj izmantot liķieros, izņemot turpmāk minētajos:”. |
| --- | --- |

5)

regulas 4. panta 5. punkta pirmo un otro daļu, izņemot uzskaitījumu a) un b) apakšpunktā, aizstāj ar šādām daļām:

“To alkoholisko dzērienu gatavošanā, kuri definēti 1. panta 4. punktā, izņemot dzērienus, kas definēti 1. panta 4. punkta m), n) un p) apakšpunktā, var izmantot vienīgi dabīgas aromatizējošas vielas un aromatizējošus preparātus, kas definēti Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā. Tomēr aromatizējošas vielas, kas definētas Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, atļauj izmantot liķieros, izņemot turpmāk minētajos:”.

27. pants

Grozījumi Regulā (EEK) Nr. 1601/91

Regulas 2. panta 1. punktu groza šādi:

| 1) | a) apakšpunkta trešā ievilkuma pirmo apakšievilkumu aizstāj ar šādu apakšievilkumu:






  “— | ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (24), un/vai |
| --- | --- | --- |

1)

a) apakšpunkta trešā ievilkuma pirmo apakšievilkumu aizstāj ar šādu apakšievilkumu:

“—

ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (24), un/vai

| 2) | b) punkta otrā ievilkuma pirmo apakšievilkumu aizstāj ar šādu apakšievilkumu:






  “— | ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā, un/vai”; |
| --- | --- | --- |

2)

b) punkta otrā ievilkuma pirmo apakšievilkumu aizstāj ar šādu apakšievilkumu:

“—

ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā, un/vai”;

| 3) | c) punkta otrā ievilkuma pirmo apakšievilkumu aizstāj ar šādu apakšievilkumu:






  “— | ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā, un/vai”. |
| --- | --- | --- |

3)

c) punkta otrā ievilkuma pirmo apakšievilkumu aizstāj ar šādu apakšievilkumu:

“—

ar aromatizējošām vielām un/vai aromatizējošiem preparātiem, kas definēti Regulas (EK) Nr. .../2008 (23) 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā, un/vai”.

28. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2232/96

Regulas (EK) Nr. 2232/96 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Šīs regulas 2. panta 2. punktā minēto aromatizējošo vielu sarakstu pieņem saskaņā ar 7. pantā minēto procedūru, vēlākais, līdz 2008. gada 31. decembrim.”.

29. pants

Grozījumi Direktīvā 2000/13/EK

Direktīvas 2000/13/EK III pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“III PIELIKUMS

AROMATIZĒTĀJU APZĪMĒŠANA SASTĀVDAĻU SARAKSTĀ

| 1. | Neskarot 2. punktu, aromatizētājus apzīmē ar šādiem terminiem:






  — | “aromatizētāji” vai konkrētāks aromatizētāja nosaukums vai apraksts, ja aromatizējoša sastāvdaļa satur aromatizētājus, kas definēti 3. panta 2. punkta b), c), d), e), f) g) un h) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām uz tās un par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (25); |
| --- | --- | --- |

1.

Neskarot 2. punktu, aromatizētājus apzīmē ar šādiem terminiem:

—

“aromatizētāji” vai konkrētāks aromatizētāja nosaukums vai apraksts, ja aromatizējoša sastāvdaļa satur aromatizētājus, kas definēti 3. panta 2. punkta b), c), d), e), f) g) un h) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 (... gada ...) par pārtikas aromatizētājiem un konkrētām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāja īpašībām uz tās un par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (25);

| — | “kūpināšanas aromatizētāji”, ja aromatizējoša sastāvdaļa satur aromatizētājus, kas definēti Regulas (EK) Nr. .../2008 (25) 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā un piešķir pārtikai dūmu aromātu. |
| --- | --- |

—

“kūpināšanas aromatizētāji”, ja aromatizējoša sastāvdaļa satur aromatizētājus, kas definēti Regulas (EK) Nr. .../2008 (25) 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā un piešķir pārtikai dūmu aromātu.

| 2. | Aromatizētāju aprakstam terminu “dabīgs” izmanto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 (25) 16. pantu. |
| --- | --- |

2.

Aromatizētāju aprakstam terminu “dabīgs” izmanto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 (25) 16. pantu.

30. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ... (21).

21

Šīs regulas 10., 26. un 27. pantu piemēro no Kopienas saraksta piemērošanas dienas.

Šīs regulas 22. pantu piemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Pārtiku, kas likumīgi laista tirgū vai marķēta līdz ... (21) un kas neatbilst šai regulai, drīkst laist tirgū līdz minimālā derīguma termiņa vai izlietošanas termiņa beigām.

21

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 168, 20.7.2007., 34. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2008. gada 10. marta Kopējā nostāja, Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes ... Lēmums.

2

(3)  OV L 184, 15.7.1988., 61. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 184, 15.7.1988., 67. lpp.

4

(5)  OV L 42, 15.2.1991., 25. lpp.

5

(6)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).

6

(7)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā versija OV L 191, 28.5.2004. 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

7

(8)  Skatīt ša Oficiala Vestneša 1. lpp.

8

(9)  OV L 299, 23.11.1996., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

9

(10)  Skatīt ša Oficiala Vestneša 1. lpp.

10

(11)  OV L 309, 26.11.2003., 1. lpp.

11

(12)  Skatīt ša Oficiala Vestneša 10. lpp.

12

(13)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.).

13

(14)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/68/EK (OV L 310, 28.11.2007., 11. lpp.).

14

(15)  OV L 268, 18.10.2003, 24. lpp.

15

(16)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006, 11. lpp.).

16

(17)  OV L 160, 12.6.1989., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2005. gada Pievienošanās aktu.

17

(18)  OV L 149, 14.6.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2005. gada Pievienošanās aktu.

18

(19)  Skatīt ša Oficiala Vestneša 10. lpp.

19

(20)  OV L 186, 30.6.1989, 21. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 92/11/EEK (OV L 65, 11.3.1992., 32. lpp.).

20

(21)  Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

21

(22)  OV L ...”;

22

(23)  Šīs regulas.

23

(24)  OV L ...”;

24

(25)  OV L ...”.

25

---

I PIELIKUMS

KOPIENAS SARAKSTS AR AROMATIZĒTĀJIEM UN IZEJMATERIĀLIEM, KAS APSTIPRINĀTI LIETOŠANAI PĀRTIKĀ VAI UZ TĀS

---

II PIELIKUMS

SARAKSTS AR TRADICIONĀLĀM PĀRTIKAS GATAVOŠANAS METODĒM

| Kapāšana | Pārklāšana |
| --- | --- |
| Karsēšana, vārīšana, cepšana, cepšana eļļā (līdz 240 °C atmosfēras spiedienā) un vārīšana spiedienā (līdz 120 °C) | Dzesēšana |
| Griešana | Destilēšana/rektifikācija |
| Žāvēšana | Emulgācija |
| Tvaicēšana | Ekstrakcija, tostarp šķīdinātāja ekstrakcija saskaņā ar Direktīvu 88/344/EEK |
| Fermentēšana | Filtrēšana |
| Malšana | |
| Uzlējumu gatavošana | Macerācija |
| Mikrobioloģiski procesi | Sajaukšana |
| Mizošana | Perkolācija |
| Presēšana | Atvēsināšana/saldēšana |
| Grauzdēšana/grilēšana | Spiešana |
| Mērcēšana | |

Kapāšana

Pārklāšana

Karsēšana, vārīšana, cepšana, cepšana eļļā (līdz 240 °C atmosfēras spiedienā) un vārīšana spiedienā (līdz 120 °C)

Dzesēšana

Griešana

Destilēšana/rektifikācija

Žāvēšana

Emulgācija

Tvaicēšana

Ekstrakcija, tostarp šķīdinātāja ekstrakcija saskaņā ar Direktīvu 88/344/EEK

Fermentēšana

Filtrēšana

Malšana

Uzlējumu gatavošana

Macerācija

Mikrobioloģiski procesi

Sajaukšana

Mizošana

Perkolācija

Presēšana

Atvēsināšana/saldēšana

Grauzdēšana/grilēšana

Spiešana

Mērcēšana

---

III PIELIKUMS

NOTEIKTU VIELU KLĀTBŪTNE

A DAĻA:   Vielas, kuras nepievieno pārtikai tīrā veidā

| | Agaricīnskābe |
| --- | --- |

Agaricīnskābe

| | Aloīns |
| --- | --- |

Aloīns

| | Kapsaicīns |
| --- | --- |

Kapsaicīns

| | 1,2-Benzpiron, kumarīns |
| --- | --- |

1,2-Benzpiron, kumarīns

| | Hipericīns |
| --- | --- |

Hipericīns

| | Beta-asarons |
| --- | --- |

Beta-asarons

| | 1-Alil-4-metoksibenzols, estragols |
| --- | --- |

1-Alil-4-metoksibenzols, estragols

| | Ciānūdeņražskābe |
| --- | --- |

Ciānūdeņražskābe

| | Mentofurāns |
| --- | --- |

Mentofurāns

| | 4-Alil-1,2-dimetoksibenzols, metileigenols |
| --- | --- |

4-Alil-1,2-dimetoksibenzols, metileigenols

| | Pulegons |
| --- | --- |

Pulegons

| | Kvasīns |
| --- | --- |

Kvasīns

| | 1-Alil-3,4-metilēndioksibenzols, safrols |
| --- | --- |

1-Alil-3,4-metilēndioksibenzols, safrols

| | Teikrīns A |
| --- | --- |

Teikrīns A

| | Tujons (alfa un beta) |
| --- | --- |

Tujons (alfa un beta)

B DAĻA:   Dažu vielu, ko dabīgi satur aromatizētāji un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, maksimāli pieļaujamais daudzums noteiktos patērētos salikta sastāva pārtikā, kurai pievienoti aromatizētāji un/vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām

Šos maksimāli pieļaujamos daudzumus neattiecina uz salikta sastāva pārtiku, kuru sagatavo un patērē vienā un tajā pašā vietā, kurai nav pievienoti citi aromatizētāji un kura satur tikai augus un garšvielas, kas ir pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām.

| Viela | Salikta sastāva pārtika, kurā vielas klātbūtne tiek ierobežota | Maksimāli pieļaujamais daudzums
  mg/kg |
| --- | --- | --- |
| Beta-asarons | Alkoholiskie dzērieni | 1,0 |
| 1-Alil-4-metoksibenzols, estragols | Piena produkti | 50 |
| Apstrādāti augļi, dārzeņi (t. sk. sēnes, saknes, bumbuļi, kaltēti un svaigi pākšaugi), rieksti un sēklas | 50 |
| Zivju produkti | 50 |
| Bezalkoholiskie dzērieni | 10 |
| Ciānūdeņražskābe | Nuga, marcipāns to aizstājēji, vai tiem līdzīgi produkti | 50 |
| Kauleņaugļu konservi | 5 |
| Alkoholiskie dzērieni | 35 |
| Mentofurāns | Ar mētru/piparmētru aromatizēti konditorejas izstrādājumi, izņemot elpas mikroatsvaidzinātāju līdzekļus | 500 |
| Elpas mikroatsvaidzinātāji konditorejas izstrādājumi | 3 000 |
| Košļājamā gumija | 1 000 |
| Ar mētru/piparmētru aromatizēti alkoholiskie dzērieni | 200 |
| 4-Alil-1,2-dimetoksibenzols, benzols, metileigenols | Piena produkti | 20 |
| Gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, tostarp mājputnu gaļa un nomedīto dzīvnieku gaļa | 15 |
| Zvejniecības produkti un apstrādāti zvejniecības produkti | 10 |
| Zupas un mērces | 60 |
| Gatavas pikantās piedevas | 20 |
| Bezalkoholiskie dzērieni | 1 |
| Pulegons | Ar mētru/piparmētru aromatizēti konditorejas izstrādājumi, izņemot elpas mikroatsvaidzinātāju līdzekļus | 250 |
| Elpas mikroatsvaidzinātāji konditorejas izstrādājumi | 2 000 |
| Košļājamā gumija | 350 |
| Ar mētru/piparmētru aromatizēti bezalkoholiskie dzērieni | 20 |
| Ar mētru/piparmētru aromatizēti alkoholiskie dzērieni | 100 |
| Kvasīns | Bezalkoholiskie dzērieni | 0,5 |
| Konditorejas izstrādājumi | 1 |
| Alkoholiskie dzērieni | 1,5 |
| 1-Alil-3,4-metilēndioksibenzols, safrols | Gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, tostarp mājputnu gaļa un nomedīto dzīvnieku gaļa | 15 |
| Zvejniecības produkti un apstrādāti zvejniecības produkti | 15 |
| Zupas un mērces | 25 |
| Bezalkoholiskie dzērieni | 1 |
| Teikrīns A | Stipri alkoholiski dzērieni ar rūgtu garšu jeb “rūgtie” (1) | 5 |
| Liķieri (2) ar rūgtu garšu | 5 |
| Citi alkoholiskie dzērieni | 2 |
| Tujons (alfa un beta) | Alkoholiskie dzērieni, izņemot no Artemisia sugām gatavotos | 10 |
| Alkoholiskie dzērieni, kas gatavoti no Artemisia sugām | 35 |
| Bezalkoholiskie dzērieni, kas gatavoti no Artemisia sugām | 0,5 |
| Kumarīns | Tradicionālie un/vai sezonālie maizes izstrādājumi, uz kuru iesaiņojuma norādīts, ka tie satur kanēli | 50 |
| Sausās brokastu pārslas, tostarp sausais graudaugu maisījums (muesli) | 20 |
| Konditorejas izstrādājumi, izņemot tradicionālos un/vai sezonālos maizes izstrādājumus, uz kuru iesaiņojuma norādīts, ka tie satur kanēli | 15 |
| Deserti | 5 |

Viela

Salikta sastāva pārtika, kurā vielas klātbūtne tiek ierobežota

Maksimāli pieļaujamais daudzums

mg/kg

Beta-asarons

Alkoholiskie dzērieni

1,0

1-Alil-4-metoksibenzols, estragols

Piena produkti

50

Apstrādāti augļi, dārzeņi (t. sk. sēnes, saknes, bumbuļi, kaltēti un svaigi pākšaugi), rieksti un sēklas

50

Zivju produkti

50

Bezalkoholiskie dzērieni

10

Ciānūdeņražskābe

Nuga, marcipāns to aizstājēji, vai tiem līdzīgi produkti

50

Kauleņaugļu konservi

5

Alkoholiskie dzērieni

35

Mentofurāns

Ar mētru/piparmētru aromatizēti konditorejas izstrādājumi, izņemot elpas mikroatsvaidzinātāju līdzekļus

500

Elpas mikroatsvaidzinātāji konditorejas izstrādājumi

3 000

Košļājamā gumija

1 000

Ar mētru/piparmētru aromatizēti alkoholiskie dzērieni

200

4-Alil-1,2-dimetoksibenzols, benzols, metileigenols

Piena produkti

20

Gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, tostarp mājputnu gaļa un nomedīto dzīvnieku gaļa

15

Zvejniecības produkti un apstrādāti zvejniecības produkti

10

Zupas un mērces

60

Gatavas pikantās piedevas

20

Bezalkoholiskie dzērieni

1

Pulegons

Ar mētru/piparmētru aromatizēti konditorejas izstrādājumi, izņemot elpas mikroatsvaidzinātāju līdzekļus

250

Elpas mikroatsvaidzinātāji konditorejas izstrādājumi

2 000

Košļājamā gumija

350

Ar mētru/piparmētru aromatizēti bezalkoholiskie dzērieni

20

Ar mētru/piparmētru aromatizēti alkoholiskie dzērieni

100

Kvasīns

Bezalkoholiskie dzērieni

0,5

Konditorejas izstrādājumi

1

Alkoholiskie dzērieni

1,5

1-Alil-3,4-metilēndioksibenzols, safrols

Gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, tostarp mājputnu gaļa un nomedīto dzīvnieku gaļa

15

Zvejniecības produkti un apstrādāti zvejniecības produkti

15

Zupas un mērces

25

Bezalkoholiskie dzērieni

1

Teikrīns A

Stipri alkoholiski dzērieni ar rūgtu garšu jeb “rūgtie” (1)

5

Liķieri (2) ar rūgtu garšu

5

Citi alkoholiskie dzērieni

2

Tujons (alfa un beta)

Alkoholiskie dzērieni, izņemot no Artemisia sugām gatavotos

10

Alkoholiskie dzērieni, kas gatavoti no Artemisia sugām

35

Bezalkoholiskie dzērieni, kas gatavoti no Artemisia sugām

0,5

Kumarīns

Tradicionālie un/vai sezonālie maizes izstrādājumi, uz kuru iesaiņojuma norādīts, ka tie satur kanēli

50

Sausās brokastu pārslas, tostarp sausais graudaugu maisījums (muesli)

20

Konditorejas izstrādājumi, izņemot tradicionālos un/vai sezonālos maizes izstrādājumus, uz kuru iesaiņojuma norādīts, ka tie satur kanēli

15

Deserti

5

---

(1)  Kā definēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punkta p) apakšpunktā.

(2)  Kā definēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punkta r) apakšpunktā.

---

IV PIELIKUMS

IZEJMATERIĀLU SARAKSTS, KURIEM NOTEIKTI IEROBEŽOJUMI IZMANTOŠANAI AROMATIZĒTĀJU UN PĀRTIKAS SASTĀVDAĻU AR AROMATIZĒTĀJU ĪPAŠĪBĀM RAŽOŠANĀ

A DAĻA:   Izejmateriāli, kurus nedrīkst izmantot aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām ražošanā

| Izejmateriāls |
| --- |
| Nosaukums latīņu valodā | Ikdienas nosaukums |
| Acorus calamus L. tetraploīdā forma | Kalme, tetraploīdā forma |

Izejmateriāls

Nosaukums latīņu valodā

Ikdienas nosaukums

Acorus calamus L. tetraploīdā forma

Kalme, tetraploīdā forma

B DAĻA:   No dažiem izejmateriāliem iegūtu aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām lietošanas noteikumi

| Izejmateriāls | Lietošanas noteikumi |
| --- | --- |
| Nosaukums latīņu valodā | Ikdienas nosaukums |
| Quassia amara L. un Picrasma excelsa (Sw) | Kvasija | Aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas iegūti no šiem izejmateriāliem, var izmantot tikai dzērienu un maizes izstrādājumu ražošanai |
| Laricifomes officinalis (Vill.: Fr) Kotl. et PouzvaiFomes officinalis | Ārstniecības piepe | Aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas iegūti no šiem izejmateriāliem, var izmantot tikai alkoholisko dzērienu ražošanai |
| Hypericum perforatumL. | Divšķautņu asinszāle |
| Teucrium chamaedrysL. | Ozollapu embotiņš |

Izejmateriāls

Lietošanas noteikumi

Nosaukums latīņu valodā

Ikdienas nosaukums

Quassia amara L. un Picrasma excelsa (Sw)

Kvasija

Aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas iegūti no šiem izejmateriāliem, var izmantot tikai dzērienu un maizes izstrādājumu ražošanai

Laricifomes officinalis (Vill.: Fr) Kotl. et PouzvaiFomes officinalis

Ārstniecības piepe

Aromatizētājus un pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas iegūti no šiem izejmateriāliem, var izmantot tikai alkoholisko dzērienu ražošanai

Hypericum perforatumL.

Divšķautņu asinszāle

Teucrium chamaedrysL.

Ozollapu embotiņš

---

V PIELIKUMS

TERMISKĀS APSTRĀDES AROMATIZĒTĀJU RAŽOŠANAS NOTEIKUMI UN DAŽU VIELU MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMAIS DAUDZUMS TERMISKĀS APSTRĀDES AROMATIZĒTĀJOS

A DAĻA:   Ražošanas noteikumi:

| a) | Produktu temperatūra apstrādes laikā nedrīkst pārsniegt 180 °C. |
| --- | --- |

a)

Produktu temperatūra apstrādes laikā nedrīkst pārsniegt 180 °C.

| b) | Termiskās apstrādes ilgums 180 °C temperatūrā nedrīkst pārsniegt 15 min, vai attiecīgi ilgāk zemākās temperatūrās, t.i., pazeminot temperatūru par 10 °C, apstrādes ilgumu var palielināt divas reizes, bet ne vairāk kā līdz 12 stundām. |
| --- | --- |

b)

Termiskās apstrādes ilgums 180 °C temperatūrā nedrīkst pārsniegt 15 min, vai attiecīgi ilgāk zemākās temperatūrās, t.i., pazeminot temperatūru par 10 °C, apstrādes ilgumu var palielināt divas reizes, bet ne vairāk kā līdz 12 stundām.

| c) | Apstrādes laikā pH nedrīkst pārsniegt 8,0. |
| --- | --- |

c)

Apstrādes laikā pH nedrīkst pārsniegt 8,0.

B DAĻA:   Dažu vielu maksimāli pieļaujamais daudzums

| Viela | Maksimāli pieļaujamais daudzums
  μg/kg |
| --- | --- |
| 2-amino-3,4,8-trimetilidazo[4,5-f]hinoksalīns (4,8-DiMeIQx) | 50 |
| 2-amino-1-metil-6-fenilimidazo[4,5-b]piridīns (PhIP) | 50 |

Viela

Maksimāli pieļaujamais daudzums

μg/kg

2-amino-3,4,8-trimetilidazo[4,5-f]hinoksalīns (4,8-DiMeIQx)

50

2-amino-1-metil-6-fenilimidazo[4,5-b]piridīns (PhIP)

50

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2006. gada 28. jūlijā pieņēma priekšlikumu par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā (1). Priekšlikums ir pamatots ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu.

Eiropas Parlaments 2007. gada 10. jūlijā pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā (2).

Pēc Eiropas Parlamenta atzinuma pirmajā lasījumā Komisija 2007. gada 24. oktobrī iesniedza grozītu priekšlikumu (3).

Padome 2008. gada 10. martā pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. panta 2. punktu.

Darba gaitā Padome ņēma vērā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2007. gada 25. aprīlī pieņemto atzinumu (4).

II.   IEROSINĀTĀS REGULAS MĒRĶIS

Ierosinātā regula ir viens no četriem priekšlikumiem, ar ko paredzēts pārstrādāt Kopienas noteikumus par pārtikas uzlabotājiem, un tās mērķis ir atjaunināt Kopienas noteikumus par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām, ņemot vērā tehnikas un zinātnes attīstību šajā jomā (5) un jaunākās pārmaiņas pārtikas jomas tiesību aktos Eiropas Kopienā, īpaši jaunos tiesību aktus par pārtikas nekaitīgumu (6).

Ierosinātajā regulā paredzēts izveidot Kopienas sarakstu ar aromatizētājiem un izejmateriāliem, kas apstiprināti lietošanai, un regulā ir paredzēti arī noteikumi par aromatizētāju marķējumu.

Ierosinātās regulas mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus pareizu darbību, tostarp godīgu praksi pārtikas produktu tirdzniecībā, kā arī cilvēku veselības, patērētāju interešu un vides aizsardzības augstu līmeni.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE (7)

1.   Ievadpiezīmes

Kopējā nostāja atspoguļo rezultātus, kas gūti, Padomei izskatot Komisijas priekšlikumu. Padome izdarīja tekstā vairākus grozījumus — daži no tiem pamatojas uz Eiropas Parlamenta ierosinātiem grozījumiem. Padome pēc savas iniciatīvas dažus Eiropas Parlamenta ierosinātos grozījumus izdarīja katrā no trim nozaru priekšlikumiem, lai saskaņotu to noteikumus. Padomes izdarītos grozījumus var apkopot šādi:

—   Vēlams viens juridiskais pamats: EK līguma 95. pants

Saskaņā ar nostiprinātu judikatūru (8) tiesību akta juridiskais pamats ir jānosaka, ņemot vērā paša akta mērķi un saturu. Ja, izvērtējot Kopienas pasākumu, atklāj, ka tam ir divi mērķi vai tas attiecas uz divām jomām, un ja vienu no mērķiem vai jomām var identificēt kā galveno vai būtiskāko mērķi vai jomu, bet otru kā mazāk svarīgu, attiecīgais tiesību akts ir jābalsta uz vienu juridisko pamatu, proti, uz to, kas atbilst galvenajam vai būtiskākajam mērķim vai jomai (9). Šajā gadījumā Padome uzskatīja, ka priekšlikuma lauksaimnieciskie aspekti ir mazāk svarīgi, bet iekšējā tirgus mērķis ir galvenais vai būtiskākais mērķis vai joma, un saskaņā ar EKT judikatūru tā nolēma paturēt 95. pantu kā vienīgo juridisko pamatu.

—   “Patērētāju maldināšana”(saskaņā ar 1. grozījuma otro daļu)

Padome 7. apsvērumā iekļāva elementus, kuros ir integrēts jēdziens par patērētāju maldināšanu.

—   Vides aizsardzība

Padome uzskatīja, ka, piešķirot atļaujas lietot aromatizētājus, papildus zinātniskiem pierādījumiem vajadzētu ņemt vērā arī citus saistītus faktorus, piemēram, vides aizsardzību. Padome atsauci uz vides aizsardzību iekļāva arī kā vienu no ierosinātās regulas mērķiem.

—   Darbības jomas un definīciju precizējums (saskaņā ar 8. grozījumu)

Padome precizēja, ka kūpināšanas aromatizētāji nav pilnīgi izslēgti no ierosinātās regulas darbības jomas. Tā izvēlējās piemērot divas regulas, kas viena otru papildina, proti, šo regulu piemērotu tad, ja Regulā (EK) 2065/2003 par kūpināšanas aromatizētājiem (10) nav konkrētāku tiesību normu.

Turklāt skaidri noteica, ka regula neattieksies arī uz garšaugu un/vai garšvielu maisījumiem, uz tējas maisījumiem un infūziju uzlējumu maisījumiem, ja vien tos neizmanto kā pārtikas sastāvdaļas (saskaņā ar 45. grozījumu).

2. panta 2. punkta skaidrojums ir 6. apsvērumā.

Padome sevišķu uzmanību veltīja tam, lai definīcijas būtu precīzas un atbilstīgas citiem Kopienas tiesību aktiem. Izdarīja precizējumus saskaņā ar 12. un 14. grozījumu. Terminam “citur neminēti aromatizētāji” 13. grozījumā ir tāda pati nozīme kā Komisijas formulējumam “citi aromatizētāji”, ar ko apzīmē aromatizētājus, kas nav definēti 3. panta b) līdz g) apakšpunktā. Padome dod priekšroku formulējumam “citi aromatizētāji”, jo 3. panta kontekstā tas ir skaidrāks.

—   Komitoloģijas regulatīvās kontroles procedūras ieviešana (saskaņā ar 24., 33., 34., 35. grozījumu)

Padome pielāgoja priekšlikumu jaunajiem komitoloģijas procedūras noteikumiem, pieprasot, lai tad, kad pieņem pasākumus, ar ko regulu papildina, piemērotu regulatīvo kontroles procedūru.

Padome arī paredzēja, ka var izmantot steidzamības procedūru, lai ļautu Komisijai nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ grozīt tādu aromatizētāju un pārtikas sastāvdaļu ar aromatizētāju īpašībām, kurām nav prasīta apstiprināšana, lietošanas ierobežojumus un, ja vajadzīgs, grozīt II līdz V pielikumu.

—   Interpretācijas lēmumi

Visus noteikumus par interpretācijas lēmumiem Padome sagrupēja vienā jaunā pantā un, tā kā regulu ar tiem nepapildinātu, attiecināja uz tiem regulatīvo komitoloģijas procedūru bez kontroles.

—   Noteikums, ar ko aizliedz laist tirgū neatbilstīgus aromatizētājus vai pārtiku, kurā ir šādi aromatizētāji

Skaidrības, juridiskās noteiktības un tirgus pareizas darbības labad Padome iekļāva pantu, ar ko aizliedz laist tirgū neatbilstīgus aromatizētājus un/vai pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām. Tas ir saskaņots ar priekšlikumiem par pārtikas piedevām un pārtikas fermentiem.

—   Termina “dabīgs” aromatizētājs lietojums

Lai aizsargātu patērētāju intereses, Padome vienojās, ka terminu “dabīgs”, norādot pārtikas, pārtikas kategorijas vai arī augu vai dzīvnieku izcelsmes aromatizētāja izejmateriālu, var izmantot vienīgi tad, ja vismaz 95 % pēc masas ir iegūti no norādītā izejmateriāla (saskaņā ar 29. grozījumu).

Tomēr Padome ir pievienojusi noteikumu, ka tie 5 % aromatizējošo sastāvdaļu, kas iegūti no citiem izejmateriāliem, neimitē norādītā izejmateriāla garšu.

—   Tādu aromatizētāju atļaušana, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (11) (saskaņā ar 41. un 42. grozījumu)

Padome piekrīt, ka jebkurai vielai abas atļauju piešķiršanas procedūras (vienu, lai vielu varētu izmantot kā aromatizētāju, un otru attiecībā uz vielas ģenētisko modifikāciju) var veikt vienlaicīgi, — tas atbilst minētajiem grozījumiem. Padome šajā principā izdarīja dažus redakcionālus grozījumus, lai noteikums labāk atbilstu Regulai (EK) Nr. 1829/2003.

—   Marķēšana

Padome pilnveidoja marķēšanas noteikumus, nošķirot prasības attiecībā uz marķēšanu “no uzņēmuma uzņēmumam” un attiecībā uz to produktu marķēšanu, kas paredzēti pārdošanai patērētājam. Lai gan Padome nodaļu par marķējumu pēc struktūras izkārtoja citādi, nekā bija ierosinājis Eiropas Parlaments, nodaļas saturā ietvertie principi nav mainījušies un atbilst 5., 29. un 30. grozījumam.

—   Pārejas posma pasākumi attiecībā uz produktiem, kas jau ir laisti tirgū (saskaņā ar 39. grozījumu)

Padome noteica 2 gadus ilgu pārejas periodu no ierosinātās regulas spēkā stāšanās dienas. Pārtikas produktus, kas likumīgi laisti tirgū vai marķēti šajos 2 gados, drīkst laist tirgū līdz minimālā derīguma termiņa vai izlietošanas termiņa beigām.

Komisija ir pieņēmusi Padomes apstiprināto kopējo nostāju.

2.   Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi

Eiropas Parlaments 2007. gada 10. jūlija plenārsēdē balsojot pieņēma 43 priekšlikuma grozījumus. Kopējā nostājā Padome pilnībā vai principā ir iekļāvusi 27 grozījumus.

Kopējā nostājā iekļautie grozījumi

Papildus 1. daļā minētajiem grozījumiem kopējā nostājā pilnībā vai principā ir iekļauti arī citi Eiropas Parlamentā pirmajā lasījumā pieņemti grozījumi, kuru mērķis ir uzlabot vai precizēt tekstu — jo īpaši grozījumi Nr. 4, 6, 7, 9, 12, 14, 31, 36, 41, 42.

Grozījumi, kas nav iekļauti (12)

Padome nevarēja pieņemt visus grozījumus — dažus tādēļ, ka uzskatīja, ka tie neuzlabos teksta redakcionālo skaidrību (skatīt 13. un 37. grozījumu), bet citus — šādu konkrētu iemeslu dēļ:

—   Piesardzības princips (2., 17. grozījums — 13. apsvērums un 4. panta a) apakšpunkts)

Piesardzības princips ir viens no vispārīgiem principiem, kas vispārēji ir pārtikas aprites tiesību aktu pamatā (13). Tāpēc tas ir spēkā attiecībā uz ierosināto regulu un nav jābūt īpašai atsaucei uz to. Turklāt saistībā ar riska analīzi piesardzības principu var ņemt vērā vienīgi riska pārvaldības kontekstā un nekad riska izvērtēšanas stadijā, kā bija ierosinājis Eiropas Parlaments.

—   “Atbilstīga fizikāla procesa” definīcija (15. grozījums — 3. panta 2. punkta k) apakšpunkts)

II pielikumā uzskaitītās tradicionālās pārtikas gatavošanas metodes nevajadzētu jaukt ar 3. panta 2. punkta k) apakšpunktā definēto “atbilstīgo fizikālo procesu”.

—   “Aromatizējošas vielas” definīcija (49. grozījums — 3. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

Padome 14. apsvērumā ir norādījusi, kādos procesos var iegūt aromatizējošas vielas. Grozījums ierobežotu metodes, kādas var izmantot.

—   Lēmumi, uz kuriem attiecas regulatīvā komitoloģijas procedūra bez kontroles (grozījumi Nr. 11, 16, 23, 32 — 13. panta a) un b) apakšpunkts, 6. panta 3. punkts, 20. panta 2. punkts)

Lēmumi par to, vai regula attiecas uz kādu konkrētu vielu (11. grozījums), noteikumi, ar ko īsteno metodes III pielikuma B daļas uzraudzībai (23. grozījums), un kopīga metodoloģija aromatizētāju patēriņa un izmantošanas uzraudzībai (32. grozījums) ir interpretējoši pasākumi un regulu nepapildinātu. Tādēļ tie neatbilst komitoloģijas regulatīvās kontroles procedūras darbības jomai.

—   Ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) marķēšana (grozījumi Nr. 27, 28, 38 — 15. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) daļa un g) apakšpunkts, 29. panta 2.a punkts (jauns))

Kā minēts 24. apsvērumā, uz aromatizētājiem joprojām attiecas marķēšanas noteikumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK (2000. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (14) un Regulā (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību un to marķēšanu (tās 12. un 13. pantā). Padome uzstāja, ka jāsaglabā konsekvence starp “ĢMO” regulu, Direktīvu 2000/13/EK (“Marķēšanas direktīvu”) un šo regulu. Tāpēc Padome nepieņēma 27. un 38. grozījumu, jo tie jau ir ietverti Regulā (EK) Nr. 1829/2003. 28. grozījums nav vajadzīgs, jo formulējums “citi Kopienas tiesību akti, kas uz to attiecas” kopējās nostājas 15. panta 1. punkta g) apakšpunktā ietver arī iepriekš minēto regulu.

Tādai vispārēji piemērojamai definīcijai, kāda ierosināta 52. grozījumā, būtu jābūt iekļautai Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un nevis ierosinātajā regulā.

—   Izmantošanas nosacījumi (19. un 20. grozījums — 4. panta ba) apakšpunkts (jauns) un 4. panta bb) apakšpunkts (jauns))

Priekšrocības patērētājiem un tehnoloģisku nepieciešamību Padome neiekļāva aromatizētāju izmantošanas vispārīgo nosacījumu sarakstā, jo tādu nosacījumu īstenošana nebūtu iespējama potenciālas subjektīvas interpretācijas dēļ. Šie divi aspekti ir jau iekļauti aromatizētāju definīcijā, kurā minēts, ka aromatizētājus pievieno pārtikai, lai tai piešķirtu smaržu un/vai garšu.

—   Marķējums

Lai gan Padome nodaļu par marķējumu pēc struktūras izkārtoja citādi, nekā bija ierosinājis Eiropas Parlaments, nodaļas saturā ietvertie principi atbilst dažiem grozījumiem, kas attiecas uz 14.–18. pantu. Tomēr Padome nevarēja pieņemt ierosinājumus, kas saistīti ar ĢMO marķēšanu, kā skaidrots iepriekš (grozījumi Nr. 27, 28, 38), ne arī 26. grozījumu, kurš neatbilst citiem konkrētiem Kopienas tiesību aktiem un var radīt šķēršļus tirdzniecībai. 43. grozījums neatbilst 16. panta garam, jo šā panta mērķis ir nodrošināt adekvātu informāciju patērētājiem un aizsargāt patērētāju intereses.

—   Regulas 10., 26., 27. panta stāšanās spēkā (44. grozījums — 30. panta 2. punkts)

44. grozījumu nepieņēma, jo 10., 26. un 27. pantu var piemērot tikai pēc tam, kad ir stājies spēkā Kopienas saraksts ar atļautajiem aromatizētājiem un izejmateriāliem. Turklāt šā Kopienas saraksta piemērošanas dienu var noteikt tikai pēc tam, kad tas pieņemts ar komitoloģijas regulatīvo kontroles procedūru, gaidot EFSA veiktās novērtēšanas rezultātus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2232/96 4. pantā.

—   Toksiskas vielas, kas ir sastāvā (grozījumi Nr. 21, 40, 46 — 6. panta 2. punkts, III pielikuma B daļa, 6. panta 2.a punkts (jauns))

Ierosinātās regulas III pielikuma B daļā iekļautās vielas rada toksikoloģiskas problēmas, ko apstiprinājusi Pārtikas zinātniskā komiteja (SCF) vai EFSA. Apzinoties, ka šīs vielas rada toksikoloģiskas problēmas, tās ir jāreglamentē, pamatojoties uz pašiem jaunākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem. Padome šajā regulā par ļoti svarīgu uzskatīja to, lai, nosakot maksimālos pieļaujamos daudzumus, būtu izmantota uz risku balstīta pieeja. Padome uzskata, ka 21. un 40. grozījums ir pretrunā nepieciešamībai nodrošināt cilvēku veselības aizsardzības augstu līmeni. Padome uzskatīja, ka tāds vispārējs izņēmums, kāds ierosināts 46. grozījumā attiecībā uz III pielikuma B daļas piemērošanu salikta sastāva pārtikas produktiem, kuriem pievienoti tikai garšaugi un garšvielas, ir pārāk plašs un negarantētu pietiekamu aizsardzību patērētājiem. Atbilstīgi samērīguma principam Padome uzskata, ka no III pielikuma B daļā noteiktajiem maksimālajiem pieļaujamajiem daudzumiem izņēmums attiecībā uz garšaugu un garšvielu izmantošanu ir pieļaujams ar noteikumu, ka tos izmanto salikta sastāva pārtikas produktos, kurus sagatavo un patērē vienā un tajā pašā vietā, tādējādi neietekmējot pārrobežu tirdzniecību.

IV.   SECINĀJUMI

Padome uzskata, ka kopējā nostājā ir panākts viedokļu un interešu līdzsvars, kas respektēs regulas mērķus. Padome cer uz konstruktīvām pārrunām ar Eiropas Parlamentu, lai drīz pieņemtu šo regulu, tā nodrošinot cilvēku veselības un patērētāju aizsardzības augstu līmeni.

---

(1)  COM(2006) 427 galīgā redakcija.

(2)  Dok. 11639/07 CODEC 775.

(3)  COM(2007) 671 galīgā redakcija.

(4)  OV C 168, 20.7.2007, 29. lpp.

(5)  Padomes Direktīva 88/388/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aromatizētājiem, ko izmanto pārtikā un izejmateriālos to ražošanai (OV L 184, 15.7.1988., 61. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.)) tiks aizstāta.

(6)  Apstiprināts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.)).

(7)  Papildus Padomes jau izdarītajiem grozījumiem jāatjaunina būs arī 26. pants, jo 2008. gada 20. februārī ir stājusies spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (OV L 39, 13.2.2008.).

(8)  Skatīt lietu C-45/86 Komisija pret Padomi [1987] ECR 1493, 11. punkts; lietu C-300/89 Komisija pret Padomi (Titanium Dioxide) [1991] ECR I-2867, 10. punkts; lietu C-268/94 Portugāle pret Padomi [1996] ECR, I-6177, 22. punkts; un lietu C-176/03 Komisija pret Padomi [2005] ECR, I-0000, 45. punkts.

(9)  Skat. lietu C-36/98 Spānija pret Padomi [2001] ECR, I-779, 59. punkts; lietu C-211/01 Komisija pret Padomi [2003] ECR, I-8913, 39. punkts; un lietu C-338/01 Komisija pret Padomi [2004] ECR, I-4829, 55. punkts.

(10)  OV L 309, 26.11.2003., 1. lpp.

(11)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(12)  Pantu numerācija šajā daļā attiecas uz kopējās nostājas tekstu.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 34. lpp.)).

(14)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/68/EK (OV L 310, 28.11.2007., 11. lpp.).

---