# Europeiska unionens C 58/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 58 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången1 mars 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 58

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången1 mars 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellanmedlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidanDen fjortonde sessionen ägde rum i Kigali (Rwanda) den 19-22 november 2007. |
| 2008/C 058/01 | Protokoll från sammanträdet måndagen den 19 november 2007 | 1 |
| Högtidligt öppningssammanträde


  Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde


  Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning


  Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter


  Suppleanter


  Antagande av förslaget till föredragningslista (AVS-EU/100.185)


  Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens trettonde sammanträde (EUT C 254, 26.10.2007)


  Brådskande fråga 1: Naturkatastrofer i AVS-länderna: EU-medel för beredskapsåtgärder (EUF-medel) och bistånd (ECHO-medel)


  Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel


  Situationen i Somalia |
| 2008/C 058/02 | Protokoll från sammanträdet tisdagen den 20 november 2007 | 3 |
| Suppleanter


  Utskottet för sociala frågor och miljö


  Land- och regionstrategidokument till den tionde Europeiska utvecklingsfonden: diskussion (utan resolution)


  Brådskande fråga 2: Situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt landets östra delar, och dess konsekvenser för regionen


  EU/Afrika-strategin och toppmötet mellan EU och Afrika: diskussion (utan resolution) |
| 2008/C 058/03 | Protokoll från sammanträdet onsdagen den 21 november 2007 | 4 |
| Suppleanter


  Justering av protokollet från måndagen den 19 november och tisdag förmiddag den 20 november 2007


  Föredragning av de ekonomiska och sociala intressegrupperna — Migration och utveckling: möjligheter och utmaningar


  Utskottet för politiska frågor


  Ratificering av det reviderade Cotonouavtalet och möjliga åtgärder för tillfällig finansiering: diskussion (utan resolution)


  Sammanfattning av seminarierna


  Kigaliförklaringen om handel: Läget när det gäller de ekonomiska partnerskapsavtalen och Doha


  Anförande av Misa Telefoni, vice premiärminister med ansvar för handel, industri, arbetsmarknad och turism (Samoa), AVS-rådets tjänstgörande ordförande


  Anförande av João Cravinho, statssekreterare vid utrikesministeriet (Portugal), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd


  Frågestund med rådet


  Diskussion med rådet


  Frågestund med kommissionen |
| 2008/C 058/04 | Protokoll från sammanträdet torsdagen den 22 november 2007 | 7 |
| Suppleanter


  Justering av protokollet från sammanträdet onsdagen den 21 november 2007


  Anförande av Louis Michel, ledamot av kommissionen med särskilt ansvar för utveckling och humanitärt bistånd


  Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens trettonde sammanträde i Wiesbaden (Tyskland)


  Diskussion med kommissionen


  Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de betänkanden som lagts fram av de tre ständiga utskotten


  Omröstning om brådskande resolutionsförslag


  Godkännande av Kigaliförklaringen om handel


  Övriga frågor


  Tid och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingens femtonde sammanträde |
| Bilaga I   Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter | 9 |
| Bilaga II   Deltagarlista från sammanträdet den 19–22 november i Kigali | 13 |
| Bilaga III   Bilaga till sammanträdet måndagen den 19 november 2007 | 17 |
| Bilaga IV   Antagna resolutioner | 18 |
| —   Resolution om val och valprocesser i AVS- och EU-länderna | 18 |
| —   Resolution om effekten av utländska direktinvesteringar i länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet | 26 |
| —   Resolution om tillgång till sjukvård och läkemedel med särskild inriktning på försummade sjukdomar | 29 |
| —   Resolution om naturkatastrofer i AVS-länderna: EU-medel för beredskapsåtgärder (EUF-medel) och nödhjälp (ECHO-medel) | 35 |
| —   Resolution om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt landets östra delar, och dess konsekvenser för regionen | 40 |
| Bilaga V   Kigaliförklaringen om utvecklingsvänliga avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA) | 44 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellanmedlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidanDen fjortonde sessionen ägde rum i Kigali (Rwanda) den 19-22 november 2007.

2008/C 058/01

Protokoll från sammanträdet måndagen den 19 november 2007

1

Högtidligt öppningssammanträde

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Suppleanter

Antagande av förslaget till föredragningslista (AVS-EU/100.185)

Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens trettonde sammanträde (EUT C 254, 26.10.2007)

Brådskande fråga 1: Naturkatastrofer i AVS-länderna: EU-medel för beredskapsåtgärder (EUF-medel) och bistånd (ECHO-medel)

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel

Situationen i Somalia

2008/C 058/02

Protokoll från sammanträdet tisdagen den 20 november 2007

3

Suppleanter

Utskottet för sociala frågor och miljö

Land- och regionstrategidokument till den tionde Europeiska utvecklingsfonden: diskussion (utan resolution)

Brådskande fråga 2: Situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt landets östra delar, och dess konsekvenser för regionen

EU/Afrika-strategin och toppmötet mellan EU och Afrika: diskussion (utan resolution)

2008/C 058/03

Protokoll från sammanträdet onsdagen den 21 november 2007

4

Suppleanter

Justering av protokollet från måndagen den 19 november och tisdag förmiddag den 20 november 2007

Föredragning av de ekonomiska och sociala intressegrupperna — Migration och utveckling: möjligheter och utmaningar

Utskottet för politiska frågor

Ratificering av det reviderade Cotonouavtalet och möjliga åtgärder för tillfällig finansiering: diskussion (utan resolution)

Sammanfattning av seminarierna

Kigaliförklaringen om handel: Läget när det gäller de ekonomiska partnerskapsavtalen och Doha

Anförande av Misa Telefoni, vice premiärminister med ansvar för handel, industri, arbetsmarknad och turism (Samoa), AVS-rådets tjänstgörande ordförande

Anförande av João Cravinho, statssekreterare vid utrikesministeriet (Portugal), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd

Frågestund med rådet

Diskussion med rådet

Frågestund med kommissionen

2008/C 058/04

Protokoll från sammanträdet torsdagen den 22 november 2007

7

Suppleanter

Justering av protokollet från sammanträdet onsdagen den 21 november 2007

Anförande av Louis Michel, ledamot av kommissionen med särskilt ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens trettonde sammanträde i Wiesbaden (Tyskland)

Diskussion med kommissionen

Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de betänkanden som lagts fram av de tre ständiga utskotten

Omröstning om brådskande resolutionsförslag

Godkännande av Kigaliförklaringen om handel

Övriga frågor

Tid och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingens femtonde sammanträde

Bilaga I   Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter

9

Bilaga II   Deltagarlista från sammanträdet den 19–22 november i Kigali

13

Bilaga III   Bilaga till sammanträdet måndagen den 19 november 2007

17

Bilaga IV   Antagna resolutioner

18

—   Resolution om val och valprocesser i AVS- och EU-länderna

18

—   Resolution om effekten av utländska direktinvesteringar i länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet

26

—   Resolution om tillgång till sjukvård och läkemedel med särskild inriktning på försummade sjukdomar

29

—   Resolution om naturkatastrofer i AVS-länderna: EU-medel för beredskapsåtgärder (EUF-medel) och nödhjälp (ECHO-medel)

35

—   Resolution om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt landets östra delar, och dess konsekvenser för regionen

40

Bilaga V   Kigaliförklaringen om utvecklingsvänliga avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA)

44

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellanmedlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan Den fjortonde sessionen ägde rum i Kigali (Rwanda) den 19-22 november 2007.

| 1.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 58/1

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 19 NOVEMBER 2007

(2008/C 58/01)

(Sammanträdet öppnades kl. 11.08)

Högtidligt öppningssammanträde

Följande talade till församlingen:

Gedeon Kayinamura, ceremonimästare, Vincent Biruta, senatens talman, René Radembino-Coniquet, medordförande för den gemensamma parlamentariska AVS–EG församlingen, Glenys Kinnock, medordförande för den gemensamma parlamentariska AVS–EG församlingen och Paul Kagame, republiken Rwandas president.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.12 och återupptogs kl. 15.15)

ORDFÖRANDE: RADEMBINO-CONIQUET

Medordförande

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Medordföranden välkomnade samtliga deltagare.

1.   Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Medordföranden meddelade att förteckningen över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter, vilken översänts av AVS ländernas myndigheter och Europaparlamentets talman, skulle bifogas protokollet.

2.   Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Medordföranden meddelade att AVS-ländernas myndigheter hade skickat en förteckning över de icke-parlamentariska ledamöterna. Han föreslog, i överensstämmelse med artikel 17.1 i partnerskapsavtalet och med artikel 1 i den gemensamma parlamentariska församlingens arbetsordning, att dessa ledamöter skulle ackrediteras och att deras namn skulle föras upp på en förteckning som skulle bifogas protokollet.

Den gemensamma parlamentariska församlingen samtyckte till detta.

3.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Attard-Montalto (för Ferreira), Battilocchio (för McAvan), Berman (för Arif), Czarnecki (för Aylward), Hutchinson (för Rosati), Klass (för Gaubert), Leinen (för Zani), Maldeikis (för Zíle), Morgantini (för Holm), Neris (för Bullmann) och Zapalowski (för Bielan).

4.   Antagande av förslaget till föredragningslista (AVS-EU/100.185)

Följande yttrade sig: Assarid (Mali)

Förslaget till föredragningslista godkändes med de ändringar som framgår av protokollet.

Medordföranden förklarade kortfattat de praktiska arrangemangen för arbetsmötenas organisation

Kinnock ombads informera om de beslut som presidiet fattade söndagen den 18 november

| — | om att godkänna utarbetandet av följande betänkanden i de ständiga utskotten:






  — | Utskottet för politiska frågor: skydd av civilbefolkningen med hjälp av FN och regionala organisationer under fredsbevarande insatser |
| --- | --- | --- |

—

om att godkänna utarbetandet av följande betänkanden i de ständiga utskotten:

—

Utskottet för politiska frågor: skydd av civilbefolkningen med hjälp av FN och regionala organisationer under fredsbevarande insatser

| — | Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel: Stödets effektivitet samt en definition av offentligt utvecklingsbistånd |
| --- | --- |

—

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel: Stödets effektivitet samt en definition av offentligt utvecklingsbistånd

| — | Utskottet för sociala frågor och miljö: ett betänkande om följderna av barnarbete och nödvändiga åtgärder för att bekämpa problemet |
| --- | --- |

—

Utskottet för sociala frågor och miljö: ett betänkande om följderna av barnarbete och nödvändiga åtgärder för att bekämpa problemet

| — | om att godkänna att utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel börjar arbeta med analysen av de regionala strategidokumenten för AVS-länderna, |
| --- | --- |

—

om att godkänna att utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel börjar arbeta med analysen av de regionala strategidokumenten för AVS-länderna,

| — | om att godkänna att ett regionalt möte med den gemensamma parlamentariska församlingen hålls i Windhoek i Namibia, med 15 ledamöter från samarbetsorganisationen för södra Afrika (SADC) och 15 Europaparlamentsledamöter samt de två medordförandena, föregånget av en informationsresa till Seychellerna för att undersöka tonfiskindustrin, |
| --- | --- |

—

om att godkänna att ett regionalt möte med den gemensamma parlamentariska församlingen hålls i Windhoek i Namibia, med 15 ledamöter från samarbetsorganisationen för södra Afrika (SADC) och 15 Europaparlamentsledamöter samt de två medordförandena, föregånget av en informationsresa till Seychellerna för att undersöka tonfiskindustrin,

| — | om att tillsätta en grupp, bestående av en företrädare vardera från fem olika politiska grupper och fem olika AVS-regioner samt medordförandena, för att diskutera Kigaliförklaringen om handel. Om en överenskommelse kan nås, kommer detta att beslutas enhälligt efter omröstningarna den 22 november. |
| --- | --- |

—

om att tillsätta en grupp, bestående av en företrädare vardera från fem olika politiska grupper och fem olika AVS-regioner samt medordförandena, för att diskutera Kigaliförklaringen om handel. Om en överenskommelse kan nås, kommer detta att beslutas enhälligt efter omröstningarna den 22 november.

Medordföranden informerade om veckans sociala program. Han angav också hur talartiden skulle komma att fördelas.

Följande yttrade sig: Assarid (Mali)

Medordföranden meddelade att tidsfristerna var följande:

| — | För ändringsförslag till de resolutionsförslag som ingår i betänkandena från de ständiga utskotten: Måndagen den 19 november kl. 18.00 |
| --- | --- |

—

För ändringsförslag till de resolutionsförslag som ingår i betänkandena från de ständiga utskotten: Måndagen den 19 november kl. 18.00

| — | För ändringsförslag till förslag till kompromissresolutioner som är föremål för omröstning: Tisdagen den 20 november kl. 15.00 |
| --- | --- |

—

För ändringsförslag till förslag till kompromissresolutioner som är föremål för omröstning: Tisdagen den 20 november kl. 15.00

| — | Frågor om omröstningsförfaranden: Onsdagen den 21 november kl. 18.00, i skriftlig form. |
| --- | --- |

—

Frågor om omröstningsförfaranden: Onsdagen den 21 november kl. 18.00, i skriftlig form.

5.   Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens trettonde sammanträde (EUT C 254, 26.10.2007)

Följande yttrade sig: Baldeh (Gambia)

Beslut: Baldehs (Gambia) närvaro noterades.

Protokollen justerades.

6.   Brådskande fråga 1: Naturkatastrofer i AVS-länderna: EU-medel för beredskapsåtgärder (EUF-medel) och bistånd (ECHO-medel)

Medordföranden presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Berend, Assarid (Mali), Grabowska, Humphrey (Barbados), Hall, William (Seychellerna), Irujo Amezaga, Nzomukunda (Burundi), Bowis, Toga (Etiopien), Berman, Miguel (Moçambique), Neris, Mugambe (Uganda), Tapsoba (Burkina Faso), Reid (Jamaica), Jimenez (Dominikanska republiken), Cheron (Haiti), Ramotar (Guyana), Deerpalsing (Mauritius) och Baum (kommissionen).

7.   Betänkande av Timothy Harris (Saint Kitts och Nevis) och Astrid Lulling om effekten av utländska direktinvesteringar i länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS–EU/100.126/07/fin)

Lulling och Sebetela (Botswana), ersättare för Harris (Saint Kitts och Nevis), presenterade de viktigaste förslagen som antagits lördagen den 17 november av ekonomiutskottet.

Följande yttrade sig: Berend, Issoufou (Niger), Assarid (Mali), Hutchinson, William (Seychellerna), Schmidt, Amon-Ago (Elfenbenskusten), Irujo Amezaga, Danata (Kamerun), Klass, Waziri (Nigeria), Baum (kommissionen).

Lulling och Sebetela (Botswana) besvarade de frågor som uppkommit under diskussionen.

8.   Situationen i Somalia

Diskussion (utan resolution)

Medordföranden presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Assarid (Mali), Bowis, Abdi Said (Djibouti), Hutchinson, Kahende (Kenya), Aubert, Mugambe (Uganda), Nair (Eritrea), Toga (Etiopien) och Baum (kommissionen).

(Sammanträdet avslutades kl. 18.25)

René RADEMBINO-CONIQUET och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

| 1.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 58/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 58/3

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 20 NOVEMBER 2007

(2008/C 58/02)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.20)

ORDFÖRANDE: RADEMBINO-CONIQUET

Medordförande

Medordföranden påminde ledamöterna att tidsfristen för frågor rörande omröstningsförfaranden sträckte sig till onsdagen den 21 november 2007 kl. 18.00.

1.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Attard-Montalto (för Ferreira), Battilocchio (för McAvan), Berman (för Arif), Czarnecki (för Aylward), Hutchinson (för Rosati), Klass (för Gaubert), Leinen (för Zani), Maldeikis (för Zíle), Neris (för Bullmann) och Zapalowski (för Bielan).

2.   Betänkande av Martin Magga (Salomonöarna) och John Bowis: Tillgång till sjukvård och mediciner med särskild inriktning på försummade sjukdomar (AVS–EU/100.083/07/fin)

Bowis presenterade betänkandet.

Följande yttrade sig: Mitchell, Thwala (Swaziland), Jardim Fernandes, Assarid (Mali), Aubert, Novak, Sithole (Moçambique), Agnoletto, Issoufou (Niger), Roithova, William (Seychellerna), Haug, Cashman, Sall (Senegal), Bie Bongenge (Demokratiska republiken Kongo), Lahai (Sierra Leone) och Baum (kommissionen).

Bowis avslutade diskussionen.

3.   Land- och regionstrategidokument till den tionde Europeiska utvecklingsfonden: diskussion (utan resolution)

Följande yttrade sig: Medordförande Kinnock, Thwala (Swaziland), Assarid (Mali), Carlotti, Mafura (Lesotho), Said (Djibouti), Sall (Senegal), William (Seychellerna), Sebetela (Botswana) and Baum (kommissionen).

4.   Brådskande fråga 2: Situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt landets östra delar, och dess konsekvenser för regionen

Följande yttrade sig: Schröder, Issoufou (Niger), Hutchinson, Bounkoulou (Demokratiska republiken Kongo), Van Hecke, Baah (Ghana), Aubert, Berend, Carlotti, Polisi (Rwanda), de Sousa (Angola), Lutundula (Demokratiska republiken Kongo) och Baum (kommissionen).

5.   EU/Afrika-strategin och toppmötet mellan EU och Afrika: diskussion (utan resolution)

Följande yttrade sig: Baum (kommissionen), Martens, Deerpalsing (Mauritius), Hutchinson, Assarid (Mali), Mafura (Lesotho), O. Schmidt, Sall (Senegal), Toga (Etiopien), Berman, Amou-Ago (Elfenbenskusten), Zimmer, Yaw Baah (Ghana), Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Wieland, Abdou (Niger), Jardim Fernandes.

(Sammanträdet avslutades kl. 12.45)

René RADEMBINO-CONIQUET och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

| 1.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 58/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 58/4

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 21 NOVEMBER 2007

(2008/C 58/03)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.14)

ORDFÖRANDE: KINNOCK

Medordförande

1.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Attard-Montalto (för Ferreira), Berman (för Arif), Czarnecki (för Aylward), García Margallo y Marfil (för López-Istúriz White), Hutchinson (för Rosati), Klass (för Gaubert), Leinen (för Zani), Maldeikis (för Zíle), Neris (för Bullmann) och Pomés Ruiz (för Coelho).

2.   Justering av protokollet från måndagen den 19 november och tisdag förmiddag den 20 november 2007

Protokollen justerades.

3.   Föredragning av de ekonomiska och sociala intressegrupperna — Migration och utveckling: möjligheter och utmaningar

Dantin, ordförande för AVS–EG-församlingens uppföljningskommitté, presenterade förslaget till betänkande ”Migration och utveckling – möjligheter och utmaningar”

Följande yttrade sig: Thwala (Swaziland), Attard-Montalto, Sall (Senegal), Ramotar (Guyana), Darbo (Tchad) och Thomas (Saint Kitts och Nevis).

Dantin besvarade kommentarerna.

4.   Betänkande från Betty Amongi (Uganda) och Miguel Angel Martínez Martínez om val och valprocesser i AVS–EU-länderna (AVS–EU/100.123/07/fin)

Amongi (Uganda) och Martínez Martínez presenterade betänkandet.

Följande yttrade sig: Kaczmarek, Atcha (Togo), Assarid (Mali), Aubert, Ramotar (Guyana), Amon-Ago (Elfenbenskusten), Carlotti, Kambayi-Cimbumbu (Demokratiska republiken Kongo), Baah (Ghana), Zimmer, Sithole (Moçambique), Wieland, Jöns, Kollie (Liberia) och Hall.

Baum (kommissionen) besvarade kommentarerna.

Amongi (Uganda) och Martínez Martínez sammanfattade diskussionen.

5.   Ratificering av det reviderade Cotonouavtalet och möjliga åtgärder för tillfällig finansiering: diskussion (utan resolution)

Petit (kommissionen) uttalade sig på kommissionens vägnar.

Följande yttrade sig: Carlotti, Assarid (Mali), Mafura (Lesotho), Said (Djibouti), William (Seychellerna) och Sebetela (Botswana).

6.   Sammanfattning av seminarierna

| — | Ould Guelaye (Mauretanien) redogjorde för Gacaca-domstolarnas centrala roll i försoningsprocessen i Rwanda, |
| --- | --- |

—

Ould Guelaye (Mauretanien) redogjorde för Gacaca-domstolarnas centrala roll i försoningsprocessen i Rwanda,

| — | John Bowis redogjorde för hälsofrågorna, med särskilt fokus på vaccinationsprojekt, |
| --- | --- |

—

John Bowis redogjorde för hälsofrågorna, med särskilt fokus på vaccinationsprojekt,

| — | L. B. Sebetela (Botswana) redogjorde för turismfrågorna och om fattigdomsminskningen i Rwanda. |
| --- | --- |

—

L. B. Sebetela (Botswana) redogjorde för turismfrågorna och om fattigdomsminskningen i Rwanda.

Följande yttrade sig: Assarid (Mali), Deerpalsing (Mauritius), Sbarbati, Hutchinson, Gahler and Carlotti.

7.   Kigaliförklaringen om handel: Läget när det gäller de ekonomiska partnerskapsavtalen och Doha

Följande yttrade sig: Gahler, Carlotti, Bah (Mali), Lehideux, Humphrey (Barbados), Schmidt, William (Seychellerna), Agnoletto, Baah (Ghana), Deva, Deerpalsing (Mauritius), Hutchinson, Ernesto (Moçambique), Amongi (Uganda), Neris, Danata (Kamerun), Mitchell, Sebetela (Botswana), Martínez Martínez, Amon-Ago (Elfenbenskusten) and Rasmussen (Cooköarna).

Petit (kommissionen) besvarade kommentarerna.

(Sammanträdet ajournerades kl. 1.15 och återupptogs kl. 15.22).

8.   Anförande av Misa Telefoni, vice premiärminister med ansvar för handel, industri, arbetsmarknad och turism (Samoa), AVS-rådets tjänstgörande ordförande

Telefoni uttalade sig på AVS-rådets vägnar.

9.   Anförande av João Cravinho, statssekreterare vid utrikesministeriet (Portugal), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd

Cravinho uttalade sig på Europeiska unionens råds vägnar.

10.   Frågestund med rådet

Två frågor hade ställts till AVS-rådet.

Telefoni besvarade följande frågor, av vilka den andra följdes av ytterligare en fråga:

Fråga nr 2 från Fernandes (för Carlotti) om de nationella parlamentens engagemang när det gäller att formulera och övervaka landsstrategidokumenten,

Fråga nr 1 från William (Seychellerna) om den regionala dialogen inom AVS-gruppen.

26 frågor hade ställts till Europeiska unionens råd.

Cravinho besvarade följande frågor och följdfrågor, av vilka vissa också togs upp av Telefoni:

Fråga nr 10 från Pomés Ruiz (för Mitchell) om medlemsstaterna och stödets effektivitet,

Fråga nr 12 från Zimmer om skuldavskrivningsåtgärder för AVS-länder,

Fråga nr 19 från Agnoletto om Trips+ och EPA,

Fråga nr 20 från William (Seychellerna) om att undvika avbrott i handeln mellan EU och AVS-länderna,

Fråga nr 21 från Tapsoba (Burkina Faso) om ekonomiska partnerskapsavtal (EPA),

Fråga nr 22 från Martínez Martínez (för Borrell Fontelles) om ekonomiska partnerskapsavtal (EPA),

Fråga nr 23 från Lehideux och fråga nr 24 från Deerpalsing (Mauritius) om EU:s förkastande av sockerprotokollet,

Fråga nr 3 från Martínez Martínez om toppmötet mellan EU och Afrika i december 2007,

Fråga nr 6 från Fernandes och fråga nr 7 från Sithole (Sydafrika) om toppmötet mellan EU och Afrika,

Fråga nr 15 från Bowis om Afrika och klimatförändringen,

Fråga nr 27 från Van Hecke om Togo,

Fråga nr 28 från Cashman om förföljelsen av HTB-personer i Uganda,

Fråga nr 8 från Van Lancker om hälsa, Fråga nr 16 från Morgantini om sexuell och reproduktiv hälsa och sexuella och reproduktiva rättigheter behandlades också i hennes frånvaro.

Följande frågor fick inga följdfrågor:

Fråga nr 5 från Fernandes (för Carlotti) om finansieringen av AVS–EU-samarbetet fr.o.m. januari 2008,

Fråga nr 9 från Neris om styrstrukturen,

Fråga nr 25 från Fernandes (för Gomes) om Angola,

Fråga nr 20 från Aubert om Demokratiska republiken Kongo,

Fråga nr 4 från Ciré Sall (Senegal) om utveckling och handhavande av bidrag från migrerande arbetstagare,

Fråga nr 14 från Berman om gott styre och bräckliga stater.

Författarna till frågorna 11, 13, 16, 17 och 18 var inte närvarande.

11.   Diskussion med rådet

Följande yttrade sig: Deerpalsing (Mauritius), William (Seychellerna), Sebetela (Botswana), Telefoni (AVS-rådet) och Cravinho (Europeiska unionens råd).

12.   Frågestund med kommissionen

Totalt 33 frågor hade ställts till kommissionen.

Kommissionen hade besvarat frågorna skriftligen. Då Michel var frånvarande, besvarade Petit muntligen följdfrågorna från följande författare:

Fråga nr 12 från Van Lancker om hälsa, fråga nr 11 från Borrell Fontelles om hälsa och grundutbildning som prioriterade sektorer samt fråga 26 från Scheele om kommissionens utgifter för hälsa och utbildning inom ramen för den tionde Europeiska utvecklingsfonden behandlades också i deras författares frånvaro.

Fråga nr 5 från Zimmer (för Morgantini) om EU–Afrika-strategin,

Fråga nr 25 från Hall om hållbar utveckling,

Fråga nr 22 från Deerpalsing (Mauritius) om sockerprotokollet AVS/EG och EPA,

Fråga nr 23 från Lehideux om EU:s upphävande av sockerprotokollet,

Fråga nr 24 från Mitchell om ägande av, lagfart för och utveckling av land,

Fråga nr 29 från Aubert om Demokratiska republiken Kongo,

Fråga nr 30 från O. Schmidt om Dawit Isaak/Eritrea,

Fråga nr 31 från Van Hecke om Burundi,

Fråga nr 32 från Martínez Martínez om förbindelserna med Kuba,

Följande frågor fick inga följdfrågor:

Fråga nr 16 från Carlotti om de nationella parlamentens engagemang i planeringen av programmen inom den tionde Europeiska utvecklingsfonden,

Fråga nr 17 från Zimmer om den parlamentariska rollen när det gäller utvecklingen av finansieringspolitik i AVS-länderna,

Fråga nr 1 från Ciré Sall (Senegal) om AVS–EU-samarbetet,

Fråga nr 6 från Bowis om Afrika och klimatförändringen,

Fråga nr 7 från Berman om bräckliga stater,

Fråga nr 8 från William (Seychellerna) om tillgången för den privata sektorn i AVS-länderna till EU-finansiering,

Fråga nr 13 från Neris om våld mot kvinnor,

Fråga nr 14 från Jöns om jämställdhet,

Fråga nr 15 från Gomes om könsaspekter,

Fråga nr 21 från Sithole (Sydafrika) om övergångsbestämmelser avseende EPA,

Fråga nr 33 från Ramotar (Guyana) om erbjudande om marknadstillträde till EG inom ramen för EPA samt socker.

Författarna till frågorna 2, 3, 4, 9, 10, 11, 18, 19, 20, 27 och 28 var inte närvarande.

Ytterligare muntliga frågor ställdes av Assarid (Mali) och William (Seychellerna).

(Sammanträdet avslutades kl. 18.55)

René RADEMBINO-CONIQUET och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

| 1.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 58/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 58/7

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TORSDAGEN DEN 22 NOVEMBER 2007

(2008/C 58/04)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.10)

ORDFÖRANDE: KINNOCK

Medordförande

1.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Berman (för Arif), Czarnecki (för Aylward), García Margallo y Marfil (för López-Istúriz White), Hutchinson (för Rosati), Klass (för Gaubert), Neris (för Bullmann) och Pomés Ruiz (för Coelho).

2.   Justering av protokollet från sammanträdet onsdagen den 21 november 2007

Protokollet justerades.

3.   Anförande av Louis Michel, ledamot av kommissionen med särskilt ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Michel presenterade en redogörelse på kommissionens vägnar.

4.   Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens trettonde sammanträde i Wiesbaden (Tyskland)

Kommissionsledamoten hänvisade till ett dokument som hade delats ut och som beskriver kommissionens uppföljning av de resolutioner som antogs i Wiesbaden.

5.   Diskussion med kommissionen

Följande yttrade sig: Deerpalsing (Mauritius), Martens, Jímenez (Dominikanska republiken), Hutchinson, Thwalia (Swaziland), Schmidt O., Mporogomyi (Tanzania), Aubert, William (Seychellerna), Bowis, Ramotar (Guyana), Lehideux, Sithole (Sydafrika), Fernandes, Rodgers (Surinam), Berman, Thomas (Saint Kitts och Nevis) and Reid (Jamaica).

Michel besvarade de frågor som tagits upp under diskussionen.

6.   Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de betänkanden som lagts fram av de tre ständiga utskotten

| — | Betänkande om val och valprocesser i AVS- och EU-länderna (AVS–EU/100.123/07/fin.) – Utskottet för politiska frågor Medföredragande: Betty Amongi (Uganda) och Miguel Ángel Martínez Martínez.
  Resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Betänkande om val och valprocesser i AVS- och EU-länderna (AVS–EU/100.123/07/fin.) – Utskottet för politiska frågor Medföredragande: Betty Amongi (Uganda) och Miguel Ángel Martínez Martínez.

Resolutionen antogs enhälligt.

| — | Betänkande om effekten av utländska direktinvesteringar i länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS–EU/100.126/07fin.) – Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel. Medföredragande: Astrid Lulling och Timothy Harris (Saint Kitts och Nevis).
  Ändringsförslagen 1, 2, 3, 4, 5 och 6 förkastades. Resolutionen antogs i ändrat skick, med 5 nedlagda röster. |
| --- | --- |

—

Betänkande om effekten av utländska direktinvesteringar i länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS–EU/100.126/07fin.) – Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel. Medföredragande: Astrid Lulling och Timothy Harris (Saint Kitts och Nevis).

Ändringsförslagen 1, 2, 3, 4, 5 och 6 förkastades. Resolutionen antogs i ändrat skick, med 5 nedlagda röster.

| — | Betänkande om tillgång till sjukvård och mediciner med särskild inriktning på försummade sjukdomar (AVS–EU/100.083/07fin.) – Utskottet för sociala frågor och miljö. Medföredragande: Martin Magga (Salomonöarna) och John Bowis
  Två muntliga ändringsförslag presenterades av EU:s medföredragande, och båda antogs. Ändringsförslagen 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 och 8 antogs också. Resolutionen antogs enhälligt i ändrat skick. |
| --- | --- |

—

Betänkande om tillgång till sjukvård och mediciner med särskild inriktning på försummade sjukdomar (AVS–EU/100.083/07fin.) – Utskottet för sociala frågor och miljö. Medföredragande: Martin Magga (Salomonöarna) och John Bowis

Två muntliga ändringsförslag presenterades av EU:s medföredragande, och båda antogs. Ändringsförslagen 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 och 8 antogs också. Resolutionen antogs enhälligt i ändrat skick.

7.   Omröstning om brådskande resolutionsförslag

| — | Förslag till kompromissresolution om naturkatastrofer i AVS-staterna: EU-medel för beredskapsåtgärder (EUF-medel) och bistånd (ECHO-medel) (AVS–EU/100.173/07/comp.) – som ersätter resolutionerna APP/100.161, APP/100.162, APP/100.163, APP/100.164, APP/100.165 och APP/100.166.
  Ändringsförslagen 1 och 2 antogs. Resolutionen antogs enhälligt i ändrat skick. |
| --- | --- |

—

Förslag till kompromissresolution om naturkatastrofer i AVS-staterna: EU-medel för beredskapsåtgärder (EUF-medel) och bistånd (ECHO-medel) (AVS–EU/100.173/07/comp.) – som ersätter resolutionerna APP/100.161, APP/100.162, APP/100.163, APP/100.164, APP/100.165 och APP/100.166.

Ändringsförslagen 1 och 2 antogs. Resolutionen antogs enhälligt i ändrat skick.

| — | Förslag till kompromissresolution om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt landets östra delar, och dess konsekvenser för regionen (AVS-EU/100.174/07/comp.) – som ersätter resolutionerna APP 100.167, APP 100.168, APP 100.169, APP 100.170, APP 100.171 och APP 100.172.
  En rättelse av den engelska versionen av förslaget till resolution anmäldes. Resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Förslag till kompromissresolution om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt landets östra delar, och dess konsekvenser för regionen (AVS-EU/100.174/07/comp.) – som ersätter resolutionerna APP 100.167, APP 100.168, APP 100.169, APP 100.170, APP 100.171 och APP 100.172.

En rättelse av den engelska versionen av förslaget till resolution anmäldes. Resolutionen antogs enhälligt.

8.   Godkännande av Kigaliförklaringen om handel

Medordförande Kinnock underströk hur viktig det var att Kigaliförklaringen om handel antogs.

De församlade antog förklaringen med acklamation.

Följande yttrade sig: Berman

9.   Övriga frågor

Ould Guelaye (Mauretanien) tackade Rwandas myndigheter, särskilt president Kagame och Rwandas parlament för deras gästfrihet och alla ansträngningar i samband med organisationen av det fjortonde sammanträdet med den gemensamma parlamentariska församlingen i Kigali samt de åtföljande sociala evenemangen.

10.   Tid och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingens femtonde sammanträde

Det femtonde sammanträdet med den gemensamma parlamentariska församlingen skulle hållas den 17–20 mars 2008 i Ljubljana (Slovenien).

(Sammanträdet avslutades kl. 11.10)

René RADEMBINO-CONIQUET och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

BILAGA I

ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER

| AVS-ländernas ledamöter | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| RADEMBINO-CONIQUET (GABON), medordförande | KINNOCK, medordförande |
| BENIN (vice ordförande) | GAHLER (vice ordförande) |
| KAMERUN (vice ordförande) | MANTOVANI (vice ordförande) |
| EKVATORIALGUINEA (vice ordförande) | (vice ordförande) |
| GHANA (vice ordförande) | CARLOTTI (vice ordförande) |
| JAMAICA (vice ordförande) | MITCHELL (vice ordförande) |
| KENYA (vice ordförande) | AUBERT (vice ordförande) |
| NIUE (vice ordförande) | LULLING (vice ordförande) |
| SEYCHELLERNA (vice ordförande) | BIELAN (vice ordförande) |
| SALOMONÖARNA (vice ordförande) | POLFER (vice ordförande) |
| SURINAM (vice ordförande) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (vice ordförande) |
| ZAMBIA (vice ordförande) | BOWIS (vice ordförande) |
| ZIMBABWE (vice ordförande) | GOUDIN (vice ordförande) |
| ANGOLA | AGNOLETTO |
| ANTIGUA & BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMAS | ARIF |
| BARBADOS | AYLWARD |
| BELIZE | BEREND |
| BOTSWANA | BORRELL FONTELLES |
| BURKINA FASO | BULLMAN |
| BURUNDI | BUSK |
| KAP VERDE | CALLANAN |
| CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN | CASHMAN |
| TCHAD | COELHO |
| KOMORERNA | CORNILLET |
| REPUBLIKEN KONGO | DEVA |
| DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO | DILLEN |
| COOKÖARNA | DOMBROVSKIS |
| ELFENBENSKUSTEN | FERNANDES |
| DJIBOUTI | FERREIRA |
| DOMINICA | GAUBERT |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKEN | GOMES |
| ERITREA | GRABOWSKA |
| ETIOPIEN | GRÖNER |
| FIJI | GURMAI |
| GAMBIA | HALL |
| GRENADA | HAUG |
| GUINEA | HERRANZ GARCĺA |
| GUINEA-BISSAU | HOLM |
| GUYANA | JÖNS |
| HAITI | IRUJO AMEZAGA |
| KIRIBATI | KACZMAREK |
| LESOTHO | KORHOLA |
| LIBERIA | KOZLIK |
| MADAGASKAR | LANGENDRIES |
| MALAWI | LEHIDEUX |
| MALI | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MARSHALLÖARNA | LOUIS |
| MAURETANIEN | MARTENS |
| MAURITIUS | McAVAN |
| MIKRONESISKA FEDERATIONEN | MAYER |
| MOCAMBIQUE | MORILLON |
| NAMIBIA | NOVAK |
| NAURU | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NIGER | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGERIA | ROITHOVÁ |
| PALAU | ROSATI |
| PAPUA NYA GUINEA | SBARBATI |
| RWANDA | SCHEELE |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | SCHLYTER |
| SAINT LUCIA | SCHMIDT F. |
| SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA | SCHMIDT O. |
| SAMOA | SCHNELLHARDT |
| SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE | SCHRÖDER |
| SENEGAL | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SIERRA LEONE | SPERONI |
| SOMALIA | STURDY |
| SYDAFRIKA | VAN HECKE |
| SUDAN | VAN LANCKER |
| SWAZILAND | VENETO |
| TANZANIA | VENTRE |
| ÖSTTIMOR | de VILLIERS |
| TOGO | WIELAND |
| TONGA | WIJKMAN |
| TRINIDAD OCH TOBAGO | ZÁBORSKÁ |
| TUVALU | ZANI |
| UGANDA | ZĪLE |
| VANUATU | ZIMMER |

AVS-ländernas ledamöter

Europaparlamentets ledamöter

RADEMBINO-CONIQUET (GABON), medordförande

KINNOCK, medordförande

BENIN (vice ordförande)

GAHLER (vice ordförande)

KAMERUN (vice ordförande)

MANTOVANI (vice ordförande)

EKVATORIALGUINEA (vice ordförande)

(vice ordförande)

GHANA (vice ordförande)

CARLOTTI (vice ordförande)

JAMAICA (vice ordförande)

MITCHELL (vice ordförande)

KENYA (vice ordförande)

AUBERT (vice ordförande)

NIUE (vice ordförande)

LULLING (vice ordförande)

SEYCHELLERNA (vice ordförande)

BIELAN (vice ordförande)

SALOMONÖARNA (vice ordförande)

POLFER (vice ordförande)

SURINAM (vice ordförande)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (vice ordförande)

ZAMBIA (vice ordförande)

BOWIS (vice ordförande)

ZIMBABWE (vice ordförande)

GOUDIN (vice ordförande)

ANGOLA

AGNOLETTO

ANTIGUA & BARBUDA

ALLISTER

BAHAMAS

ARIF

BARBADOS

AYLWARD

BELIZE

BEREND

BOTSWANA

BORRELL FONTELLES

BURKINA FASO

BULLMAN

BURUNDI

BUSK

KAP VERDE

CALLANAN

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

CASHMAN

TCHAD

COELHO

KOMORERNA

CORNILLET

REPUBLIKEN KONGO

DEVA

DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO

DILLEN

COOKÖARNA

DOMBROVSKIS

ELFENBENSKUSTEN

FERNANDES

DJIBOUTI

FERREIRA

DOMINICA

GAUBERT

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

GOMES

ERITREA

GRABOWSKA

ETIOPIEN

GRÖNER

FIJI

GURMAI

GAMBIA

HALL

GRENADA

HAUG

GUINEA

HERRANZ GARCĺA

GUINEA-BISSAU

HOLM

GUYANA

JÖNS

HAITI

IRUJO AMEZAGA

KIRIBATI

KACZMAREK

LESOTHO

KORHOLA

LIBERIA

KOZLIK

MADAGASKAR

LANGENDRIES

MALAWI

LEHIDEUX

MALI

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MARSHALLÖARNA

LOUIS

MAURETANIEN

MARTENS

MAURITIUS

McAVAN

MIKRONESISKA FEDERATIONEN

MAYER

MOCAMBIQUE

MORILLON

NAMIBIA

NOVAK

NAURU

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NIGER

RIBEIRO E CASTRO

NIGERIA

ROITHOVÁ

PALAU

ROSATI

PAPUA NYA GUINEA

SBARBATI

RWANDA

SCHEELE

SAINT KITTS OCH NEVIS

SCHLYTER

SAINT LUCIA

SCHMIDT F.

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

SCHMIDT O.

SAMOA

SCHNELLHARDT

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

SCHRÖDER

SENEGAL

SORNOSA MARTÍNEZ

SIERRA LEONE

SPERONI

SOMALIA

STURDY

SYDAFRIKA

VAN HECKE

SUDAN

VAN LANCKER

SWAZILAND

VENETO

TANZANIA

VENTRE

ÖSTTIMOR

de VILLIERS

TOGO

WIELAND

TONGA

WIJKMAN

TRINIDAD OCH TOBAGO

ZÁBORSKÁ

TUVALU

ZANI

UGANDA

ZĪLE

VANUATU

ZIMMER

UTSKOTTET FÖR UTRIKESFRÅGOR

| AVS-ländernas ledamöter | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| NZOMUKUNDA (BURUNDI), medordförande | CALLANAN, medordförande |
| LUTUNDULA (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO) vice ordförande | JÖNS, vice ordförande |
| DUGUID (BARBADOS), vice ordförande | POLFER, vice ordförande |
| ANGOLA | BIELAN |
| BELIZE | CARLOTTI |
| BENIN | COELHO |
| COOKÖARNA | DILLEN |
| DJIBOUTI | GAHLER |
| EKVATORIALGUINEA | GAUBERT |
| FIJI | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GUINEA | GRÖNER |
| HAITI | GURMAI |
| LIBERIA | HERRANZ GARCÍA |
| MAURETANIEN | KACZMAREK |
| NAMIBIA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| NIGERIA | LOUIS |
| NIUE | MANTOVANI |
| PAPUA NYA GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA | MORILLON |
| SUDAN | SCHMIDT F. |
| TOGO | VAN HECKE |
| TUVALU | VENTRE |
| UGANDA | WIELAND |
| ZIMBABWE | ZANI |
| | ZIMMER |

AVS-ländernas ledamöter

Europaparlamentets ledamöter

NZOMUKUNDA (BURUNDI), medordförande

CALLANAN, medordförande

LUTUNDULA (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO) vice ordförande

JÖNS, vice ordförande

DUGUID (BARBADOS), vice ordförande

POLFER, vice ordförande

ANGOLA

BIELAN

BELIZE

CARLOTTI

BENIN

COELHO

COOKÖARNA

DILLEN

DJIBOUTI

GAHLER

EKVATORIALGUINEA

GAUBERT

FIJI

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GUINEA

GRÖNER

HAITI

GURMAI

LIBERIA

HERRANZ GARCÍA

MAURETANIEN

KACZMAREK

NAMIBIA

LÓPEZ ISTÚRIZ

NIGERIA

LOUIS

NIUE

MANTOVANI

PAPUA NYA GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

MORILLON

SUDAN

SCHMIDT F.

TOGO

VAN HECKE

TUVALU

VENTRE

UGANDA

WIELAND

ZIMBABWE

ZANI

ZIMMER

UTSKOTTET FÖR EKONOMISK UTVECKLING, FINANSER OCH HANDEL

| AVS-ländernas ledamöter | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| EVERISTUS (SAINT LUCIA), medordförande | SCHLYTER, medordförande |
| SEBETELA (BOTSWANA), vice ordförande | DOMBROVSKIS, vice ordförande |
| DARBO (TCHAD), vice ordförande | RIBEIRO E CASTRO, vice ordförande |
| KAMERUN | AGNOLETTO |
| REPUBLIKEN KONGO | BEREND |
| ELFENBENSKUSTEN | BULLMANN |
| ERITREA | BUSK |
| ETIOPIEN | CORNILLET |
| GABON | DEVA |
| GHANA | FERREIRA |
| GUYANA | IRUJO AMEZAGA |
| KENYA | KINNOCK |
| MALI | KOZLÍK |
| MAURITIUS | LANGENDRIES |
| MIKRONESISKA FEDERATIONEN | LEHIDEUX |
| PALAU | LULLING |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | MAYER |
| SAMOA | McAVAN |
| SENEGAL | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SIERRA LEONE | ROSATI |
| SYDAFRIKA | SPERONI |
| SWAZILAND | STURDY |
| TANZANIA | VAN LANCKER |
| TONGA | de VILLIERS |
| TRINIDAD OCH TOBAGO | ZĪLE |
| ZAMBIA | WIJKMAN |

AVS-ländernas ledamöter

Europaparlamentets ledamöter

EVERISTUS (SAINT LUCIA), medordförande

SCHLYTER, medordförande

SEBETELA (BOTSWANA), vice ordförande

DOMBROVSKIS, vice ordförande

DARBO (TCHAD), vice ordförande

RIBEIRO E CASTRO, vice ordförande

KAMERUN

AGNOLETTO

REPUBLIKEN KONGO

BEREND

ELFENBENSKUSTEN

BULLMANN

ERITREA

BUSK

ETIOPIEN

CORNILLET

GABON

DEVA

GHANA

FERREIRA

GUYANA

IRUJO AMEZAGA

KENYA

KINNOCK

MALI

KOZLÍK

MAURITIUS

LANGENDRIES

MIKRONESISKA FEDERATIONEN

LEHIDEUX

PALAU

LULLING

SAINT KITTS OCH NEVIS

MAYER

SAMOA

McAVAN

SENEGAL

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SIERRA LEONE

ROSATI

SYDAFRIKA

SPERONI

SWAZILAND

STURDY

TANZANIA

VAN LANCKER

TONGA

de VILLIERS

TRINIDAD OCH TOBAGO

ZĪLE

ZAMBIA

WIJKMAN

UTSKOTTET FÖR SOCIALA FRÅGOR OCH MILJÖ

| AVS-ländernas ledamöter | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| OUMAROU (NIGER), medordförande | SCHEELE, medordförande |
| MAGGA (SALOMONÖARNA), vice ordförande | NOVAK, vice ordförande |
| SITHOLE (MOCAMBIQUE), vice ordförande | ARIF, vice ordförande |
| ANTIGUA OCH BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMAS | AUBERT |
| BURKINA FASO | AYLWARD |
| KAP VERDE | BORRELL FONTELLES |
| KOMORERNA | BOWIS |
| DOMINICA | CASHMAN |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKEN | FERNANDES |
| GAMBIA | GOUDIN |
| GUINEA-BISSAU | HALL |
| JAMAICA | HAUG |
| KIRIBATI | HOLM |
| LESOTHO | KORHOLA |
| MADAGASKAR | MARTENS |
| MALAWI | MITCHELL |
| MARSHALLÖARNA | ROITHOVA |
| NAURU | SBARBATI |
| RWANDA | SCHMIDT O. |
| SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE | SCHNELLHARDT |
| SEYCHELLERNA | SCHRÖDER |
| SOMALIA | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SURINAM | VENETO |
| ÖSTTIMOR | ... (GUE/NGL) |
| VANUATU | ZÁBORSKÁ |

AVS-ländernas ledamöter

Europaparlamentets ledamöter

OUMAROU (NIGER), medordförande

SCHEELE, medordförande

MAGGA (SALOMONÖARNA), vice ordförande

NOVAK, vice ordförande

SITHOLE (MOCAMBIQUE), vice ordförande

ARIF, vice ordförande

ANTIGUA OCH BARBUDA

ALLISTER

BAHAMAS

AUBERT

BURKINA FASO

AYLWARD

KAP VERDE

BORRELL FONTELLES

KOMORERNA

BOWIS

DOMINICA

CASHMAN

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

FERNANDES

GAMBIA

GOUDIN

GUINEA-BISSAU

HALL

JAMAICA

HAUG

KIRIBATI

HOLM

LESOTHO

KORHOLA

MADAGASKAR

MARTENS

MALAWI

MITCHELL

MARSHALLÖARNA

ROITHOVA

NAURU

SBARBATI

RWANDA

SCHMIDT O.

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

SCHNELLHARDT

SEYCHELLERNA

SCHRÖDER

SOMALIA

SORNOSA MARTÍNEZ

SURINAM

VENETO

ÖSTTIMOR

... (GUE/NGL)

VANUATU

ZÁBORSKÁ

---

BILAGA II

DELTAGARLISTA FRÅN SAMMANTRÄDET DEN 19–22 NOVEMBER I KIGALI

| RADEMBINO-CONIQUET (GABON), Medordförande | KINNOCK, medordförande |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) | AGNOLETTO |
| HUMPHREY (Barbados) (1) | ATTARD-MONTALTO (för FERREIRA) (2)
   (3)
   (4) |
| DAYORI (Benin) (vice ordförande) | AUBERT (vice ordförande) |
| SEBETELA (Botswana) | BATTILOCCHIO (för McAVAN) (2)
   (3) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | BEREND |
| NZOMUKUNDA (Burundi) | BERMAN (för ARIF) |
| DANATA(Kamerun) (vice ordförande) | BOWIS (vice ordförande) |
| DARBO (Tchad) | CALLANAN |
| BOUNKOULOU (Republiken Kongo) | CARLOTTI (vice ordförande) |
| GOYA KITENGA (Demokratiska republiken Kongo) | CASHMAN |
| RASMUSSEN (Cooköarna) | CZARNECKI (för AYLWARD) |
| AMON-AGO (Elfenbenskusten) | DEVA (3)
   (4)
   (5) |
| ABDI SAID (Djibouti) | DILLEN (2)
   (3) |
| JEMENEZ (Dominikanska republiken) | FERNANDES |
| NAIB (Eritrea) | GAHLER (VP) (2)
   (3)
   (4) |
| TOGA (Etiopien) | GARCIA-MARGALLO Y MARFIL (för LOPEZ-ISTURIZ) (4)
   (5) |
| RATURAGA (Fiji) (1) | GOUDIN (VP) (2)
   (3)
   (4) |
| OBIANG NDONG (Gabon) | GRABOWSKA |
| BAAH (Ghana) (vice ordförande) | GURMAI (2)
   (3) |
| SALOMON (Ekvatorialguinea) | HALL |
| RAMOTAR (Guyana) | HAUG |
| SOREL (Haiti) | HUTCHINSON (för ROSATI) |
| REID (Jamaica) (vice ordförande) (1) | IRUJO AMEZAGA |
| KAHENDE (Kenya) (vice ordförande) (1) | JÖNS |
| MAFURA (Lesotho) | KACZMAREK |
| KOLLIE (Liberia) | KLASS (för GAUBERT) |
| ZAFILAZA (Madagaskar) | LEHIDEUX |
| MATOLA (Malawi) | LEINEN (för ZANI) (2)
   (3)
   (4) |
| IMBARCAOUNANE (Mali) | LULLING (vice ordförande) |
| GUELAYE (Mauretanien) | MALDEIKIS (för ZILE) |
| DEERPALSING (Mauritius) | MANTOVANI (vice ordförande) (2)
   (3)
   (5) |
| SITHOLE (Moçambique) | MARTENS |
| MUSHELENGA (Namibia) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (vice ordförande) |
| ISSOUFOU (Niger) | MITCHELL (vice ordförande) |
| WAZIRI (Nigeria) | MORGANTINI (för HOLM) (2) |
| McCLAY (Niue) (1) | NERIS (för BULLMANN) |
| AIMO (Papua Nya Guinea) | NOVAK |
| POLISI (Rwanda) | POLFER (vice ordförande) (2)
   (3) |
| THOMAS (Saint Kitts och Nevis) (1) | POMÉS RUIZ (för COELHO) (4)
   (5) |
| MARIE (Saint Lucia) | ROITHOVÁ |
| STRAKER (Saint Vincent och Grenadinerna) | SBARBATI |
| DIAGNE (Senegal) | SCHMIDT F. (2)
   (3)
   (4) |
| WILLIAM (Seychellerna) (vice ordförande) | SCHMIDT O. |
| LAHAI (Sierra Leone) | SCHRÖDER |
| MA'AHANUA (Salomonöarna) | SORNOSA MARTINEZ (2)
   (3)
   (4) |
| SITHOLE (Sydafrika) | SPERONI (2)
   (3) |
| DEKUEK (Sudan) | VAN HECKE |
| RODGERS (Surinam) (vice ordförande) | VAN LANCKER |
| THWALA (Swaziland) | VENETO |
| MPOROGOMYI (Tanzania) | WIELAND |
| ATCHA (Togo) | ZAPALOWSKI (för BIELAN) (2)
   (3) |
| MUGAMBE (Uganda) | ZIMMER |
| TASUL (Vanuatu) | |
| NJOBVU (Zambia) (vice ordförande) | |
| MAGADU (Zimbabwe) (vice ordförande) | |

RADEMBINO-CONIQUET (GABON), Medordförande

KINNOCK, medordförande

DE SOUSA (Angola)

AGNOLETTO

HUMPHREY (Barbados) (1)

ATTARD-MONTALTO (för FERREIRA) (2)
   (3)
   (4)

DAYORI (Benin) (vice ordförande)

AUBERT (vice ordförande)

SEBETELA (Botswana)

BATTILOCCHIO (för McAVAN) (2)
   (3)

TAPSOBA (Burkina Faso)

BEREND

NZOMUKUNDA (Burundi)

BERMAN (för ARIF)

DANATA(Kamerun) (vice ordförande)

BOWIS (vice ordförande)

DARBO (Tchad)

CALLANAN

BOUNKOULOU (Republiken Kongo)

CARLOTTI (vice ordförande)

GOYA KITENGA (Demokratiska republiken Kongo)

CASHMAN

RASMUSSEN (Cooköarna)

CZARNECKI (för AYLWARD)

AMON-AGO (Elfenbenskusten)

DEVA (3)
   (4)
   (5)

ABDI SAID (Djibouti)

DILLEN (2)
   (3)

JEMENEZ (Dominikanska republiken)

FERNANDES

NAIB (Eritrea)

GAHLER (VP) (2)
   (3)
   (4)

TOGA (Etiopien)

GARCIA-MARGALLO Y MARFIL (för LOPEZ-ISTURIZ) (4)
   (5)

RATURAGA (Fiji) (1)

GOUDIN (VP) (2)
   (3)
   (4)

OBIANG NDONG (Gabon)

GRABOWSKA

BAAH (Ghana) (vice ordförande)

GURMAI (2)
   (3)

SALOMON (Ekvatorialguinea)

HALL

RAMOTAR (Guyana)

HAUG

SOREL (Haiti)

HUTCHINSON (för ROSATI)

REID (Jamaica) (vice ordförande) (1)

IRUJO AMEZAGA

KAHENDE (Kenya) (vice ordförande) (1)

JÖNS

MAFURA (Lesotho)

KACZMAREK

KOLLIE (Liberia)

KLASS (för GAUBERT)

ZAFILAZA (Madagaskar)

LEHIDEUX

MATOLA (Malawi)

LEINEN (för ZANI) (2)
   (3)
   (4)

IMBARCAOUNANE (Mali)

LULLING (vice ordförande)

GUELAYE (Mauretanien)

MALDEIKIS (för ZILE)

DEERPALSING (Mauritius)

MANTOVANI (vice ordförande) (2)
   (3)
   (5)

SITHOLE (Moçambique)

MARTENS

MUSHELENGA (Namibia)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (vice ordförande)

ISSOUFOU (Niger)

MITCHELL (vice ordförande)

WAZIRI (Nigeria)

MORGANTINI (för HOLM) (2)

McCLAY (Niue) (1)

NERIS (för BULLMANN)

AIMO (Papua Nya Guinea)

NOVAK

POLISI (Rwanda)

POLFER (vice ordförande) (2)
   (3)

THOMAS (Saint Kitts och Nevis) (1)

POMÉS RUIZ (för COELHO) (4)
   (5)

MARIE (Saint Lucia)

ROITHOVÁ

STRAKER (Saint Vincent och Grenadinerna)

SBARBATI

DIAGNE (Senegal)

SCHMIDT F. (2)
   (3)
   (4)

WILLIAM (Seychellerna) (vice ordförande)

SCHMIDT O.

LAHAI (Sierra Leone)

SCHRÖDER

MA'AHANUA (Salomonöarna)

SORNOSA MARTINEZ (2)
   (3)
   (4)

SITHOLE (Sydafrika)

SPERONI (2)
   (3)

DEKUEK (Sudan)

VAN HECKE

RODGERS (Surinam) (vice ordförande)

VAN LANCKER

THWALA (Swaziland)

VENETO

MPOROGOMYI (Tanzania)

WIELAND

ATCHA (Togo)

ZAPALOWSKI (för BIELAN) (2)
   (3)

MUGAMBE (Uganda)

ZIMMER

TASUL (Vanuatu)

NJOBVU (Zambia) (vice ordförande)

MAGADU (Zimbabwe) (vice ordförande)

Övriga:

| ANGOLA
  VALENTE
  ALBERTO | BARBADOS
  GODDARD | BOTSWANA
  BATLHOKI |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO
  OUEDRAOGO
  YERBANGA | BURUNDI
  MASABO
  KAVAKURE
  NAHIMANA
  SINDARUSIBA
  NIYONGABO
  MABOBORI | KAMERUN
  AWUDU MBAYA
  HAMATOU KOUR
  BAH OUMAROU SANDA |
| TCHAD
  MAHAMAT OUMAR MALLOUN
  HAHAMAT HAMDANE DJIMAI | REPUBLIKEN KONGO
  IBOVI
  ODZOCKI
  MBERI | DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO
  KUTEKALA
  KAMBAYI
  BIE BONGENDE
  KILUBALONGO |
| ELFENBENSKUSTEN
  AMANI | ERITREA
  TEKLE | ETIOPIEN
  ALI
  CHRISTOS
  ABERA
  AHMEDIN
  KEBEDE
  NEGUSSIE |
| GABON
  MBOUMBA
  NDIMAL
  MAKONGO
  MOUBELOU | GHANA
  OPPONG-NTIRI | HAITI
  RICARD
  MELIUS
  ELOUNE
  NELSON |
| KENYA
  WAMBUA | LESOTHO
  TIHELI | LIBERIA
  BARCALY
  DUNAH |
| MALAWI
  KALICHERO | MAURITANIA
  ZAMEL
  AHMEDOU | MAURITIUS
  GUNNESSEE |
| MOCAMBIQUE
  ERNESTO
  MIGUEL
  MATE | NIGER
  ABDOURHAMANE
  BAKO
  CAZALICA | NIGERIA
  SHU'AIBU
  ABDUL'AZIZ
  ADEFIDIPE |
| RWANDA
  MUKABARANGA
  HIGIRO
  KANTENGWA
  MUNYABAGISHA
  KANZAYIRE
  NKUSI | SENEGAL
  DIOP
  SOW
  SALL | SIERRA LEONE
  KABBA |
| SYDAFRIKA
  THETJENG
  BASSON
  MAGAU | SUDAN
  MUSTAFA
  ALLOBA
  BEDRI
  JERVASE YAK | SURINAM
  SOMOHARDJO
  MANSARAM
  BRADLEY |
| TANZANIA
  CHECHE
  MWAKILUMA | TOGO
  SAGBO | UGANDA
  ATIM-OGWAL
  AMONGI
  DOMBO |
| ZAMBIA
  MBEWE | ZIMBABWE
  CHAMISA
  MUCHENGETI
  MANDIZHA | |

ANGOLA

VALENTE

ALBERTO

BARBADOS

GODDARD

BOTSWANA

BATLHOKI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

YERBANGA

BURUNDI

MASABO

KAVAKURE

NAHIMANA

SINDARUSIBA

NIYONGABO

MABOBORI

KAMERUN

AWUDU MBAYA

HAMATOU KOUR

BAH OUMAROU SANDA

TCHAD

MAHAMAT OUMAR MALLOUN

HAHAMAT HAMDANE DJIMAI

REPUBLIKEN KONGO

IBOVI

ODZOCKI

MBERI

DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO

KUTEKALA

KAMBAYI

BIE BONGENDE

KILUBALONGO

ELFENBENSKUSTEN

AMANI

ERITREA

TEKLE

ETIOPIEN

ALI

CHRISTOS

ABERA

AHMEDIN

KEBEDE

NEGUSSIE

GABON

MBOUMBA

NDIMAL

MAKONGO

MOUBELOU

GHANA

OPPONG-NTIRI

HAITI

RICARD

MELIUS

ELOUNE

NELSON

KENYA

WAMBUA

LESOTHO

TIHELI

LIBERIA

BARCALY

DUNAH

MALAWI

KALICHERO

MAURITANIA

ZAMEL

AHMEDOU

MAURITIUS

GUNNESSEE

MOCAMBIQUE

ERNESTO

MIGUEL

MATE

NIGER

ABDOURHAMANE

BAKO

CAZALICA

NIGERIA

SHU'AIBU

ABDUL'AZIZ

ADEFIDIPE

RWANDA

MUKABARANGA

HIGIRO

KANTENGWA

MUNYABAGISHA

KANZAYIRE

NKUSI

SENEGAL

DIOP

SOW

SALL

SIERRA LEONE

KABBA

SYDAFRIKA

THETJENG

BASSON

MAGAU

SUDAN

MUSTAFA

ALLOBA

BEDRI

JERVASE YAK

SURINAM

SOMOHARDJO

MANSARAM

BRADLEY

TANZANIA

CHECHE

MWAKILUMA

TOGO

SAGBO

UGANDA

ATIM-OGWAL

AMONGI

DOMBO

ZAMBIA

MBEWE

ZIMBABWE

CHAMISA

MUCHENGETI

MANDIZHA

AVS–EU-rådet

TELEFONI, vice premiärminister med ansvar för industri, handel, arbetsmarknad och turism, tjänstgörande ordförande för AVS-rådet (Samoa)

CRAVINHO, statssekreterare vid utrikesministeriet, tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd (Portugal)

Europeiska kommissionen

MICHEL, kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

DEFAYE

DANTIN

COULIBALY

CSUPORT

SOMVILLE

MAKEKA

Teknikcentrum för jordbruks- och landsbygdssamarbete (CTA)

BURGUET

BOTO

Västafrikanska ekonomiska samarbetsorganisationen (ECOWAS)

SOFOLA

AVS-sekretariatet

KAPUTIN, medgeneralsekreterare

EU-sekretariatet

NICKEL, medgeneralsekreterare

---

(1)  Landet företräddes av en person som inte är parlamentsledamot.

(2)  Närvarande den 19 november 2007.

(3)  Närvarande den 20 november 2007.

(4)  Närvarande den 21 november 2007.

(5)  Närvarande den 22 november 2007.

---

BILAGA III

BILAGA TILL SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 19 NOVEMBER 2007

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

BARBADOS

Errol HUMPHREY

Ambassadör, Barbados ambassad i Bryssel

FIJI

Tupou RATURAGA

Rådgivare, Fijis ambassad i Bryssel

JAMAICA

Esmond REID

Ministerrådgivare, Jamaicas ambassad i Bryssel

KENYA

H.E. Marx G.N. KAHENDE

Ambassadör, Kenyas ambassad i Bryssel

NIUE

H.E. Todd McCLAY

Ambassadör, särskild representant för Niue i Bryssel

SALOMONÖARNA

H.E. Joseph MA'AHANUA

Ambassadör, Salomonöarnas ambassad i Bryssel

SAINT KITTS & NEVIS

Dr Arnold THOMAS

Chargé d'Affaires

Saint Kitts och Nevis ambassad i Bryssel

---

BILAGA IV

ANTAGNA RESOLUTIONER

| — | om val och valprocesser i AVS- och EU-länderna (AVS–EU/100.123/07/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | om effekten av utländska direktinvesteringar i länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS–EU/100.126/07fin.) |
| --- | --- |

—

| — | om tillgång till sjukvård och mediciner med särskild inriktning på försummade sjukdomar (AVS–EU/100.083/07fin.) |
| --- | --- |

—

| — | om naturkatastrofer i AVS-länderna: EU-medel för beredskapsåtgärder (EUF-medel) och bistånd (ECHO-medel) (AVS-EU/100.173/07/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt landets östra delar, och dess konsekvenser för regionen (AVS–EU/100.174/07fin.) |
| --- | --- |

—

RESOLUTION
   (1)

om val och valprocesser i AVS- och EU-länderna

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen antar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av partnerskapavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (”Cotonouavtalet”) (2) och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005 (3), särskilt artiklarna 8, 17.2, 20, 31, 33, 96 och 97 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (”Cotonouavtalet”) (2) och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005 (3), särskilt artiklarna 8, 17.2, 20, 31, 33, 96 och 97 i detta,

| — | med särskilt beaktande av att ”ett politiskt klimat som garanterar fred, säkerhet och stabilitet, respekt för de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer och rättsstatsprincipen samt sunt styrelseskick är oupplösligt förbundet med långsiktig utveckling” (Cotonouavtalets ingress), |
| --- | --- |

—

med särskilt beaktande av att ”ett politiskt klimat som garanterar fred, säkerhet och stabilitet, respekt för de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer och rättsstatsprincipen samt sunt styrelseskick är oupplösligt förbundet med långsiktig utveckling” (Cotonouavtalets ingress),

| — | med särskilt beaktande av att ”respekt för de mänskliga rättigheterna, inbegripet respekt för grundläggande sociala rättigheter, demokrati grundad på rättsstatsprincipen och en öppen och ansvarsfull förvaltning är en oskiljbar del av hållbar utveckling” enligt artikel 9 i partnerskapsavtalet mellan AVS och EU, |
| --- | --- |

—

med särskilt beaktande av att ”respekt för de mänskliga rättigheterna, inbegripet respekt för grundläggande sociala rättigheter, demokrati grundad på rättsstatsprincipen och en öppen och ansvarsfull förvaltning är en oskiljbar del av hållbar utveckling” enligt artikel 9 i partnerskapsavtalet mellan AVS och EU,

| — | med särskilt beaktande av att parterna ska ”bedriva en aktiv, vittomfattande och samlad politik för fredsskapande åtgärder, konfliktförebyggande och konfliktlösning”, grundad på principen om ökat egenansvar, och att detta framför allt måste fokusera på att bygga upp regional kapacitet, enligt artikel 11 i partnerskapsavtalet mellan AVS och EU, |
| --- | --- |

—

med särskilt beaktande av att parterna ska ”bedriva en aktiv, vittomfattande och samlad politik för fredsskapande åtgärder, konfliktförebyggande och konfliktlösning”, grundad på principen om ökat egenansvar, och att detta framför allt måste fokusera på att bygga upp regional kapacitet, enligt artikel 11 i partnerskapsavtalet mellan AVS och EU,

| — | med beaktande av sin resolution om en politisk dialog mellan AVS och EU (artikel 8 i Cotonouavtalet), som antogs vid församlingens åttonde session i Haag den 25 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om en politisk dialog mellan AVS och EU (artikel 8 i Cotonouavtalet), som antogs vid församlingens åttonde session i Haag den 25 november 2004,

| — | med beaktande av sin resolution om återuppbyggnad efter konflikter i AVS-länderna, som antogs vid församlingens nionde session i Bamako den 21 april 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om återuppbyggnad efter konflikter i AVS-länderna, som antogs vid församlingens nionde session i Bamako den 21 april 2005,

| — | med beaktande av sin resolution om de nationella parlamentens roll i genomförandet av Cotonouavtalet, som antogs vid församlingens tionde session i Edinburgh den 24 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om de nationella parlamentens roll i genomförandet av Cotonouavtalet, som antogs vid församlingens tionde session i Edinburgh den 24 november 2005,

| — | med beaktande av sin resolution om den regionala integrationens roll i främjandet av fred och säkerhet, som antogs vid församlingens elfte session i Wien den 22 juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om den regionala integrationens roll i främjandet av fred och säkerhet, som antogs vid församlingens elfte session i Wien den 22 juni 2006,

| — | med beaktande av resolutionen om AVS–EG-ländernas samarbete och engagemang i AVS-ländernas valprocesser och den gemensamma parlamentariska församlingens roll (AVS-EG/2748/99), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om AVS–EG-ländernas samarbete och engagemang i AVS-ländernas valprocesser och den gemensamma parlamentariska församlingens roll (AVS-EG/2748/99),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om EU:s stöd till och övervakning av val (KOM(2000)0191), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om EU:s stöd till och övervakning av val (KOM(2000)0191),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2001 om kommissionens meddelande om EU:s stöd till och övervakning av val (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2001 om kommissionens meddelande om EU:s stöd till och övervakning av val (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 31 mars 2004 om begreppet styre inom Europeiska unionens utvecklingspolitik (6) och av den 6 april 2006 om bidragens effektivitet och korruption i utvecklingsländerna (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 31 mars 2004 om begreppet styre inom Europeiska unionens utvecklingspolitik (6) och av den 6 april 2006 om bidragens effektivitet och korruption i utvecklingsländerna (7),

| — | med beaktande av deklarationen om principerna för internationella valövervakningsuppdrag och uppförandekoden för internationella observatörer av den 24 oktober 2005, som godkändes av Europaparlamentet den 16 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen om principerna för internationella valövervakningsuppdrag och uppförandekoden för internationella observatörer av den 24 oktober 2005, som godkändes av Europaparlamentet den 16 maj 2007,

| — | med beaktande av FN:s stadga, Afrikanska unionens konstituerande akt, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och alla relevanta internationella och regionala rättsliga instrument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s stadga, Afrikanska unionens konstituerande akt, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och alla relevanta internationella och regionala rättsliga instrument,

| — | med beaktande av Nytt partnerskap för Afrikas utveckling (Nepad) som har inrättat en mekanism för granskning av de afrikanska regeringarnas resultat inom samtliga områden genom APRM (Africa Peer Review Mechanism), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nytt partnerskap för Afrikas utveckling (Nepad) som har inrättat en mekanism för granskning av de afrikanska regeringarnas resultat inom samtliga områden genom APRM (Africa Peer Review Mechanism),

| — | med beaktande av att FN och andra internationella rättsliga instrument kräver riktade, omedelbara och hållbara mekanismer för kraftfulla åtgärder mot de obalanser som skapats av historien, traditioner eller seder och som utestänger kvinnor från att delta i den offentliga sfären, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att FN och andra internationella rättsliga instrument kräver riktade, omedelbara och hållbara mekanismer för kraftfulla åtgärder mot de obalanser som skapats av historien, traditioner eller seder och som utestänger kvinnor från att delta i den offentliga sfären,

| — | med beaktande av artikel 21.3 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och OSSE:s åtaganden från Köpenhamn 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21.3 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och OSSE:s åtaganden från Köpenhamn 1990,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som antogs i Nice den 7 december 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som antogs i Nice den 7 december 2000,

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning om upprättandet av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning om upprättandet av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av samtliga avtal mellan Europeiska unionen och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samtliga avtal mellan Europeiska unionen och tredjeländer,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (AVS-EG/100.123/07), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (AVS-EG/100.123/07), och av följande skäl:

| A. | Att utveckla och konsolidera demokratin och rättsstatsprincipen samt respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter utgör ett allmänt mål för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och är en integrerad del av Europeiska unionens utrikespolitik. |
| --- | --- |

A.

Att utveckla och konsolidera demokratin och rättsstatsprincipen samt respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter utgör ett allmänt mål för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och är en integrerad del av Europeiska unionens utrikespolitik.

| B. | Ansträngningarna för att främja respekt för mänskliga rättigheter och demokrati som grundläggande mål för EU:s yttre förbindelser kommer att misslyckas om de grundläggande principerna inte ges tillräcklig prioritet med avseende på säkerhetsrelaterade, ekonomiska och politiska intressen. |
| --- | --- |

B.

Ansträngningarna för att främja respekt för mänskliga rättigheter och demokrati som grundläggande mål för EU:s yttre förbindelser kommer att misslyckas om de grundläggande principerna inte ges tillräcklig prioritet med avseende på säkerhetsrelaterade, ekonomiska och politiska intressen.

| C. | Fattigdomsminskning, som är huvudmålet för Europeiska unionens utvecklingspolitik, kräver att det finns en äkta, aktiv demokrati och ansvarsfulla, korruptionsfria regeringar. |
| --- | --- |

C.

Fattigdomsminskning, som är huvudmålet för Europeiska unionens utvecklingspolitik, kräver att det finns en äkta, aktiv demokrati och ansvarsfulla, korruptionsfria regeringar.

| D. | Den gemensamma parlamentariska församlingen, som företrädare för folken i AVS- och EU-staterna, är en nyckelkomponent i förbindelserna mellan AVS och EU och kan på ett väsentligt sätt bidra till en fördjupning av den politiska dimensionen i det framtida samarbetet mellan AVS och EU. |
| --- | --- |

D.

Den gemensamma parlamentariska församlingen, som företrädare för folken i AVS- och EU-staterna, är en nyckelkomponent i förbindelserna mellan AVS och EU och kan på ett väsentligt sätt bidra till en fördjupning av den politiska dimensionen i det framtida samarbetet mellan AVS och EU.

| E. | I Cotonouavtalet ges den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen mandat att främja demokratiska processer genom dialog och samråd. |
| --- | --- |

E.

I Cotonouavtalet ges den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen mandat att främja demokratiska processer genom dialog och samråd.

| F. | Den gemensamma AVS–EG-församlingen är ett unikt forum för dialog mellan parlamentsledamöter från AVS och EU, särskilt i frågor som gäller mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

F.

Den gemensamma AVS–EG-församlingen är ett unikt forum för dialog mellan parlamentsledamöter från AVS och EU, särskilt i frågor som gäller mänskliga rättigheter och demokrati.

| G. | Demokrati på politisk nivå innebär betydligt mer än att regelbundet lägga sin röst och omfattar hela processen för medborgarnas deltagande i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

G.

Demokrati på politisk nivå innebär betydligt mer än att regelbundet lägga sin röst och omfattar hela processen för medborgarnas deltagande i beslutsfattandet.

| H. | Medborgarnas rätt att delta i det offentliga livet kan uppnås genom ett brett urval olika demokratiska politiska mekanismer. |
| --- | --- |

H.

Medborgarnas rätt att delta i det offentliga livet kan uppnås genom ett brett urval olika demokratiska politiska mekanismer.

| I. | Det finns ett behov av att stärka förmågan hos utvecklingsländernas parlament att effektivt utöva sina befogenheter som granskare av den verkställande makten och som budgetmyndighet. |
| --- | --- |

I.

Det finns ett behov av att stärka förmågan hos utvecklingsländernas parlament att effektivt utöva sina befogenheter som granskare av den verkställande makten och som budgetmyndighet.

| J. | Icke-statliga aktörers och civilsamhällets deltagande är avgörande för en fungerande demokrati, och kyrkor och religiösa samfund eller organisationer, traditionella samhällsledare och civilsamhället i form av nationella icke-statliga organisationer och forum kan spela en roll för att främja fred eller erbjuda medling genom att skapa möjligheter att diskutera och lösa problem. |
| --- | --- |

J.

Icke-statliga aktörers och civilsamhällets deltagande är avgörande för en fungerande demokrati, och kyrkor och religiösa samfund eller organisationer, traditionella samhällsledare och civilsamhället i form av nationella icke-statliga organisationer och forum kan spela en roll för att främja fred eller erbjuda medling genom att skapa möjligheter att diskutera och lösa problem.

| K. | Fria medier är en av de viktigaste förutsättningarna för demokratiska val, eftersom medborgarna har rätt att bli informerade om olika politiska ståndpunkter, vilket innebär att alla demokratiska politiska krafter och kandidater i ett val måste ha fri tillgång till medierna. |
| --- | --- |

K.

Fria medier är en av de viktigaste förutsättningarna för demokratiska val, eftersom medborgarna har rätt att bli informerade om olika politiska ståndpunkter, vilket innebär att alla demokratiska politiska krafter och kandidater i ett val måste ha fri tillgång till medierna.

| L. | I den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna sägs att rätten att fritt välja företrädare i hemliga, regelbundna och verkliga val med tillämpning av allmän rösträtt för kvinnor och män, är en rättighet som alla medborgare bör åtnjuta och ett avgörande inslag i demokratins och rättsstatsprincipen, som Europeiska unionen och AVS-länderna har förbundit sig att stödja enligt sina respektive rättsliga åtaganden. |
| --- | --- |

L.

I den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna sägs att rätten att fritt välja företrädare i hemliga, regelbundna och verkliga val med tillämpning av allmän rösträtt för kvinnor och män, är en rättighet som alla medborgare bör åtnjuta och ett avgörande inslag i demokratins och rättsstatsprincipen, som Europeiska unionen och AVS-länderna har förbundit sig att stödja enligt sina respektive rättsliga åtaganden.

| M. | Europeiska unionen bör spela en nyckelroll när det gäller att stödja AVS-länderna, försvara de mänskliga rättigheterna och demokratin, uppmuntra ett främjande av dessa rättigheter genom sina yttre åtgärder och reagera snabbt och effektivt vid allvarliga och långvariga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

M.

Europeiska unionen bör spela en nyckelroll när det gäller att stödja AVS-länderna, försvara de mänskliga rättigheterna och demokratin, uppmuntra ett främjande av dessa rättigheter genom sina yttre åtgärder och reagera snabbt och effektivt vid allvarliga och långvariga kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| N. | Jämställdheten mellan kvinnor och män och kvinnornas deltagande i beslutsfattandet, på lagstiftande och verkställande nivå, är avgörande inslag i ett gott styre. |
| --- | --- |

N.

Jämställdheten mellan kvinnor och män och kvinnornas deltagande i beslutsfattandet, på lagstiftande och verkställande nivå, är avgörande inslag i ett gott styre.

| O. | De mänskliga rättigheterna, vilket betyder inte bara medborgerliga och politiska rättigheter utan även ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, är universella, individuella och odelbara, och måste försvaras och främjas. |
| --- | --- |

O.

De mänskliga rättigheterna, vilket betyder inte bara medborgerliga och politiska rättigheter utan även ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, är universella, individuella och odelbara, och måste försvaras och främjas.

| P. | Politisk mångfald, yttrandefrihet, lika tillgång till medierna under valkampanjen, hemliga val och respekt för kandidaternas grundläggande rättigheter är viktiga inslag i demokratiska, fria och rättvisa val. |
| --- | --- |

P.

Politisk mångfald, yttrandefrihet, lika tillgång till medierna under valkampanjen, hemliga val och respekt för kandidaternas grundläggande rättigheter är viktiga inslag i demokratiska, fria och rättvisa val.

| Q. | Valprocessen är avgörande för i vilken utsträckning de viktigaste förutsättningarna för politisk mångfald respekteras, vilket innebär att staterna måste organisera val i enlighet med internationellt och regionalt erkända normer. |
| --- | --- |

Q.

Valprocessen är avgörande för i vilken utsträckning de viktigaste förutsättningarna för politisk mångfald respekteras, vilket innebär att staterna måste organisera val i enlighet med internationellt och regionalt erkända normer.

| R. | Valövervakning och valstöd är viktiga inslag i EU:s globala strategi för respekt för de mänskliga rättigheterna, förstärkning av demokratin och rättsstatsprincipen och främjandet av utveckling i dess förbindelser med utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

R.

Valövervakning och valstöd är viktiga inslag i EU:s globala strategi för respekt för de mänskliga rättigheterna, förstärkning av demokratin och rättsstatsprincipen och främjandet av utveckling i dess förbindelser med utvecklingsländerna.

| S. | Främjandet av demokrati genom valprocessen måste bygga på en tidigare observation av den politiska miljön i landet i fråga, och valövervakningen måste vara ett led i en ständig process av observationer och stöd för demokratisering. |
| --- | --- |

S.

Främjandet av demokrati genom valprocessen måste bygga på en tidigare observation av den politiska miljön i landet i fråga, och valövervakningen måste vara ett led i en ständig process av observationer och stöd för demokratisering.

| T. | Valövervakningen, framför allt den som utförs av demokratiskt valda parlamentsledamöter, är av avgörande betydelse för att stärka valprocessens legitimitet, öka allmänhetens förtroende för valen, undvika valfusk, ge ett bättre skydd för de mänskliga rättigheterna och bidra till konfliktlösning. |
| --- | --- |

T.

Valövervakningen, framför allt den som utförs av demokratiskt valda parlamentsledamöter, är av avgörande betydelse för att stärka valprocessens legitimitet, öka allmänhetens förtroende för valen, undvika valfusk, ge ett bättre skydd för de mänskliga rättigheterna och bidra till konfliktlösning.

| U. | Jämlikt inrättade valövervakningsdelegationer och uppdrag från AVS och EU kan samtidigt på ett betydande sätt bidra till att lösa kritiska situationer i länderna i fråga. |
| --- | --- |

U.

Jämlikt inrättade valövervakningsdelegationer och uppdrag från AVS och EU kan samtidigt på ett betydande sätt bidra till att lösa kritiska situationer i länderna i fråga.

| V. | Europaparlamentet bör spela en framträdande roll i EU:s valövervakning, med tanke på dess demokratiska legitimitet och specifika expertkunskaper. Parlamentets deltagande förstärker den politiska profilen för sådana uppdrag. |
| --- | --- |

V.

Europaparlamentet bör spela en framträdande roll i EU:s valövervakning, med tanke på dess demokratiska legitimitet och specifika expertkunskaper. Parlamentets deltagande förstärker den politiska profilen för sådana uppdrag.

| W. | Det är oerhört oroande att många instabila AVS-stater i övergångsfasen från konflikt till demokrati med begränsad institutionell kapacitet att genomföra fria, rättvisa och säkra val lätt kan glida tillbaka in i konflikter, om de inte får stöd av fredsbevarande styrkor som skyddar val och valprocesser. |
| --- | --- |

W.

Det är oerhört oroande att många instabila AVS-stater i övergångsfasen från konflikt till demokrati med begränsad institutionell kapacitet att genomföra fria, rättvisa och säkra val lätt kan glida tillbaka in i konflikter, om de inte får stöd av fredsbevarande styrkor som skyddar val och valprocesser.

| X. | Det är också oroande att närvaron av beväpnade säkerhetsstyrkor utanför vallokaler, spridningen av handeldvapen och lätta vapen och militariseringen av medborgarna i ett antal AVS-länder ökar risken för hot, trakasserier och utbrott av våld under valen, vilket gör det svårare för många människor att rösta. |
| --- | --- |

X.

Det är också oroande att närvaron av beväpnade säkerhetsstyrkor utanför vallokaler, spridningen av handeldvapen och lätta vapen och militariseringen av medborgarna i ett antal AVS-länder ökar risken för hot, trakasserier och utbrott av våld under valen, vilket gör det svårare för många människor att rösta.

| Y. | Kvinnornas deltagande, som aktörer i den demokratiska processen och i beslutsfattandet i samband med samarbetet mellan AVS och EU, är otillfredsställande, vilket kräver särskilda åtgärder för att åtgärda denna obalans. |
| --- | --- |

Y.

Kvinnornas deltagande, som aktörer i den demokratiska processen och i beslutsfattandet i samband med samarbetet mellan AVS och EU, är otillfredsställande, vilket kräver särskilda åtgärder för att åtgärda denna obalans.

| Z. | AVS- och EU-stater som Rwanda, Sverige, Sydafrika, Uganda och andra har uppnått 30 procents representation för kvinnor i sina nationella parlament och har gjort detta genom att institutionalisera olika typer av positiva åtgärder till förmån för kvinnor. |
| --- | --- |

Z.

AVS- och EU-stater som Rwanda, Sverige, Sydafrika, Uganda och andra har uppnått 30 procents representation för kvinnor i sina nationella parlament och har gjort detta genom att institutionalisera olika typer av positiva åtgärder till förmån för kvinnor.

| AA. | Det finns ett trängande behov av att institutionalisera medborgarutbildning, vidareutbildning och allmän medvetenhet bland kandidater, väljare och valfunktionärer. |
| --- | --- |

AA.

Det finns ett trängande behov av att institutionalisera medborgarutbildning, vidareutbildning och allmän medvetenhet bland kandidater, väljare och valfunktionärer.

| AB. | De nationella regeringarna behöver inrätta offentlig finansiering för de politiska partierna så att man undviker att de blir beroende av externt inflytande och för att förhindra att partierna blir beroende av externa källor som kan utöva inflytande till förmån för sina specifika intressen i sådana länder och uppmuntra till korruption. |
| --- | --- |

AB.

De nationella regeringarna behöver inrätta offentlig finansiering för de politiska partierna så att man undviker att de blir beroende av externt inflytande och för att förhindra att partierna blir beroende av externa källor som kan utöva inflytande till förmån för sina specifika intressen i sådana länder och uppmuntra till korruption.

| AC. | Att bygga upp och stödja institutionella ramar för att främja demokrati, gott styre, fred och säkerhet, ansvarstagande och mänskliga rättigheter är avgörande för att förstärka fria och rättvisa val och valprocesser. |
| --- | --- |

AC.

Att bygga upp och stödja institutionella ramar för att främja demokrati, gott styre, fred och säkerhet, ansvarstagande och mänskliga rättigheter är avgörande för att förstärka fria och rättvisa val och valprocesser.

| AD. | I ett antal AVS-länder hindras oppositionspartierna på olika sätt från att verka fritt för att rekrytera medlemmar och utöva sin rätt till församlings-, förenings- och yttrandefrihet. |
| --- | --- |

AD.

I ett antal AVS-länder hindras oppositionspartierna på olika sätt från att verka fritt för att rekrytera medlemmar och utöva sin rätt till församlings-, förenings- och yttrandefrihet.

Demokratiska principer och förfaranden

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar alla stater att inse betydelsen av fria och hemliga val som genomförs med tillämpning av allmän rösträtt som en av förutsättningarna för att garantera demokrati och att fria och rättvisa val och legitima nationella institutioner är en förutsättning för demokrati. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar alla stater att inse betydelsen av fria och hemliga val som genomförs med tillämpning av allmän rösträtt som en av förutsättningarna för att garantera demokrati och att fria och rättvisa val och legitima nationella institutioner är en förutsättning för demokrati.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen bekräftar att det finns allmänna demokratiska principer och normer i internationella och regionala rättsliga instrument som måste fungera som riktlinjer för staterna när de upprättar demokratiska institutioner och ramar. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen bekräftar att det finns allmänna demokratiska principer och normer i internationella och regionala rättsliga instrument som måste fungera som riktlinjer för staterna när de upprättar demokratiska institutioner och ramar.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar sittande regeringar att garantera fri konkurrens mellan politiska partier och grupper, så att valen uppfyller internationella normer. Församlingen understryker behovet av att undvika ändringar av valsystemet i sista stund, t.ex. genom att ändra processen eller stryka röstande ur röstlängden. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar sittande regeringar att garantera fri konkurrens mellan politiska partier och grupper, så att valen uppfyller internationella normer. Församlingen understryker behovet av att undvika ändringar av valsystemet i sista stund, t.ex. genom att ändra processen eller stryka röstande ur röstlängden.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att tillämpa ett politiskt system – oavsett om det bygger på majoritetsval, proportionell representation eller ett kombinerat valsystem – som återspeglar deras historiska och kulturella miljö och tar hänsyn till den grundläggande principen att alla medborgare har rätt att delta i ett demokratiskt styre. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att tillämpa ett politiskt system – oavsett om det bygger på majoritetsval, proportionell representation eller ett kombinerat valsystem – som återspeglar deras historiska och kulturella miljö och tar hänsyn till den grundläggande principen att alla medborgare har rätt att delta i ett demokratiskt styre.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att tillämpa en valadministrationsstruktur som bygger på en självständig modell som tar hänsyn till den historiska och kulturella utvecklingen i staten i fråga och som kan garantera fria och rättvisa val. Församlingen understryker att valmyndigheterna måste stå fria från den sittande regeringen och att dess tjänstemän måste vara oberoende och neutrala. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att tillämpa en valadministrationsstruktur som bygger på en självständig modell som tar hänsyn till den historiska och kulturella utvecklingen i staten i fråga och som kan garantera fria och rättvisa val. Församlingen understryker att valmyndigheterna måste stå fria från den sittande regeringen och att dess tjänstemän måste vara oberoende och neutrala.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att, å ena sidan, åtgärder för att förebygga ett bedrägligt utnyttjande av rösträtten och valfusk och, å andra sidan, organisation, med en rimlig administrativ arbetsinsats, av ett så enkelt, tydligt och okomplicerat förfarande som möjligt, som garanterar att alla personer med rösträtt tas med i röstlängden, är av central betydelse i alla valförberedande processer. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att, å ena sidan, åtgärder för att förebygga ett bedrägligt utnyttjande av rösträtten och valfusk och, å andra sidan, organisation, med en rimlig administrativ arbetsinsats, av ett så enkelt, tydligt och okomplicerat förfarande som möjligt, som garanterar att alla personer med rösträtt tas med i röstlängden, är av central betydelse i alla valförberedande processer.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att, å ena sidan, åtgärder för att se till att människor inte ställs inför hinder eller tvång när de ska rösta och, å andra sidan, kravet att se till att rösträkningen inte manipuleras på något sätt och att processen för att fastställa valresultatet är öppen och tillgänglig för allmänheten i alla sina faser, är av central betydelse för valprocessen. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att, å ena sidan, åtgärder för att se till att människor inte ställs inför hinder eller tvång när de ska rösta och, å andra sidan, kravet att se till att rösträkningen inte manipuleras på något sätt och att processen för att fastställa valresultatet är öppen och tillgänglig för allmänheten i alla sina faser, är av central betydelse för valprocessen.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att åtgärder som vidtas av de offentliga myndigheterna eller av tredje part i ett avsiktligt försök att påverka förberedelser, genomförande eller efterarbete i samband med ett val eller att förfalska dess resultat måste leda till lämpliga straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att åtgärder som vidtas av de offentliga myndigheterna eller av tredje part i ett avsiktligt försök att påverka förberedelser, genomförande eller efterarbete i samband med ett val eller att förfalska dess resultat måste leda till lämpliga straffrättsliga påföljder.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar alla stater att ytterligare stärka kvinnornas roll på den politiska arenan, som väljare och som kandidater, genom frivillig eller konstitutionell könskvotering och stimulansåtgärder för att få kvinnor att kandidera. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar alla stater att ytterligare stärka kvinnornas roll på den politiska arenan, som väljare och som kandidater, genom frivillig eller konstitutionell könskvotering och stimulansåtgärder för att få kvinnor att kandidera.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar regeringarna att utforma ett rättsligt system som medger självständiga, fria och balanserade medier genom att garantera att staten inte har monopol eller en dominerande ställning och genom att uppmuntra till ett rikt utbud av privata medier som inte domineras av någon enskild grupp eller individ. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar regeringarna att utforma ett rättsligt system som medger självständiga, fria och balanserade medier genom att garantera att staten inte har monopol eller en dominerande ställning och genom att uppmuntra till ett rikt utbud av privata medier som inte domineras av någon enskild grupp eller individ.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga politiska myndigheter att lämna objektiv information om valen, t.ex. om registreringsförfarandet, valsystemen, röstlokalernas öppettider och de konkurrerande partierna eller kandidaterna, genom massmedier, särskilt tv och framför allt radio, eftersom även personer som inte kan läsa eller skriva och som är bosatta i avlägsna regioner kan nås via radio. Församlingen anser även att det är viktigt att denna information sänds på lokala och regionala språk. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga politiska myndigheter att lämna objektiv information om valen, t.ex. om registreringsförfarandet, valsystemen, röstlokalernas öppettider och de konkurrerande partierna eller kandidaterna, genom massmedier, särskilt tv och framför allt radio, eftersom även personer som inte kan läsa eller skriva och som är bosatta i avlägsna regioner kan nås via radio. Församlingen anser även att det är viktigt att denna information sänds på lokala och regionala språk.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga stater att erkänna internationella normer för mänskliga rättigheter, särskilt de som gäller yttrande- och församlingsfriheten och främjandet av oppositionens rätt att på ett meningsfullt sätt delta i valprocesserna. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga stater att erkänna internationella normer för mänskliga rättigheter, särskilt de som gäller yttrande- och församlingsfriheten och främjandet av oppositionens rätt att på ett meningsfullt sätt delta i valprocesserna.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga stater att skapa möjligheter till lika behandling och politisk jämlikhet för medborgarna (framför allt de grupper som av tradition är marginaliserade eller i minoritet) och att tillhandahålla fullständig, heltäckande och allmän valrelaterad utbildning. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga stater att skapa möjligheter till lika behandling och politisk jämlikhet för medborgarna (framför allt de grupper som av tradition är marginaliserade eller i minoritet) och att tillhandahålla fullständig, heltäckande och allmän valrelaterad utbildning.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga stater att inrätta rättsliga mekanismer som skyddar ett reellt deltagande av oppositionen och som ger den frihet att mobilisera och föra fram sina alternativa politiska lösningar för att främja politisk konkurrens. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga stater att inrätta rättsliga mekanismer som skyddar ett reellt deltagande av oppositionen och som ger den frihet att mobilisera och föra fram sina alternativa politiska lösningar för att främja politisk konkurrens.

Demokrati och goda styrelseformer

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS- och EU-staterna att inrätta nationella politiska program baserade på respekten för värderingar, principer och normer som bygger på demokrati och mänskliga rättigheter och som syftar till att stärka rättsstatsprincipen, garantera valprocessens öppenhet, stärka rättsväsendet och säkerhetstjänsternas effektivitet och bekämpa diskriminerande åtgärder som syftar till utestängning och våld under valen. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS- och EU-staterna att inrätta nationella politiska program baserade på respekten för värderingar, principer och normer som bygger på demokrati och mänskliga rättigheter och som syftar till att stärka rättsstatsprincipen, garantera valprocessens öppenhet, stärka rättsväsendet och säkerhetstjänsternas effektivitet och bekämpa diskriminerande åtgärder som syftar till utestängning och våld under valen.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS- och EU-staterna att integrera ett jämställdhetsperspektiv i den nationella politiken genom att införa lagstiftning som befäster positiva åtgärder (kvotering) till förmån för kvinnor och att se till att sådan positiv särbehandling kan garantera minst 30 procents representation för kvinnor i beslutsfattande positioner. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS- och EU-staterna att integrera ett jämställdhetsperspektiv i den nationella politiken genom att införa lagstiftning som befäster positiva åtgärder (kvotering) till förmån för kvinnor och att se till att sådan positiv särbehandling kan garantera minst 30 procents representation för kvinnor i beslutsfattande positioner.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att se till att lagar om politiska parter inriktas på den centrala frågan om lika deltagande av kvinnor på partiernas valsedlar och även främjar intern demokrati inom sådana partier genom att fastställa tydliga krav, och att se till att kvinnor med begränsade materiella resurser får särskilt stöd för sina valkampanjer så att de kan delta på samma villkor som sina manliga motståndare som oftast har större ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att se till att lagar om politiska parter inriktas på den centrala frågan om lika deltagande av kvinnor på partiernas valsedlar och även främjar intern demokrati inom sådana partier genom att fastställa tydliga krav, och att se till att kvinnor med begränsade materiella resurser får särskilt stöd för sina valkampanjer så att de kan delta på samma villkor som sina manliga motståndare som oftast har större ekonomiska resurser.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmuntrar staterna att inrätta ett konstitutionellt fristående valorgan som inte är underställt eller kontrolleras av någon myndighet och som bland annat ansvarar för att organisera, leda och övervaka valen, dra upp gränserna för valdistrikten, sammanställa, underhålla, revidera och uppdatera röstlängden, ta emot och fatta beslut i klagomål som uppkommer före och under röstningen och formulera och genomföra program för väljarutbildning som gäller valförfarandet. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmuntrar staterna att inrätta ett konstitutionellt fristående valorgan som inte är underställt eller kontrolleras av någon myndighet och som bland annat ansvarar för att organisera, leda och övervaka valen, dra upp gränserna för valdistrikten, sammanställa, underhålla, revidera och uppdatera röstlängden, ta emot och fatta beslut i klagomål som uppkommer före och under röstningen och formulera och genomföra program för väljarutbildning som gäller valförfarandet.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att införa stränga straff för missbruk av kampanjmedel, illojalt utnyttjande av vallöften och gåvor för att i betydande grad påverka ett val, röstköp, hot om våld mot personer som tänker rösta på en oppositionskandidat samt valfusk. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att införa stränga straff för missbruk av kampanjmedel, illojalt utnyttjande av vallöften och gåvor för att i betydande grad påverka ett val, röstköp, hot om våld mot personer som tänker rösta på en oppositionskandidat samt valfusk.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att inrätta ett nationellt ramverk för finansiering av samtliga politiska parter, baserat på partiernas proportionella representation i det nationella parlamentet, såsom i Sydafrika, Namibia och Seychellerna, och uppmuntrar AVS-länderna att förbjuda extern finansiering av politiska partier. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att inrätta ett nationellt ramverk för finansiering av samtliga politiska parter, baserat på partiernas proportionella representation i det nationella parlamentet, såsom i Sydafrika, Namibia och Seychellerna, och uppmuntrar AVS-länderna att förbjuda extern finansiering av politiska partier.

Valcykelns betydelse

| 21. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att ett val inte kan bli framgångsrikt utan tillräcklig omsorg om samtliga tre stadier i valprocessen – förvalsperioden, valperioden och eftervalsperioden – eftersom samtliga är viktiga på sitt sätt och måste erkännas som sådana. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att ett val inte kan bli framgångsrikt utan tillräcklig omsorg om samtliga tre stadier i valprocessen – förvalsperioden, valperioden och eftervalsperioden – eftersom samtliga är viktiga på sitt sätt och måste erkännas som sådana.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga stater att grundligt förbereda valen genom en valmyndighet som förstärker yttrandefriheten samt partiernas frihet att mobilisera och rekrytera medlemmar. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga stater att grundligt förbereda valen genom en valmyndighet som förstärker yttrandefriheten samt partiernas frihet att mobilisera och rekrytera medlemmar.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar till registrering av väljarna på ett sätt som är öppet, inkluderar samtliga medborgare och möjliggör en omfattande väljarutbildning. Församlingen anser också att röstlängderna måste vara färdiga i tid så att samtliga medborgare är medvetna om sin registrering och det finns tillräckligt med tid för att protestera innan medborgarna lägger sin röst. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar till registrering av väljarna på ett sätt som är öppet, inkluderar samtliga medborgare och möjliggör en omfattande väljarutbildning. Församlingen anser också att röstlängderna måste vara färdiga i tid så att samtliga medborgare är medvetna om sin registrering och det finns tillräckligt med tid för att protestera innan medborgarna lägger sin röst.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar valmyndigheterna att göra allt som står i deras makt för att garantera en rättvis och säker valdag, genom full tillgänglighet till röstlokalerna och insyn i räkning och sammanställning av resultaten. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar valmyndigheterna att göra allt som står i deras makt för att garantera en rättvis och säker valdag, genom full tillgänglighet till röstlokalerna och insyn i räkning och sammanställning av resultaten.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar kandidater och partier att göra allt som står i deras makt för att förhindra våld och hot i samband med valet. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar kandidater och partier att göra allt som står i deras makt för att förhindra våld och hot i samband med valet.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att valobservatörerna måste följa uppförandekoden för internationella valobservatörer (undertecknad i FN i oktober 2005) och att deras rekommendationer verkligen måste tas på stort allvar av de stater som bjuder in observatörer. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att valobservatörerna måste följa uppförandekoden för internationella valobservatörer (undertecknad i FN i oktober 2005) och att deras rekommendationer verkligen måste tas på stort allvar av de stater som bjuder in observatörer.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga stater att införa regler som gör valprocessen så öppen som möjligt och att främja och stödja deltagande av neutrala inhemska observatörer från organisationer i civilsamhället som är behöriga genom ett ackrediteringsförfarande, har tillträde till samtliga vallokaler, är närvarande under hela valprocessen, från det att vallokalerna öppnar till dess räkningen är slutförd, och redovisar en bedömning av förfarandet, varvid de måste förbinda sig att vara fullständigt politiskt neutrala. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga stater att införa regler som gör valprocessen så öppen som möjligt och att främja och stödja deltagande av neutrala inhemska observatörer från organisationer i civilsamhället som är behöriga genom ett ackrediteringsförfarande, har tillträde till samtliga vallokaler, är närvarande under hela valprocessen, från det att vallokalerna öppnar till dess räkningen är slutförd, och redovisar en bedömning av förfarandet, varvid de måste förbinda sig att vara fullständigt politiskt neutrala.

| 28. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att även låta ackrediterade företrädare för partierna få fritt tillträde till vallokalerna, från det att de öppnar till dess de stänger och under rösträkningen, varvid dessa företrädare måste agera fullständigt opartiskt och inte bedriva kampanjer för sina respektive partiers räkning. Församlingen stöder uppfattningen att en kritisk granskning av konkurrerande politiska krafter kraftigt minskar risken för missbruk och bedrägerier. |
| --- | --- |

28.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att även låta ackrediterade företrädare för partierna få fritt tillträde till vallokalerna, från det att de öppnar till dess de stänger och under rösträkningen, varvid dessa företrädare måste agera fullständigt opartiskt och inte bedriva kampanjer för sina respektive partiers räkning. Församlingen stöder uppfattningen att en kritisk granskning av konkurrerande politiska krafter kraftigt minskar risken för missbruk och bedrägerier.

| 29. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker behovet av att utse valobservatörer från den gemensamma parlamentariska församlingen på grundval av ett jämlikt deltagande från AVS och EU och att sända dem till samtliga AVS-stater där EU stöder den demokratiska processen, och understryker betydelsen av att sprida ut dessa valövervakningsdelegationer till olika städer och regioner för att få en så detaljerad bild som möjligt om vad som pågår. |
| --- | --- |

29.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker behovet av att utse valobservatörer från den gemensamma parlamentariska församlingen på grundval av ett jämlikt deltagande från AVS och EU och att sända dem till samtliga AVS-stater där EU stöder den demokratiska processen, och understryker betydelsen av att sprida ut dessa valövervakningsdelegationer till olika städer och regioner för att få en så detaljerad bild som möjligt om vad som pågår.

| 30. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att det är av avgörande betydelse att valobservatörer får information om landet i fråga och dess politiska och sociala situation och kan resa i god tid så att de kan lära sig om landet på plats och få kunskap om det område de har ansvar för, och först lämna det när resultatet av valet står klart. Församlingen anser att det endast är på detta sätt som det är möjligt att göra en tillförlitlig bedömning. |
| --- | --- |

30.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att det är av avgörande betydelse att valobservatörer får information om landet i fråga och dess politiska och sociala situation och kan resa i god tid så att de kan lära sig om landet på plats och få kunskap om det område de har ansvar för, och först lämna det när resultatet av valet står klart. Församlingen anser att det endast är på detta sätt som det är möjligt att göra en tillförlitlig bedömning.

| 31. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen kräver att alla nationella vallagar ska omfatta möjligheter till rättslig prövning och klagomål i anslutning till val som regleras av effektiva mekanismer genom ett oberoende rättssystem, och att eftervalsperiodens betydelse ska erkännas. |
| --- | --- |

31.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen kräver att alla nationella vallagar ska omfatta möjligheter till rättslig prövning och klagomål i anslutning till val som regleras av effektiva mekanismer genom ett oberoende rättssystem, och att eftervalsperiodens betydelse ska erkännas.

| 32. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar till stöd under eftervalsperioden för en regering som är resultatet av legitima val som uppfyller internationella och regionala normer och anser att en fast hållning bör intas gentemot regeringar som inte är resultatet av fria och rättvisa val. |
| --- | --- |

32.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar till stöd under eftervalsperioden för en regering som är resultatet av legitima val som uppfyller internationella och regionala normer och anser att en fast hållning bör intas gentemot regeringar som inte är resultatet av fria och rättvisa val.

| 33. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar det internationella givarsamfundet, och framför allt Europeiska kommissionen, att organisera eftervalsstöd som stärker de nyvalda demokratiska institutionerna, civilsamhällets organisationer och icke-statliga aktörer, framför allt när det gäller att övervaka hur demokratin tillämpas i landet. |
| --- | --- |

33.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar det internationella givarsamfundet, och framför allt Europeiska kommissionen, att organisera eftervalsstöd som stärker de nyvalda demokratiska institutionerna, civilsamhällets organisationer och icke-statliga aktörer, framför allt när det gäller att övervaka hur demokratin tillämpas i landet.

Fred och säkerhet

| 34. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS- och EU-staterna att se till att nedrustning, demobilisering och återintegrering av före detta stridande och milisgrupper får högsta prioritet i alla program för återuppbyggnad efter konflikter, så att perioden som leder till demokratiska reformer för att genomföra val blir säker och fri från våld. |
| --- | --- |

34.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS- och EU-staterna att se till att nedrustning, demobilisering och återintegrering av före detta stridande och milisgrupper får högsta prioritet i alla program för återuppbyggnad efter konflikter, så att perioden som leder till demokratiska reformer för att genomföra val blir säker och fri från våld.

| 35. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna, och framför allt AVS- och EU-staterna, att stödja och stärka genomförandet och övervakningen av Nairobiprotokollet om handeldvapen och lätta vapen för att se till att sådana vapen inte används för att skrämma oppositionella och väljare under valperioden. |
| --- | --- |

35.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna, och framför allt AVS- och EU-staterna, att stödja och stärka genomförandet och övervakningen av Nairobiprotokollet om handeldvapen och lätta vapen för att se till att sådana vapen inte används för att skrämma oppositionella och väljare under valperioden.

| 36. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS- och EU-staterna att upprätta mekanismer för att se till att stater som är på väg ur konflikter, såsom Demokratiska republiken Kongo, Rwanda, Sierra Leone, Liberia etc. får stöd genom utplacering av fredsbevarande styrkor under perioden fram till valet och därefter, för att konsolidera fred och säkerhet medan demokratiska reformer genomförs i sådana länder. |
| --- | --- |

36.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS- och EU-staterna att upprätta mekanismer för att se till att stater som är på väg ur konflikter, såsom Demokratiska republiken Kongo, Rwanda, Sierra Leone, Liberia etc. får stöd genom utplacering av fredsbevarande styrkor under perioden fram till valet och därefter, för att konsolidera fred och säkerhet medan demokratiska reformer genomförs i sådana länder.

AVS–EU-partnerskap

| 37. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU att inrätta en central punkt från vilken man kan samordna stödet för demokratisering och valstöd/övervakning, och uppmanar EU att inta en samordnad hållning i demokrati- och valrelaterade frågor. |
| --- | --- |

37.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU att inrätta en central punkt från vilken man kan samordna stödet för demokratisering och valstöd/övervakning, och uppmanar EU att inta en samordnad hållning i demokrati- och valrelaterade frågor.

| 38. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen rekommenderar att samtliga tre EU-institutioner ges gemensamt fastställda och kompletterande roller på området demokrati och valstöd/övervakning, för att maximera EU:s effektivitet och kapacitet. |
| --- | --- |

38.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen rekommenderar att samtliga tre EU-institutioner ges gemensamt fastställda och kompletterande roller på området demokrati och valstöd/övervakning, för att maximera EU:s effektivitet och kapacitet.

| 39. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen inser betydelsen av demokrati för att förebygga våldsamma konflikter och för långsiktig ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

39.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen inser betydelsen av demokrati för att förebygga våldsamma konflikter och för långsiktig ekonomisk utveckling.

| 40. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen erkänner det viktiga arbete som Europeiska kommissionen utfört i valövervakningsprocessen och understryker den viktiga roll som spelas av Europaparlamentets ledamöter i EU:s valövervakningsdelegationer och uttrycker en vilja att fortsätta det goda samarbete som redan etablerats. |
| --- | --- |

40.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen erkänner det viktiga arbete som Europeiska kommissionen utfört i valövervakningsprocessen och understryker den viktiga roll som spelas av Europaparlamentets ledamöter i EU:s valövervakningsdelegationer och uttrycker en vilja att fortsätta det goda samarbete som redan etablerats.

| 41. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker betydelsen av tydlig konsekvens i EU:s politik i fråga om valprocessen, präglad av kontinuitet och harmonisering av valövervakning och stöd för att garantera respekten för valcykeln. |
| --- | --- |

41.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker betydelsen av tydlig konsekvens i EU:s politik i fråga om valprocessen, präglad av kontinuitet och harmonisering av valövervakning och stöd för att garantera respekten för valcykeln.

| 42. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och AVS-länderna att arbeta tillsammans och utöka samarbetet på området för demokratisk utveckling och valprocesser. Församlingen rekommenderar fler gemensamma AVS-EG-uppdrag, framför allt på området demokratisering. |
| --- | --- |

42.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och AVS-länderna att arbeta tillsammans och utöka samarbetet på området för demokratisk utveckling och valprocesser. Församlingen rekommenderar fler gemensamma AVS-EG-uppdrag, framför allt på området demokratisering.

| 43. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU- och AVS-länderna att stödja samarbetet med andra internationella organisationer, icke-statliga aktörer, icke-statliga organisationer, civilsamhället, lokala myndigheter och gräsrotsrörelser för att förbättra eller befästa stödet för demokratiska styrelseformer. |
| --- | --- |

43.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU- och AVS-länderna att stödja samarbetet med andra internationella organisationer, icke-statliga aktörer, icke-statliga organisationer, civilsamhället, lokala myndigheter och gräsrotsrörelser för att förbättra eller befästa stödet för demokratiska styrelseformer.

| 44. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att delta i kapacitetsuppbyggnad och utbildning för val- och parlamentsadministratörer samt att stödja och stärka de politiska partierna. |
| --- | --- |

44.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att delta i kapacitetsuppbyggnad och utbildning för val- och parlamentsadministratörer samt att stödja och stärka de politiska partierna.

| 45. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att respektera och garantera lika tillträde till val och civila och politiska rättigheter för missgynnade och marginaliserade grupper, till exempel funktionshindrade, etniska och andra minoriteter och fördrivna. |
| --- | --- |

45.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att respektera och garantera lika tillträde till val och civila och politiska rättigheter för missgynnade och marginaliserade grupper, till exempel funktionshindrade, etniska och andra minoriteter och fördrivna.

Civilsamhällets roll

| 46. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen rekommenderar utbildningsinitiativ på hög nivå med inriktning mot civilsamhället, nationella parlament, det panafrikanska parlamentet och valfunktionärer, som måste genomföras i god tid, kontinuerligt och inte bara före valperioden. |
| --- | --- |

46.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen rekommenderar utbildningsinitiativ på hög nivå med inriktning mot civilsamhället, nationella parlament, det panafrikanska parlamentet och valfunktionärer, som måste genomföras i god tid, kontinuerligt och inte bara före valperioden.

| 47. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att stödja en hållbar strategi för att förbättra den inhemska kapaciteten att hantera valprocesser och konsolidera demokratiseringen. |
| --- | --- |

47.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att stödja en hållbar strategi för att förbättra den inhemska kapaciteten att hantera valprocesser och konsolidera demokratiseringen.

| 48. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att alltid övervaka valprocesserna när det finns förutsättningar för att genomföra demokratiska val och de berörda länderna begär sådan övervakning som ett sätt att garantera valens fria och rättvisa karaktär samt att främja initiativ för att valstöd genom bättre planering och genomförande av aktiviteter. |
| --- | --- |

48.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar staterna att alltid övervaka valprocesserna när det finns förutsättningar för att genomföra demokratiska val och de berörda länderna begär sådan övervakning som ett sätt att garantera valens fria och rättvisa karaktär samt att främja initiativ för att valstöd genom bättre planering och genomförande av aktiviteter.

| 49. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar sina medordförande att vidarebefordra denna resolution till AVS–EG-ministerrådet, Afrikanska unionens kommission, det panafrikanska parlamentet och nationella och regionala parlament, Europeiska kommissionen, rådets ordförandeskap och Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

49.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar sina medordförande att vidarebefordra denna resolution till AVS–EG-ministerrådet, Afrikanska unionens kommission, det panafrikanska parlamentet och nationella och regionala parlament, Europeiska kommissionen, rådets ordförandeskap och Afrikanska unionen.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen den 22 november 2007 i Kigali (Rwanda).

(2)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(3)  EUT L 287, 28.10.2005, s. 4.

(4)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 147.

(5)  EGT C 343, 5.12.2001, s. 270.

(6)  EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 550.

(7)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 316.

RESOLUTION
   (1)

om effekten av utländska direktinvesteringar i länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av målen i partnerskapsavtalet mellan AVS och EU (2), som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000, inom området investeringar och utvecklingsbistånd inom den privata sektorn samt handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av målen i partnerskapsavtalet mellan AVS och EU (2), som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000, inom området investeringar och utvecklingsbistånd inom den privata sektorn samt handel,

| — | med beaktande av Unctads rapporter om investeringar i världen för 2005 och 2006 och Unctads rapport ”Economic Development in Africa: Rethinking of the Role of Investment” (2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unctads rapporter om investeringar i världen för 2005 och 2006 och Unctads rapport ”Economic Development in Africa: Rethinking of the Role of Investment” (2006),

| — | med beaktande av Unidos rapport om utländska investerare i Afrika (”Africa Foreign Investor Survey”) för 2005 och 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unidos rapport om utländska investerare i Afrika (”Africa Foreign Investor Survey”) för 2005 och 2006,

| — | med beaktande av sin förklaring från Kapstaden av den 21 mars 2002 om de kommande förhandlingarna inför slutandet av nya handelsavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring från Kapstaden av den 21 mars 2002 om de kommande förhandlingarna inför slutandet av nya handelsavtal,

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration (2000) om millennieutvecklingsmålen och åtagandet att utrota fattigdomen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration (2000) om millennieutvecklingsmålen och åtagandet att utrota fattigdomen,

| — | med beaktande av det internationella samfundets åtaganden vid FN:s konferens om utvecklingsfinansiering (Monterrey, 2002), särskilt att mobilisera internationella medel och öka nettoflödet av finansiella resurser och tekniskt utvecklingssamarbete för att bland annat nå millennieutvecklingsmålen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det internationella samfundets åtaganden vid FN:s konferens om utvecklingsfinansiering (Monterrey, 2002), särskilt att mobilisera internationella medel och öka nettoflödet av finansiella resurser och tekniskt utvecklingssamarbete för att bland annat nå millennieutvecklingsmålen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomisk utveckling, ekonomi och handel (AVS-EG/100.126/07), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomisk utveckling, ekonomi och handel (AVS-EG/100.126/07), och av följande skäl:

| A. | Utländska direktinvesteringar har stor betydelse för värdländernas utvecklingsprocess, framför allt genom att såväl kapital som teknik tillhandahålls, vilket i sin tur genererar kompetens, kunnande och marknadstillträde som bidrar till ett effektivare resursutnyttjande och ökad produktivitet. |
| --- | --- |

A.

Utländska direktinvesteringar har stor betydelse för värdländernas utvecklingsprocess, framför allt genom att såväl kapital som teknik tillhandahålls, vilket i sin tur genererar kompetens, kunnande och marknadstillträde som bidrar till ett effektivare resursutnyttjande och ökad produktivitet.

| B. | De privata kapitalflödena till utvecklingsländerna har ökat de senaste åren, och deras betydelse som finansieringskälla blir allt större och kan jämföras med offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

B.

De privata kapitalflödena till utvecklingsländerna har ökat de senaste åren, och deras betydelse som finansieringskälla blir allt större och kan jämföras med offentligt utvecklingsbistånd.

| C. | Utländska direktinvesteringar främjar tillväxten genom att föra in nya insatsvaror och ny teknik i värdlandets produktionsprocess. Utländska direktinvesteringar kan förbättra AVS-ländernas försörjningsförmåga och bidra till att bygga upp dynamiska investerings- och exportförbindelser som kan hjälpa dessa länder att nå sina mål för ekonomisk tillväxt och utveckling, inbegripet millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

C.

Utländska direktinvesteringar främjar tillväxten genom att föra in nya insatsvaror och ny teknik i värdlandets produktionsprocess. Utländska direktinvesteringar kan förbättra AVS-ländernas försörjningsförmåga och bidra till att bygga upp dynamiska investerings- och exportförbindelser som kan hjälpa dessa länder att nå sina mål för ekonomisk tillväxt och utveckling, inbegripet millennieutvecklingsmålen.

| D. | Utländska direktinvesteringar kan spela en viktig roll i omstöpningen av de afrikanska ekonomierna, men för det krävs såväl kvalitet som kvantitet. Utmaningen för förbindelserna mellan EU och Afrika är att tänka kritiskt på hur man kan dra till sig och reglera den typ av utländska direktinvesteringar som stöder jämlik tillväxt, skapar sysselsättning och stöder och moderniserar den lokala industrin. |
| --- | --- |

D.

Utländska direktinvesteringar kan spela en viktig roll i omstöpningen av de afrikanska ekonomierna, men för det krävs såväl kvalitet som kvantitet. Utmaningen för förbindelserna mellan EU och Afrika är att tänka kritiskt på hur man kan dra till sig och reglera den typ av utländska direktinvesteringar som stöder jämlik tillväxt, skapar sysselsättning och stöder och moderniserar den lokala industrin.

| E. | Det finns hinder för flödena av utländska direktinvesteringar som skiljer sig starkt åt mellan olika AVS-regioner och inom regioner, däribland grundläggande styresfrågor, rättsliga ramar och företagsklimat, institutionernas styrka, graden av finansförmedling samt lokaliseringsfaktorer som transport och infrastruktur, utbildning, tillgång till utbildad arbetskraft och hälsa. |
| --- | --- |

E.

Det finns hinder för flödena av utländska direktinvesteringar som skiljer sig starkt åt mellan olika AVS-regioner och inom regioner, däribland grundläggande styresfrågor, rättsliga ramar och företagsklimat, institutionernas styrka, graden av finansförmedling samt lokaliseringsfaktorer som transport och infrastruktur, utbildning, tillgång till utbildad arbetskraft och hälsa.

| F. | De flesta AVS-ekonomier har infört lagstiftning som ger omfattande garantier och möjligheter för utländska investerare, däribland mindre stränga regler för ägande av mark och fastigheter och valutatransaktioner, varigenom utländska investerare garanteras rätten att hämta hem kapital och vinster. |
| --- | --- |

F.

De flesta AVS-ekonomier har infört lagstiftning som ger omfattande garantier och möjligheter för utländska investerare, däribland mindre stränga regler för ägande av mark och fastigheter och valutatransaktioner, varigenom utländska investerare garanteras rätten att hämta hem kapital och vinster.

| G. | Många AVS-ekonomier har antagit lagstiftning som tillåter utländska investerare att delta i privatiseringsprogram och erbjuder generösa skatteincitament. |
| --- | --- |

G.

Många AVS-ekonomier har antagit lagstiftning som tillåter utländska investerare att delta i privatiseringsprogram och erbjuder generösa skatteincitament.

| H. | AVS-länderna har ingått 210 bilaterala investeringsavtal med EU:s medlemsstater och ingår allt fler avtal också med andra utvecklingsländer. |
| --- | --- |

H.

AVS-länderna har ingått 210 bilaterala investeringsavtal med EU:s medlemsstater och ingår allt fler avtal också med andra utvecklingsländer.

| I. | Tillgången till ytterligare finansiella resurser, inklusive ett större inflöde av utländska direktinvesteringar och handelsmöjligheter, är av stor betydelse för ekonomisk och social stabilitet samt hållbar utveckling i AVS-länderna. |
| --- | --- |

I.

Tillgången till ytterligare finansiella resurser, inklusive ett större inflöde av utländska direktinvesteringar och handelsmöjligheter, är av stor betydelse för ekonomisk och social stabilitet samt hållbar utveckling i AVS-länderna.

De utländska direktinvesteringarnas betydelse

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att det, mot bakgrund av bristen på resurser för att finansiera långsiktig utveckling och den allt mindre sannolikheten för att millenniemålen nås före 2015, har blivit en central del i strategierna för ekonomisk förnyelse att attrahera utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att det, mot bakgrund av bristen på resurser för att finansiera långsiktig utveckling och den allt mindre sannolikheten för att millenniemålen nås före 2015, har blivit en central del i strategierna för ekonomisk förnyelse att attrahera utländska direktinvesteringar.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker behovet av att hjälpa AVS-länderna att dra till sig större flöden av utländska direktinvesteringar och att överföra lämplig teknik för att förstärka dessa länders utveckling och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker behovet av att hjälpa AVS-länderna att dra till sig större flöden av utländska direktinvesteringar och att överföra lämplig teknik för att förstärka dessa länders utveckling och konkurrenskraft.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att politiken för att dra till sig utländska direktinvesteringar bör revideras och att kostnads/nytta-perspektivet måste beaktas på allvar, inklusive frågan om miljöförstöring samt sociala problem och bidraget till den nationella ekonomins mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att politiken för att dra till sig utländska direktinvesteringar bör revideras och att kostnads/nytta-perspektivet måste beaktas på allvar, inklusive frågan om miljöförstöring samt sociala problem och bidraget till den nationella ekonomins mål för hållbar utveckling.

Företagsklimat

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen bekräftar återigen att AVS-länderna bär huvudansvaret för sin utveckling och att nationellt ägande av utvecklingsinsatsen, inbegripet varaktig makroekonomisk stabilitet och företagsklimat, är av central betydelse. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen bekräftar återigen att AVS-länderna bär huvudansvaret för sin utveckling och att nationellt ägande av utvecklingsinsatsen, inbegripet varaktig makroekonomisk stabilitet och företagsklimat, är av central betydelse.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker den avgörande betydelse som lokaliseringsfaktorer, t.ex. ekonomisk och social infrastruktur, företagsklimat, lokala marknadsförutsättningar, resurstillgång, aktiva initiativ för att främja investeringar samt tillgång till tillgångar, har för att påverka besluten att investera i ett värdland. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker den avgörande betydelse som lokaliseringsfaktorer, t.ex. ekonomisk och social infrastruktur, företagsklimat, lokala marknadsförutsättningar, resurstillgång, aktiva initiativ för att främja investeringar samt tillgång till tillgångar, har för att påverka besluten att investera i ett värdland.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar den ökade uppmärksamhet som ägnats åt att stärka styrelseskicket och öppenheten för att se till att även de fattiga gynnas. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar den ökade uppmärksamhet som ägnats åt att stärka styrelseskicket och öppenheten för att se till att även de fattiga gynnas.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att många AVS-länder fortfarande behöver kraftig uppmuntran för att genomföra offentliga investeringar och därigenom åtgärda regionens höga transportkostnader, generellt små marknader, lågproduktiva jordbruk, negativa jordbruksklimat, tunga börda i fråga om sjukdomar och långsamma spridning av utländsk teknik. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att många AVS-länder fortfarande behöver kraftig uppmuntran för att genomföra offentliga investeringar och därigenom åtgärda regionens höga transportkostnader, generellt små marknader, lågproduktiva jordbruk, negativa jordbruksklimat, tunga börda i fråga om sjukdomar och långsamma spridning av utländsk teknik.

Främjande av europeiska utländska direktinvesteringar

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen erkänner att de faktorer som driver värdländerna – pullfaktorerna – och regionalt samarbete kan leda till större finansiell stabilitet, bättre politisk samordning, förbättrad infrastrukturplanering och en mer dynamisk industriell utveckling som kan bidra till ett gynnsammare investeringsklimat för såväl inhemska som utländska företag. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen erkänner att de faktorer som driver värdländerna – pullfaktorerna – och regionalt samarbete kan leda till större finansiell stabilitet, bättre politisk samordning, förbättrad infrastrukturplanering och en mer dynamisk industriell utveckling som kan bidra till ett gynnsammare investeringsklimat för såväl inhemska som utländska företag.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att successivt förstärka sina respektive initiativ för regional integration och arbetsdelning. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att successivt förstärka sina respektive initiativ för regional integration och arbetsdelning.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker vidare den avgörande betydelsen av de faktorer som driver hemlandet – pushfaktorerna – däribland marknads- och handelsvillkor, företagsvillkor och inrikespolitik. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker vidare den avgörande betydelsen av de faktorer som driver hemlandet – pushfaktorerna – däribland marknads- och handelsvillkor, företagsvillkor och inrikespolitik.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och Europeiska kommissionen att upprätthålla en hög nivå på övervakning och kontroll av europeiska transnationella företag, särskilt inom känsliga sektorer, med högre krav på företagen att ta ansvar, dela insamlade uppgifter med värdlandets politiska beslutsfattare och utforma disciplinära åtgärder och kompensationssystem när det finns uppenbara bevis för att värdlandets ekonomi lidit skada. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och Europeiska kommissionen att upprätthålla en hög nivå på övervakning och kontroll av europeiska transnationella företag, särskilt inom känsliga sektorer, med högre krav på företagen att ta ansvar, dela insamlade uppgifter med värdlandets politiska beslutsfattare och utforma disciplinära åtgärder och kompensationssystem när det finns uppenbara bevis för att värdlandets ekonomi lidit skada.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att enas om en gemensam ram för marknadsföring av investeringsmöjligheter i AVS-länderna och att uppmuntra en utvidgning av bilaterala investeringsavtal till andra länder än dem som för närvarande främst berörs, dvs. Tyskland, Storbritannien, Belgien, Frankrike och Nederländerna. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att enas om en gemensam ram för marknadsföring av investeringsmöjligheter i AVS-länderna och att uppmuntra en utvidgning av bilaterala investeringsavtal till andra länder än dem som för närvarande främst berörs, dvs. Tyskland, Storbritannien, Belgien, Frankrike och Nederländerna.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar vidare EU:s medlemsstater att snarast enas om en kollektiv ram för innovativa investeringsfrämjande åtgärder, t.ex. konkreta ekonomiska eller andra incitament till medlemsstaternas företag och institutioner för överföring av teknik till AVS-länderna samt skattelättnader till företag som investerar i AVS-länder. Församlingen understryker emellertid att detta inte kan ersätta utvecklingsfinansiering och bättre, mer förutsägbart offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar vidare EU:s medlemsstater att snarast enas om en kollektiv ram för innovativa investeringsfrämjande åtgärder, t.ex. konkreta ekonomiska eller andra incitament till medlemsstaternas företag och institutioner för överföring av teknik till AVS-länderna samt skattelättnader till företag som investerar i AVS-länder. Församlingen understryker emellertid att detta inte kan ersätta utvecklingsfinansiering och bättre, mer förutsägbart offentligt utvecklingsbistånd.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker behovet av att analysera sambandet mellan utländska direktinvesteringar och lokala investeringar och behovet av en strukturerad dialog om hur man kan främja kopplingen mellan transnationella och lokala företag, inklusive behovet av att främja den offentlig-privata dialogen för att undanröja de viktigaste hindren för investeringar. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker behovet av att analysera sambandet mellan utländska direktinvesteringar och lokala investeringar och behovet av en strukturerad dialog om hur man kan främja kopplingen mellan transnationella och lokala företag, inklusive behovet av att främja den offentlig-privata dialogen för att undanröja de viktigaste hindren för investeringar.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen oroas av bristen på information om de nationella och regionala konsekvenserna av att införa investeringsregler i avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen oroas av bristen på information om de nationella och regionala konsekvenserna av att införa investeringsregler i avtalen om ekonomiskt partnerskap.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att informera den en gång om året om andelen utländska direktinvesteringar med ursprung i EU jämfört med utländska direktinvesteringar från andra delar av världen. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att informera den en gång om året om andelen utländska direktinvesteringar med ursprung i EU jämfört med utländska direktinvesteringar från andra delar av världen.

Användning av Cotonouavtalets instrument för att främja utländska direktinvesteringar

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen ber enträget Europeiska investeringsbanken att förstärka och förbättra investeringsanslagets effekt för att göra instrumentet till en varaktig resurs för den privata sektorn i AVS-länderna. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen ber enträget Europeiska investeringsbanken att förstärka och förbättra investeringsanslagets effekt för att göra instrumentet till en varaktig resurs för den privata sektorn i AVS-länderna.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen ber även parterna i Cotonouavtalet att ge investeringsanslaget mandat att främja investeringar, framför allt genom att utöver det nuvarande mandatet göra detta anslag till ett instrument för att främja samriskföretag. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen ber även parterna i Cotonouavtalet att ge investeringsanslaget mandat att främja investeringar, framför allt genom att utöver det nuvarande mandatet göra detta anslag till ett instrument för att främja samriskföretag.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen ber enträget Europeiska kommissionen och parterna i Cotonouavtalet att inom ramen för den tionde Europeiska utvecklingsfonden fastställa ett lämpligt finansierat investeringsgarantiorgan för AVS i enlighet med artikel 77.4 i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen ber enträget Europeiska kommissionen och parterna i Cotonouavtalet att inom ramen för den tionde Europeiska utvecklingsfonden fastställa ett lämpligt finansierat investeringsgarantiorgan för AVS i enlighet med artikel 77.4 i Cotonouavtalet.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker det akuta behovet av att omdefiniera rollen och mandatet för de gemensamma AVS-EG-institutionerna – Centrum för företagsutveckling och Teknikcentrum för jordbruks- och landsbygdssamarbete – i syfte att ge dem riktade investeringsfrämjande mandat med tillhörande extra finansiering. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker det akuta behovet av att omdefiniera rollen och mandatet för de gemensamma AVS-EG-institutionerna – Centrum för företagsutveckling och Teknikcentrum för jordbruks- och landsbygdssamarbete – i syfte att ge dem riktade investeringsfrämjande mandat med tillhörande extra finansiering.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater att öka det finansiella och tekniska stödet till de nationella och regionala investeringsfrämjande organen (s.k. IPA) inom AVS, samt ge dem ett uttalat mandat för ”yttre investeringar”. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater att öka det finansiella och tekniska stödet till de nationella och regionala investeringsfrämjande organen (s.k. IPA) inom AVS, samt ge dem ett uttalat mandat för ”yttre investeringar”.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker vikten av att åtgärda de strukturella underskotten i AVS-länderna för att attrahera och behålla inflöden av utländska direktinvesteringar, framför allt inom ramen för samarbetet mellan AVS och EU. Församlingen uppmanar alla parter i Cotonouavtalet att lägga särskild vikt vid att mobilisera resurser för infrastrukturutveckling, sociala och ekonomiska investeringar och gott styre. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker vikten av att åtgärda de strukturella underskotten i AVS-länderna för att attrahera och behålla inflöden av utländska direktinvesteringar, framför allt inom ramen för samarbetet mellan AVS och EU. Församlingen uppmanar alla parter i Cotonouavtalet att lägga särskild vikt vid att mobilisera resurser för infrastrukturutveckling, sociala och ekonomiska investeringar och gott styre.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker vidare behovet av att se till att det förväntat ökade inflödet av utländska direktinvesteringar till AVS-länderna, särskilt när det gäller naturresurser, ger en balanserad effekt på utvecklingen genom lämpliga politiska åtgärder och institutioner. Församlingen uppmanar AVS-länderna att fullgöra sina utvecklingsåtaganden i detta avseende samt uppmanar det internationella samfundet att stödja denna process. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker vidare behovet av att se till att det förväntat ökade inflödet av utländska direktinvesteringar till AVS-länderna, särskilt när det gäller naturresurser, ger en balanserad effekt på utvecklingen genom lämpliga politiska åtgärder och institutioner. Församlingen uppmanar AVS-länderna att fullgöra sina utvecklingsåtaganden i detta avseende samt uppmanar det internationella samfundet att stödja denna process.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att vidarebefordra denna resolution till AVS–EG-ministerrådet, Europeiska kommissionen, Världsbanken, Europeiska investeringsbanken och Afrikanska utvecklingsbanken. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att vidarebefordra denna resolution till AVS–EG-ministerrådet, Europeiska kommissionen, Världsbanken, Europeiska investeringsbanken och Afrikanska utvecklingsbanken.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen den 22 november 2007 i Kigali (Rwanda).

(2)  EUT L 287, 28.10.2005, s. 4.

RESOLUTION
   (1)

om tillgång till sjukvård och läkemedel med särskild inriktning på försummade sjukdomar

Den gemensamma parlamentariska församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 177–181a i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177–181a i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens gemensamma mål enligt ”Europeiskt samförstånd om utveckling” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens gemensamma mål enligt ”Europeiskt samförstånd om utveckling” (2),

| — | med beaktande av partnerskapavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (”Cotonouavtalet”) (3) och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (”Cotonouavtalet”) (3) och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005 (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen – Europeiska unionens bidrag” (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen – Europeiska unionens bidrag” (5),

| — | med beaktande av de offentlig-privata partnerskapens ökande roll i tillhandahållandet av allmännyttiga varor, enligt vad som anges i kommissionens meddelande ”Hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna” (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de offentlig-privata partnerskapens ökande roll i tillhandahållandet av allmännyttiga varor, enligt vad som anges i kommissionens meddelande ”Hälsa och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna” (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s strategi för att åtgärda bristen på personal inom hälsosektorn i utvecklingsländerna” (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s strategi för att åtgärda bristen på personal inom hälsosektorn i utvecklingsländerna” (7),

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) World Health Report 2006, ”Working together for health” (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) World Health Report 2006, ”Working together for health” (8),

| — | med beaktande av resolutionen från den 59:e Världshälsoförsamlingen (WHA) om folkhälsa, innovation, nödvändig hälsoforskning och immateriella rättigheter: mot en global strategi och handlingsplan (9) av den 27 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från den 59:e Världshälsoförsamlingen (WHA) om folkhälsa, innovation, nödvändig hälsoforskning och immateriella rättigheter: mot en global strategi och handlingsplan (9) av den 27 maj 2006,

| — | med beaktande av Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP),

| — | med beaktande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (10), som antogs den 18 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (10), som antogs den 18 december 2006,

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska församlingens resolution av den 19 februari 2004 om fattigdomsrelaterade sjukdomar och reproduktiv hälsa i AVS-länderna i samband med den nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) (AVS-EG/3640/04) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska församlingens resolution av den 19 februari 2004 om fattigdomsrelaterade sjukdomar och reproduktiv hälsa i AVS-länderna i samband med den nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) (AVS-EG/3640/04) (11),

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska församlingens resolution av den 25 november 2004 om livsmedelsbistånd och livsmedelssäkerhet (AVS-EG/3692/04) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska församlingens resolution av den 25 november 2004 om livsmedelsbistånd och livsmedelssäkerhet (AVS-EG/3692/04) (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 8 september 2005 om allvarliga och försummade sjukdomar i utvecklingsländer (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 8 september 2005 om allvarliga och försummade sjukdomar i utvecklingsländer (13),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (AVS-EG/100.083/07), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (AVS-EG/100.083/07), och av följande skäl:

| A. | Hälsa är en grundläggande rättighet och en förutsättning för utveckling och ekonomiskt välstånd, och tillgång till sjukvård och läkemedel bör därför stå i centrum för utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

A.

Hälsa är en grundläggande rättighet och en förutsättning för utveckling och ekonomiskt välstånd, och tillgång till sjukvård och läkemedel bör därför stå i centrum för utvecklingspolitiken.

| B. | Tillgång till sjukvård är en fråga om global säkerhet och mänskliga rättigheter, eftersom smittsamma sjukdomars uppkomst och återkomst kan orsaka omfattande fattigdom, funktionshinder, dödlighet och instabilitet och eftersom sådana sjukdomar kan spridas snabbt världen över. |
| --- | --- |

B.

Tillgång till sjukvård är en fråga om global säkerhet och mänskliga rättigheter, eftersom smittsamma sjukdomars uppkomst och återkomst kan orsaka omfattande fattigdom, funktionshinder, dödlighet och instabilitet och eftersom sådana sjukdomar kan spridas snabbt världen över.

| C. | Framstegen mot ett uppfyllande av millennieutvecklingsmålen senast vid måldatumet 2015 har inte varit tillräckliga, vilket understryker behovet av ett större engagemang för att uppnå dem. |
| --- | --- |

C.

Framstegen mot ett uppfyllande av millennieutvecklingsmålen senast vid måldatumet 2015 har inte varit tillräckliga, vilket understryker behovet av ett större engagemang för att uppnå dem.

| D. | Varje år dör 27 000 människor på grund av att de inte har tillgång till nödvändiga läkemedel. |
| --- | --- |

D.

Varje år dör 27 000 människor på grund av att de inte har tillgång till nödvändiga läkemedel.

| E. | Av de 10 miljoner barn som avlider varje år dör 25 procent av sjukdomar som kan förhindras med vacciner. |
| --- | --- |

E.

Av de 10 miljoner barn som avlider varje år dör 25 procent av sjukdomar som kan förhindras med vacciner.

| F. | Varje år är det över 28 miljoner spädbarn som inte får skydd genom vaccinering under sitt första levnadsår. |
| --- | --- |

F.

Varje år är det över 28 miljoner spädbarn som inte får skydd genom vaccinering under sitt första levnadsår.

| G. | Utöver de tre viktigaste dödliga sjukdomarna hiv/aids, malaria och tuberkulos finns det många andra sjukdomar som sammanlagt drabbar cirka 1 miljard människor – en sjättedel av världens befolkning. |
| --- | --- |

G.

Utöver de tre viktigaste dödliga sjukdomarna hiv/aids, malaria och tuberkulos finns det många andra sjukdomar som sammanlagt drabbar cirka 1 miljard människor – en sjättedel av världens befolkning.

| H. | Dessa försummade sjukdomar inbegriper trypanosomiasis (afrikansk sömnsjuka), buruli ulcer, Chagas sjukdom, denguefeber, maskinfektioner i mage och tarm, spädbarnsdiarré, leishmaniasis (Kala Azar), lepra, elephantiasis lymphangiectatica, onkocerciasis, bilharzia, trakom samt diabetes, psykiska sjukdomar och epilepsi. |
| --- | --- |

H.

Dessa försummade sjukdomar inbegriper trypanosomiasis (afrikansk sömnsjuka), buruli ulcer, Chagas sjukdom, denguefeber, maskinfektioner i mage och tarm, spädbarnsdiarré, leishmaniasis (Kala Azar), lepra, elephantiasis lymphangiectatica, onkocerciasis, bilharzia, trakom samt diabetes, psykiska sjukdomar och epilepsi.

| I. | På grund av att de nuvarande behandlingarna är begränsade orsakar försummade sjukdomar en stor börda i form av funktionshinder och fattigdom, men de medel som avsätts för forskning om dem är jämförelsevis små, bland annat på EU-nivå. |
| --- | --- |

I.

På grund av att de nuvarande behandlingarna är begränsade orsakar försummade sjukdomar en stor börda i form av funktionshinder och fattigdom, men de medel som avsätts för forskning om dem är jämförelsevis små, bland annat på EU-nivå.

| J. | Forskningen kring läkemedelsutveckling avser i första hand läkemedel som säljs i utvecklade länder och sjukdomar som drabbar den utvecklade delen av världen. |
| --- | --- |

J.

Forskningen kring läkemedelsutveckling avser i första hand läkemedel som säljs i utvecklade länder och sjukdomar som drabbar den utvecklade delen av världen.

| K. | Det behövs mer ”överbryggande” forskning och utveckling som innebär att vetenskaplig kunskap och grundforskning leder till kliniska försök och registrering av nya produkter. |
| --- | --- |

K.

Det behövs mer ”överbryggande” forskning och utveckling som innebär att vetenskaplig kunskap och grundforskning leder till kliniska försök och registrering av nya produkter.

| L. | Samtidig tuberkulos och hiv-infektion är ett allvarligt hot, men ändå testas endast 0,5 procent av hiv-patienterna för tuberkulos och 7 procent av tuberkulospatienterna för hiv, vilket visar att det behövs ökat finansiellt stöd, större resurser och ett bättre samarbete mellan sjukdomsspecifika program och tjänster. |
| --- | --- |

L.

Samtidig tuberkulos och hiv-infektion är ett allvarligt hot, men ändå testas endast 0,5 procent av hiv-patienterna för tuberkulos och 7 procent av tuberkulospatienterna för hiv, vilket visar att det behövs ökat finansiellt stöd, större resurser och ett bättre samarbete mellan sjukdomsspecifika program och tjänster.

| M. | Multiresistent tuberkulos är mycket svår att diagnostisera och behandla, |
| --- | --- |

M.

Multiresistent tuberkulos är mycket svår att diagnostisera och behandla,

| N. | Varumärkesförfalskade läkemedel utgör 6–10 procent av världsmarknaden, och 25 procent av de läkemedel som konsumeras i Afrika förmodas vara varumärkesförfalskade. |
| --- | --- |

N.

Varumärkesförfalskade läkemedel utgör 6–10 procent av världsmarknaden, och 25 procent av de läkemedel som konsumeras i Afrika förmodas vara varumärkesförfalskade.

| O. | Förebyggande åtgärder är det mest effektiva sättet att bekämpa sexuellt överförbara sjukdomar, och tillgång till information och tjänster inom familjeplanering, mödrahälsovård och reproduktiv hälsa spelar en viktig roll för att minska fattigdomen och bekämpa hiv/aids, och vice versa. |
| --- | --- |

O.

Förebyggande åtgärder är det mest effektiva sättet att bekämpa sexuellt överförbara sjukdomar, och tillgång till information och tjänster inom familjeplanering, mödrahälsovård och reproduktiv hälsa spelar en viktig roll för att minska fattigdomen och bekämpa hiv/aids, och vice versa.

| P. | Det råder en global brist på cirka 4,3 miljoner hälso- och sjukvårdsanställda, vilket inkluderar ett underskott på 2,4 miljoner läkare, sjuksköterskor och barnmorskor i 57 av världens fattigaste länder, ett problem som är värst på landsbygden. |
| --- | --- |

P.

Det råder en global brist på cirka 4,3 miljoner hälso- och sjukvårdsanställda, vilket inkluderar ett underskott på 2,4 miljoner läkare, sjuksköterskor och barnmorskor i 57 av världens fattigaste länder, ett problem som är värst på landsbygden.

| Q. | Ökad tillgång till utbildning för unga flickor och en högre andel kvinnliga hälso- och sjukvårdsanställda är två faktorer som uppmuntrar kvinnor att utnyttja hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

Q.

Ökad tillgång till utbildning för unga flickor och en högre andel kvinnliga hälso- och sjukvårdsanställda är två faktorer som uppmuntrar kvinnor att utnyttja hälso- och sjukvårdstjänster.

| R. | Biståndet har ofta varit alltför kortsiktigt och oförutsägbart för att kunna stödja de långsiktiga löpande kostnaderna inom hälso- och sjukvården. Biståndsinsatser kan vara komplicerade på grund av att ett stort antal internationella organisationer deltar och är inte alltid anpassade till regeringarnas prioriteringar och insatser för kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

R.

Biståndet har ofta varit alltför kortsiktigt och oförutsägbart för att kunna stödja de långsiktiga löpande kostnaderna inom hälso- och sjukvården. Biståndsinsatser kan vara komplicerade på grund av att ett stort antal internationella organisationer deltar och är inte alltid anpassade till regeringarnas prioriteringar och insatser för kapacitetsuppbyggnad.

| S. | Internationella valutafondens och Världsbankens politik kan ibland innebära enorma hinder för fattiga länder i form av alltför stelbenta regler om offentliga utgifter som gör det omöjligt att uppnå millennieutvecklingsmålen för hälsa, vatten och hygien. |
| --- | --- |

S.

Internationella valutafondens och Världsbankens politik kan ibland innebära enorma hinder för fattiga länder i form av alltför stelbenta regler om offentliga utgifter som gör det omöjligt att uppnå millennieutvecklingsmålen för hälsa, vatten och hygien.

Inriktning på hälsa

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att anslå 15 procent av de årliga offentliga utgifterna till hälso- och sjukvård (Abujaförklaringen (14)) och EU att uppfylla Europaparlamentets mål att använda 20 procent av de finansiella biståndsåtagandena till hälso- och sjukvård samt utbildning. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att anslå 15 procent av de årliga offentliga utgifterna till hälso- och sjukvård (Abujaförklaringen (14)) och EU att uppfylla Europaparlamentets mål att använda 20 procent av de finansiella biståndsåtagandena till hälso- och sjukvård samt utbildning.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen framhåller särskilt att medlemsstaterna måste hålla sitt löfte att ge 0,7 procent av sin nationalinkomst i utländskt bistånd och garantera att sådant bistånd är samordnat, förutsägbart och långsiktigt. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen framhåller särskilt att medlemsstaterna måste hålla sitt löfte att ge 0,7 procent av sin nationalinkomst i utländskt bistånd och garantera att sådant bistånd är samordnat, förutsägbart och långsiktigt.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU, Internationella valutafonden och Världsbanken att inte tillämpa alltför strikta regler för offentliga utgifter och att inte främja olämpliga marknadsreformer av offentliga tjänster via biståndsvillkor, teknisk rådgivning och handelsavtal. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU, Internationella valutafonden och Världsbanken att inte tillämpa alltför strikta regler för offentliga utgifter och att inte främja olämpliga marknadsreformer av offentliga tjänster via biståndsvillkor, teknisk rådgivning och handelsavtal.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att hälso- och sjukvård måste bli en betydligt mer framträdande del av landstrategidokumenten (för den tionde Europeiska utvecklingsfonden), strategidokumenten för fattigdomsminskning och de medelfristiga utgiftsramarna samt deras budgetar, och att det bör garanteras att den analys som ligger till grund för dem påverkar inriktningen för arbetet inom hälso- och sjukvårdssektorn. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att hälso- och sjukvård måste bli en betydligt mer framträdande del av landstrategidokumenten (för den tionde Europeiska utvecklingsfonden), strategidokumenten för fattigdomsminskning och de medelfristiga utgiftsramarna samt deras budgetar, och att det bör garanteras att den analys som ligger till grund för dem påverkar inriktningen för arbetet inom hälso- och sjukvårdssektorn.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar vikten av nationellt politiskt ledarskap och ansvar, och uppmanar AVS-ländernas regeringar och kommissionen att se till att det civila samhället samt drabbade och marginaliserade grupper blir delaktiga i politikens utformning och genomförande. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar vikten av nationellt politiskt ledarskap och ansvar, och uppmanar AVS-ländernas regeringar och kommissionen att se till att det civila samhället samt drabbade och marginaliserade grupper blir delaktiga i politikens utformning och genomförande.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att biståndsåtaganden bör återspegla det generella hälsotillståndet och inte bara ländernas resultat när det gäller hiv/aids, tuberkulos och malaria. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att biståndsåtaganden bör återspegla det generella hälsotillståndet och inte bara ländernas resultat när det gäller hiv/aids, tuberkulos och malaria.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen stöder rekommendationen i 2006 års World Health Report att 50 procent av det internationella utvecklingsbiståndet bör anslås till att stärka hälso- och sjukvårdsystemen, och att återstående 50 procent av dessa medel bör anslås till förstärkning av arbetskraften. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen stöder rekommendationen i 2006 års World Health Report att 50 procent av det internationella utvecklingsbiståndet bör anslås till att stärka hälso- och sjukvårdsystemen, och att återstående 50 procent av dessa medel bör anslås till förstärkning av arbetskraften.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen stöder behovet av att förbättra hälso- och sjukvårdssystemen i AVS-länderna genom att exempelvis förbättra tillgången till viktiga och generiska läkemedel, minska byråkratin genom att effektivisera förvaltningen, öka kostnadseffektiviteten, förbättra effektiviteten genom omorganiserade tjänster och decentraliserade hälso- och sjukvårdssystem och genom att fördela resurser på ett sätt som bättre motsvarar befolkningens behov. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen stöder behovet av att förbättra hälso- och sjukvårdssystemen i AVS-länderna genom att exempelvis förbättra tillgången till viktiga och generiska läkemedel, minska byråkratin genom att effektivisera förvaltningen, öka kostnadseffektiviteten, förbättra effektiviteten genom omorganiserade tjänster och decentraliserade hälso- och sjukvårdssystem och genom att fördela resurser på ett sätt som bättre motsvarar befolkningens behov.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen stöder alla ingripanden som syftar till att öka tillgången till viktiga läkemedel, framför allt för de fattiga och sårbara grupperna i AVS-länderna. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen stöder alla ingripanden som syftar till att öka tillgången till viktiga läkemedel, framför allt för de fattiga och sårbara grupperna i AVS-länderna.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmuntrar till inrättande och förstärkande av nationella regelverk på hälso- och sjukvårdsområdet och kvalitetssäkringssystem som ett sätt att effektivisera planering och övervakning av verksamheten hos offentliga och privata leverantörer av hälso- och sjukvårdstjänster och läkemedel. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmuntrar till inrättande och förstärkande av nationella regelverk på hälso- och sjukvårdsområdet och kvalitetssäkringssystem som ett sätt att effektivisera planering och övervakning av verksamheten hos offentliga och privata leverantörer av hälso- och sjukvårdstjänster och läkemedel.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att offentlig-privata partnerskap, offentliga utvecklingspartnerskap och nord-sydliga och syd-sydliga partnerskap kan spela en positiv roll för att förstärka hälso- och sjukvårdssektorn, framför allt i underutvecklade länder och utvecklingsländer. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att offentlig-privata partnerskap, offentliga utvecklingspartnerskap och nord-sydliga och syd-sydliga partnerskap kan spela en positiv roll för att förstärka hälso- och sjukvårdssektorn, framför allt i underutvecklade länder och utvecklingsländer.

Förebyggande åtgärder

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att sjukdomsförebyggande åtgärder bör utgöra kärnan i regeringarnas politik genom vaccinationskampanjer, livsmedelssäkerhet (näringslära) och tillhandahållande av rent dricksvatten och goda sanitära förhållanden, kontrollprogram för tobak och alkohol samt kampanjer rörande hygien, säkert sex och utbildning om sunda livsstilar och andra utbildningskampanjer. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att sjukdomsförebyggande åtgärder bör utgöra kärnan i regeringarnas politik genom vaccinationskampanjer, livsmedelssäkerhet (näringslära) och tillhandahållande av rent dricksvatten och goda sanitära förhållanden, kontrollprogram för tobak och alkohol samt kampanjer rörande hygien, säkert sex och utbildning om sunda livsstilar och andra utbildningskampanjer.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att information och vacciner är det mest kostnadseffektiva sättet att förebygga och kontrollera infektionssjukdomar samt att det finns stort utrymme i utvecklingsländerna för mer omfattande täckning med befintliga vacciner, införande av nya och underutnyttjade vacciner och bättre utformning av vacciner så de bättre passar utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att information och vacciner är det mest kostnadseffektiva sättet att förebygga och kontrollera infektionssjukdomar samt att det finns stort utrymme i utvecklingsländerna för mer omfattande täckning med befintliga vacciner, införande av nya och underutnyttjade vacciner och bättre utformning av vacciner så de bättre passar utvecklingsländerna.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser förebyggande åtgärder, bl.a. långtidsverkande nät mot malaria som är behandlade med insektsmedel, avlägsnande av källor med stillastående vatten, utbildning i att känna igen symtom, tuberkulostestning av hiv-patienter och vice versa samt program för sexuell/reproduktiv hälsa och hiv/aids med tillhörande resurser. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser förebyggande åtgärder, bl.a. långtidsverkande nät mot malaria som är behandlade med insektsmedel, avlägsnande av källor med stillastående vatten, utbildning i att känna igen symtom, tuberkulostestning av hiv-patienter och vice versa samt program för sexuell/reproduktiv hälsa och hiv/aids med tillhörande resurser.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmuntrar de läkemedelsföretag som deltar i ansträngningarna att öka tillgången till viktiga och billiga läkemedel i AVS-länderna och att framför allt inrikta sig på försummade sjukdomar. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmuntrar de läkemedelsföretag som deltar i ansträngningarna att öka tillgången till viktiga och billiga läkemedel i AVS-länderna och att framför allt inrikta sig på försummade sjukdomar.

Kapacitet och infrastruktur

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att infrastruktur och logistikstrukturer för hälso- och sjukvård är nyckeln till förbättrade resultat inom hälso- och sjukvården, vilket också gäller personal, kliniker och sjukhus samt leveranser av och distributionskanaler för läkemedel och vacciner. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att infrastruktur och logistikstrukturer för hälso- och sjukvård är nyckeln till förbättrade resultat inom hälso- och sjukvården, vilket också gäller personal, kliniker och sjukhus samt leveranser av och distributionskanaler för läkemedel och vacciner.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser förnyade insatser för att återupprätta, bygga upp och förstärka hälso- och sjukvårdssystemen, genom större årliga budgetar och med EU-stöd, för att förbättra tillgången till kvalitetstjänster, diagnostik, vacciner och läkemedel, särskilt för fattiga människor och riskgrupper. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser förnyade insatser för att återupprätta, bygga upp och förstärka hälso- och sjukvårdssystemen, genom större årliga budgetar och med EU-stöd, för att förbättra tillgången till kvalitetstjänster, diagnostik, vacciner och läkemedel, särskilt för fattiga människor och riskgrupper.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar arbetet i globala partnerskap på hälso- och sjukvårdsområdet, såsom GAVI (Global Alliance for Vaccines and Immunisation) och GFATM (Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria), för att stödja uppbyggnaden av hälso- och sjukvårdssystem i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar arbetet i globala partnerskap på hälso- och sjukvårdsområdet, såsom GAVI (Global Alliance for Vaccines and Immunisation) och GFATM (Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria), för att stödja uppbyggnaden av hälso- och sjukvårdssystem i utvecklingsländerna.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser initiativ för snabbare lokal tillgång till lämpliga diagnostiseringsmetoder och säkra, åtkomliga och tillräckliga läkemedel, säkra metoder för insamling av blod och säkra blodlager samt dithörande utbildning, tekniskt bistånd och infrastruktur, bland annat på landsbygden, och betonar vikten av att se till att alla immuniseringsprogram förhindrar återanvändning av medicinsk teknik. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser initiativ för snabbare lokal tillgång till lämpliga diagnostiseringsmetoder och säkra, åtkomliga och tillräckliga läkemedel, säkra metoder för insamling av blod och säkra blodlager samt dithörande utbildning, tekniskt bistånd och infrastruktur, bland annat på landsbygden, och betonar vikten av att se till att alla immuniseringsprogram förhindrar återanvändning av medicinsk teknik.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar att insamling av tillförlitliga uppgifter och övervakning av nyckelparametrar inom hälso- och sjukvård gör det möjligt att utveckla evidensbaserade strategier som kan vara mer effektiva. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar att insamling av tillförlitliga uppgifter och övervakning av nyckelparametrar inom hälso- och sjukvård gör det möjligt att utveckla evidensbaserade strategier som kan vara mer effektiva.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen stöder WHO:s förhandskvalificeringsprogram för utvärdering och tillhandahållande av nya viktiga läkemedel och ökad kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen stöder WHO:s förhandskvalificeringsprogram för utvärdering och tillhandahållande av nya viktiga läkemedel och ökad kapacitetsuppbyggnad.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar kommissionens meddelande om EU:s strategi för att åtgärda bristen på personal inom hälsosektorn i utvecklingsländerna och uppmanar till kraftfullare åtgärder på detta område. Församlingen upprepar behovet av att utveckla bättre arbetsförhållanden, utbildning och karriärmöjligheter vårdpersonal samt stimulans till kvarhållande, vänortsarrangemang och utbytesprogram. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar kommissionens meddelande om EU:s strategi för att åtgärda bristen på personal inom hälsosektorn i utvecklingsländerna och uppmanar till kraftfullare åtgärder på detta område. Församlingen upprepar behovet av att utveckla bättre arbetsförhållanden, utbildning och karriärmöjligheter vårdpersonal samt stimulans till kvarhållande, vänortsarrangemang och utbytesprogram.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar att göra samhället mera jämlikt genom att eftersträva jämställdhet mellan kvinnor och män inom hälsa och utbildning och att stärka kvinnornas sociala status och självständighet genom att fokusera på kvinnor och flickor när man utvecklar mänskliga resurser och karriärmöjligheter inom hälso- och sjukvårdssektorn. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar att göra samhället mera jämlikt genom att eftersträva jämställdhet mellan kvinnor och män inom hälsa och utbildning och att stärka kvinnornas sociala status och självständighet genom att fokusera på kvinnor och flickor när man utvecklar mänskliga resurser och karriärmöjligheter inom hälso- och sjukvårdssektorn.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmuntrar EU att utveckla och genomföra EU:s uppförandekod för etisk rekrytering av hälso- och sjukvårdsanställda samt att stödja en global kod för att förhindra ”hjärnflykten” från utvecklingsländer till utvecklade länder. Församlingen anser att EU:s och det internationella biståndet bör garantera långsiktig finansiering av mänskliga resurser som en investering i hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmuntrar EU att utveckla och genomföra EU:s uppförandekod för etisk rekrytering av hälso- och sjukvårdsanställda samt att stödja en global kod för att förhindra ”hjärnflykten” från utvecklingsländer till utvecklade länder. Församlingen anser att EU:s och det internationella biståndet bör garantera långsiktig finansiering av mänskliga resurser som en investering i hälso- och sjukvårdssystem.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att investeringar i vattenförsörjning, hygien och infrastruktur samt ökad medvetenhet om sambanden mellan hälsa, rent vatten, sanitära förhållanden och hygien är avgörande för att bekämpa vattenburna sjukdomar och tillhandahålla hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att investeringar i vattenförsörjning, hygien och infrastruktur samt ökad medvetenhet om sambanden mellan hälsa, rent vatten, sanitära förhållanden och hygien är avgörande för att bekämpa vattenburna sjukdomar och tillhandahålla hälso- och sjukvårdssystem.

Forskning och utveckling

| 26. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar antagandet av Världshälsoförsamlingens resolution om folkhälsa, innovation, nödvändig hälsoforskning och immateriella rättigheter, som banar väg för att definiera behov inom hälsoforskningen och prioriteringar för utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar antagandet av Världshälsoförsamlingens resolution om folkhälsa, innovation, nödvändig hälsoforskning och immateriella rättigheter, som banar väg för att definiera behov inom hälsoforskningen och prioriteringar för utvecklingsländerna.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar att försummade sjukdomar har tagits med och att överbryggande forskning betonas i EU:s sjunde ramprogram för forskning. Församlingen uppmanar kommissionen att stödja institut som är villiga att samarbeta med offentliga hälso- och sjukvårdsinitiativ med inriktning på dessa sektorer och att garantera att nya läkemedel som blir resultatet av offentligt finansierad forskning förblir tillgängliga för alla. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar att försummade sjukdomar har tagits med och att överbryggande forskning betonas i EU:s sjunde ramprogram för forskning. Församlingen uppmanar kommissionen att stödja institut som är villiga att samarbeta med offentliga hälso- och sjukvårdsinitiativ med inriktning på dessa sektorer och att garantera att nya läkemedel som blir resultatet av offentligt finansierad forskning förblir tillgängliga för alla.

| 28. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen påpekar att det ökade politiska engagemanget på EU-nivå och internationellt nu måste kombineras med långsiktigt finansiellt stöd och mer samarbete mellan partnerländerna, den akademiska världen och industrin för att det ska leda till resultat i utvecklingen av nya diagnosverktyg och säkra, effektiva läkemedel. |
| --- | --- |

28.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen påpekar att det ökade politiska engagemanget på EU-nivå och internationellt nu måste kombineras med långsiktigt finansiellt stöd och mer samarbete mellan partnerländerna, den akademiska världen och industrin för att det ska leda till resultat i utvecklingen av nya diagnosverktyg och säkra, effektiva läkemedel.

| 29. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen erkänner den roll som spelas av Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP) när det gäller att anordna klinisk prövning av nya läkemedel och vacciner som passar lokala kliniska, etiska och sociala villkor i länder med endemiska sjukdomar, och efterlyser en breddning av verksamheten inom EDCTP, så att den även inbegriper andra försummade sjukdomar och övriga faser inom klinisk utveckling (faserna I och IV). |
| --- | --- |

29.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen erkänner den roll som spelas av Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP) när det gäller att anordna klinisk prövning av nya läkemedel och vacciner som passar lokala kliniska, etiska och sociala villkor i länder med endemiska sjukdomar, och efterlyser en breddning av verksamheten inom EDCTP, så att den även inbegriper andra försummade sjukdomar och övriga faser inom klinisk utveckling (faserna I och IV).

| 30. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen önskar se fler genusspecifika kliniska försök med läkemedel. Församlingen understryker behovet av att öka medvetenheten bland medicinska forskare om skillnaderna i livsstil och levnadsvillkor för kvinnor och män, så att detta kan beaktas när nya läkemedel och vacciner utvecklas. |
| --- | --- |

30.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen önskar se fler genusspecifika kliniska försök med läkemedel. Församlingen understryker behovet av att öka medvetenheten bland medicinska forskare om skillnaderna i livsstil och levnadsvillkor för kvinnor och män, så att detta kan beaktas när nya läkemedel och vacciner utvecklas.

| 31. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen förespråkar en förstärkning av forskning, kliniska prövningar och produktionskapacitet på lokal nivå, inklusive utveckling av regionala och nationella företag som producerar generiska läkemedel i drabbade områden och utveckling av integrerade projekt, från identifiering av nya sjukdomar till utveckling och tillverkning av nya läkemedel, och efterlyser forskning, bland annat inom de operativa systemen och hälso- och sjukvårdssystemen, som syftar till effektivare genomförande av åtgärder och beaktar kulturella frågor gällande läkemedels förskrivning, användning, tillgång, överkomlighet och distribution. |
| --- | --- |

31.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen förespråkar en förstärkning av forskning, kliniska prövningar och produktionskapacitet på lokal nivå, inklusive utveckling av regionala och nationella företag som producerar generiska läkemedel i drabbade områden och utveckling av integrerade projekt, från identifiering av nya sjukdomar till utveckling och tillverkning av nya läkemedel, och efterlyser forskning, bland annat inom de operativa systemen och hälso- och sjukvårdssystemen, som syftar till effektivare genomförande av åtgärder och beaktar kulturella frågor gällande läkemedels förskrivning, användning, tillgång, överkomlighet och distribution.

| 32. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser främjande av åtgärder för att förbättra tillgången till och överkomligheten för läkemedel, bland annat stegvisa priser, donationer och rabatter, innovationspriser, skattekrediter, stimulansåtgärder, förbindelser om förhandsköp och förhandsförbindelser om saluföring av vacciner, som innebär att givare ingår särskilda förbindelser om att subventionera köp av vacciner som uppfyller överenskomna standarder, samt överföring av tillverkningsteknik och expertkunskaper till länder med endemiska sjukdomar. |
| --- | --- |

32.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser främjande av åtgärder för att förbättra tillgången till och överkomligheten för läkemedel, bland annat stegvisa priser, donationer och rabatter, innovationspriser, skattekrediter, stimulansåtgärder, förbindelser om förhandsköp och förhandsförbindelser om saluföring av vacciner, som innebär att givare ingår särskilda förbindelser om att subventionera köp av vacciner som uppfyller överenskomna standarder, samt överföring av tillverkningsteknik och expertkunskaper till länder med endemiska sjukdomar.

| 33. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar innovativa strategier såsom förhandsförbindelser om saluföring för att påskynda utvecklingen och öka produktionen av läkemedel och vacciner för utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

33.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar innovativa strategier såsom förhandsförbindelser om saluföring för att påskynda utvecklingen och öka produktionen av läkemedel och vacciner för utvecklingsländerna.

| 34. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att granskning och registrering av läkemedel bör vara relevanta för prioriteringarna i länder med endemiska sjukdomar, med särskilda förfaranden för bättre utvärdering av nyttoriskförhållandet för läkemedel för försummade sjukdomar. |
| --- | --- |

34.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att granskning och registrering av läkemedel bör vara relevanta för prioriteringarna i länder med endemiska sjukdomar, med särskilda förfaranden för bättre utvärdering av nyttoriskförhållandet för läkemedel för försummade sjukdomar.

| 35. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att offentlig-privata partnerskap för utveckling är en framgångsrik modell för samarbete mellan läkemedelsföretag och offentlig forskning i syfte att utveckla innovativa behandlingar och öka kapaciteten. |
| --- | --- |

35.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att offentlig-privata partnerskap för utveckling är en framgångsrik modell för samarbete mellan läkemedelsföretag och offentlig forskning i syfte att utveckla innovativa behandlingar och öka kapaciteten.

| 36. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen påminner om utvecklingsländernas rättighet att använda de flexibilitetsmekanismer som de har tillgång till enligt avtalet om handelsrelaterade immateriella rättigheter (TRIPS), särskilt inom icke lönsamma områden som inte omfattas av OECD-marknaden, samtidigt som de behåller stimulansåtgärder genom skydd av immateriella rättigheter och behandlar lagstiftningsfrågor rörande registrering och saluföring av läkemedel. Församlingen anser att sådana rättigheter kan vara användbara i tvister om licensieringen av nya läkemedel och immateriella rättigheter med läkemedelsbranschen, där hälsofrågor av dominerande allmänintresse står på spel. |
| --- | --- |

36.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen påminner om utvecklingsländernas rättighet att använda de flexibilitetsmekanismer som de har tillgång till enligt avtalet om handelsrelaterade immateriella rättigheter (TRIPS), särskilt inom icke lönsamma områden som inte omfattas av OECD-marknaden, samtidigt som de behåller stimulansåtgärder genom skydd av immateriella rättigheter och behandlar lagstiftningsfrågor rörande registrering och saluföring av läkemedel. Församlingen anser att sådana rättigheter kan vara användbara i tvister om licensieringen av nya läkemedel och immateriella rättigheter med läkemedelsbranschen, där hälsofrågor av dominerande allmänintresse står på spel.

| 37. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen pekar på att Brasilien nyligen utnyttjade de möjligheter som erbjuds genom TRIPS-avtalet i samband med obligatorisk licensiering av läkemedel och andra frågor som gäller immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

37.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen pekar på att Brasilien nyligen utnyttjade de möjligheter som erbjuds genom TRIPS-avtalet i samband med obligatorisk licensiering av läkemedel och andra frågor som gäller immateriella rättigheter.

| 38. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen är mycket oroad över att regeringarna i vissa AVS-länder tar ut tullar, importavgifter och skatter på verksamma substanser i läkemedel, färdiga läkemedel och vacciner, något som sedan gör att fattiga stater inte har råd med läkemedel. Församlingen uppmanar kommissionen att undersöka detta och uppmuntra regeringarna att avskaffa sådana skatter. |
| --- | --- |

38.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen är mycket oroad över att regeringarna i vissa AVS-länder tar ut tullar, importavgifter och skatter på verksamma substanser i läkemedel, färdiga läkemedel och vacciner, något som sedan gör att fattiga stater inte har råd med läkemedel. Församlingen uppmanar kommissionen att undersöka detta och uppmuntra regeringarna att avskaffa sådana skatter.

| 39. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar betydelsen av att förskriven medicinering följs för att begränsa resistens och efterlyser kortare medicineringsperioder, kombinationer och fasta doser när det är möjligt. |
| --- | --- |

39.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar betydelsen av att förskriven medicinering följs för att begränsa resistens och efterlyser kortare medicineringsperioder, kombinationer och fasta doser när det är möjligt.

| 40. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU att öka insatserna mot varumärkesförfalskade läkemedel genom att stödja effektiv kvalitetskontroll av medicinska produkter och material, öka samarbetet mellan tullen och polisen och arbeta för en internationell konvention som syftar till att kriminalisera produktion och försäljning av varumärkesförfalskade läkemedel. |
| --- | --- |

40.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU att öka insatserna mot varumärkesförfalskade läkemedel genom att stödja effektiv kvalitetskontroll av medicinska produkter och material, öka samarbetet mellan tullen och polisen och arbeta för en internationell konvention som syftar till att kriminalisera produktion och försäljning av varumärkesförfalskade läkemedel.

| 41. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att förpliktiga sig till och påskynda införandet av artemisininbaserad kombinationsterapi (ACT), som anses vara den mest effektiva behandlingen mot malaria. Församlingen uppmanar givarna att finansiera ACT-läkemedel och stödja inköp, förberedande urval och framställning av sådana. |
| --- | --- |

41.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att förpliktiga sig till och påskynda införandet av artemisininbaserad kombinationsterapi (ACT), som anses vara den mest effektiva behandlingen mot malaria. Församlingen uppmanar givarna att finansiera ACT-läkemedel och stödja inköp, förberedande urval och framställning av sådana.

| 42. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker det gemensamma intresset hos utvecklade länder och utvecklingsländer, till exempel för att bekämpa antimikrob resistens och hitta bättre antivirala läkemedel och vacciner mot influensa. Församlingen framhåller att forskning om försummade sjukdomar kan ge positiva bieffekter för förståelsen av andra sjukdomar. Forskning om vacciner och immunitet kan till exempel förbättra kunskaperna om allergiska sjukdomar som drabbar ett växande antal människor i Europa. |
| --- | --- |

42.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker det gemensamma intresset hos utvecklade länder och utvecklingsländer, till exempel för att bekämpa antimikrob resistens och hitta bättre antivirala läkemedel och vacciner mot influensa. Församlingen framhåller att forskning om försummade sjukdomar kan ge positiva bieffekter för förståelsen av andra sjukdomar. Forskning om vacciner och immunitet kan till exempel förbättra kunskaperna om allergiska sjukdomar som drabbar ett växande antal människor i Europa.

| 43. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen yrkar på att den globala planen för att stoppa tuberkulos ska genomföras och anser att finns ett trängande behov av nya, snabba diagnostester för tuberkulos, inklusive multiresistent tuberkulos, som lämpar sig för miljöer med begränsade resurser, och yrkar på att åtgärder vidtas för att se till att alla läkemedel mot tuberkulos som håller på att utvecklas testas på patienter med multiresistent tuberkulos. |
| --- | --- |

43.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen yrkar på att den globala planen för att stoppa tuberkulos ska genomföras och anser att finns ett trängande behov av nya, snabba diagnostester för tuberkulos, inklusive multiresistent tuberkulos, som lämpar sig för miljöer med begränsade resurser, och yrkar på att åtgärder vidtas för att se till att alla läkemedel mot tuberkulos som håller på att utvecklas testas på patienter med multiresistent tuberkulos.

| 44. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att gisslet hiv/aids måste hanteras genom allmän tillgång till förebyggande åtgärder, behandling och vård, däribland tillgång till antivirala läkemedel, frivillig rådgivning och testning samt ökade insatser för att utveckla mikrobiocider och vacciner. |
| --- | --- |

44.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att gisslet hiv/aids måste hanteras genom allmän tillgång till förebyggande åtgärder, behandling och vård, däribland tillgång till antivirala läkemedel, frivillig rådgivning och testning samt ökade insatser för att utveckla mikrobiocider och vacciner.

| 45. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar de internationella givarna att stödja WHO och dess preventiva kemoterapeutiska strategi genom att öka tillgången till lämpliga och pålitliga förråd av avmaskningsmedel av hög kvalitet (albendazol, ivermektin, praziquantel) för att förebygga och behandla maskinfektioner och upprätta ett globalt upphandlingssystem. |
| --- | --- |

45.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar de internationella givarna att stödja WHO och dess preventiva kemoterapeutiska strategi genom att öka tillgången till lämpliga och pålitliga förråd av avmaskningsmedel av hög kvalitet (albendazol, ivermektin, praziquantel) för att förebygga och behandla maskinfektioner och upprätta ett globalt upphandlingssystem.

| 46. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att engagera sig och EU att förstärka vården av personer med psykiska och neurologiska sjukdomar och skador genom att förbättra primärvården och den lokala rehabiliteringen, öka medvetenheten bland allmänheten och de yrkesverksamma samt bekämpa stigmatisering och diskriminering. |
| --- | --- |

46.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att engagera sig och EU att förstärka vården av personer med psykiska och neurologiska sjukdomar och skador genom att förbättra primärvården och den lokala rehabiliteringen, öka medvetenheten bland allmänheten och de yrkesverksamma samt bekämpa stigmatisering och diskriminering.

| 47. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen många liv skulle kunna räddas och funktionshindren minskas om tillstånd som diabetes kunde diagnostiseras, hanteras och behandlas effektivare. Särskilt bör tillgången till insulin och läkemedel utökas och specialistnätverk och specialistutbildning inrättas. |
| --- | --- |

47.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen många liv skulle kunna räddas och funktionshindren minskas om tillstånd som diabetes kunde diagnostiseras, hanteras och behandlas effektivare. Särskilt bör tillgången till insulin och läkemedel utökas och specialistnätverk och specialistutbildning inrättas.

| 48. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar och kommissionen att stödja program för att förebygga och behandla obstetrisk fistel och tillämpa lagar om ålder då äktenskap får ingås, främja allmän tillgång till förlossningsvård och utbildning i reproduktiv hälsa samt social rehabilitering av flickor och kvinnor efter behandling. |
| --- | --- |

48.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar och kommissionen att stödja program för att förebygga och behandla obstetrisk fistel och tillämpa lagar om ålder då äktenskap får ingås, främja allmän tillgång till förlossningsvård och utbildning i reproduktiv hälsa samt social rehabilitering av flickor och kvinnor efter behandling.

| 49. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att vidarebefordra denna resolution till AVS–EG-ministerrådet, Världshälsoorganisationen WHO, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen, Världsbanken och Internationella valutafonden. |
| --- | --- |

49.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att vidarebefordra denna resolution till AVS–EG-ministerrådet, Världshälsoorganisationen WHO, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen, Världsbanken och Internationella valutafonden.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen den 22 november 2007 i Kigali (Rwanda).

(2)  Europeiskt samförstånd om utveckling, del I, avsnitt 1, EUT C 46, 24.2.2006.

(3)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(4)  EUT L 287, 28.10.2005, s. 4.

(5)  KOM(2005)0132.

(6)  KOM(2002)0129, s. 12.

(7)  KOM(2005)0642.

(8)  http://www.who.int/whr/2006/whr06_en.pdf

(9)  Världshälsoförsamlingen (WHA) 59.24 av den 27 maj 2006.

(10)  EUT L 412, 30.12.2006.

(11)  EUT C 120, 30.4.2004, s. 29.

(12)  EUT C 80, 1.4.2005, s. 23.

(13)  EUT C 192 E, 17.8.2006, s. 350.

(14)  Abujaförklaringen om hiv/aids, tuberkulos och andra relaterade smittsamma sjukdomar, antagen den 27 april 2001.

RESOLUTION
   (1)

om naturkatastrofer i AVS-länderna: EU-medel för beredskapsåtgärder (EUF-medel) och nödhjälp (ECHO-medel)

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007,

| — | med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, särskilt artiklarna 30 (regionalt samarbete) och 32 (miljö och naturresurser) i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet, särskilt artiklarna 30 (regionalt samarbete) och 32 (miljö och naturresurser) i detta,

| — | med beaktande av miljöinitiativet från Nepad (Nytt partnerskap för Afrikas utveckling), |
| --- | --- |

—

med beaktande av miljöinitiativet från Nepad (Nytt partnerskap för Afrikas utveckling),

| — | med beaktande av beslutet om klimatförändringar och utveckling och beslutet om genomförande av initiativet grön vägg för Sahara, som fattades av Afrikanska unionens församling vid dess sammanträde den 29–30 januari 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet om klimatförändringar och utveckling och beslutet om genomförande av initiativet grön vägg för Sahara, som fattades av Afrikanska unionens församling vid dess sammanträde den 29–30 januari 2007,

| — | med beaktande av beslut nr 3 från den 79:e sessionen med AVS ministerråd, som hölls i Gaborone (Botswana) den 4–5 maj 2004, där ministerrådet bekräftar behovet av att integrera åtgärderna mot ökenspridning med frågorna om torrmark för att kunna lösa viktiga problem i samband med hållbar förvaltning såsom torka, skogsskövling och vattenresurser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslut nr 3 från den 79:e sessionen med AVS ministerråd, som hölls i Gaborone (Botswana) den 4–5 maj 2004, där ministerrådet bekräftar behovet av att integrera åtgärderna mot ökenspridning med frågorna om torrmark för att kunna lösa viktiga problem i samband med hållbar förvaltning såsom torka, skogsskövling och vattenresurser,

| — | med beaktande av beslut nr 3/LXXIX/04 från det fjärde toppmötet med AVS-ländernas stats- och regeringschefer i Maputo (Moçambique) den 23-24 juni 2004, där deltagarna understryker den extrema sårbarheten i många av AVS-områdets stater, regioner och befolkningsgrupper för naturkatastrofer och därmed sammanhängande miljöproblem, och uppmuntrar till ett engagemang för att stödja proaktiva initiativ för att bekämpa dessa problem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslut nr 3/LXXIX/04 från det fjärde toppmötet med AVS-ländernas stats- och regeringschefer i Maputo (Moçambique) den 23-24 juni 2004, där deltagarna understryker den extrema sårbarheten i många av AVS-områdets stater, regioner och befolkningsgrupper för naturkatastrofer och därmed sammanhängande miljöproblem, och uppmuntrar till ett engagemang för att stödja proaktiva initiativ för att bekämpa dessa problem,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8-9 mars 2007, där man understryker betydelsen av att uppnå det strategiska målet att begränsa den globala medeltemperaturen till högst 2 °C över den förindustriella nivån, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8-9 mars 2007, där man understryker betydelsen av att uppnå det strategiska målet att begränsa den globala medeltemperaturen till högst 2 °C över den förindustriella nivån,

| — | med beaktande av överenskommelsen mellan EU, Kanada och Japan vid G8-mötet i Heiligendamm i juni 2007 att minst halvera de globala utsläppen av koldioxid till 2050, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen mellan EU, Kanada och Japan vid G8-mötet i Heiligendamm i juni 2007 att minst halvera de globala utsläppen av koldioxid till 2050,

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s klimatpanel (IPCC), som tilldelades Nobels fredspris 2007, och framför allt den fjärde lägesrapporten från klimatpanelens arbetsgrupp II med rubriken ”Impacts, Adaptation and Vulnerability” (Effekter, anpassning och sårbarhet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s klimatpanel (IPCC), som tilldelades Nobels fredspris 2007, och framför allt den fjärde lägesrapporten från klimatpanelens arbetsgrupp II med rubriken ”Impacts, Adaptation and Vulnerability” (Effekter, anpassning och sårbarhet),

| — | med beaktande av rapporten 2005 från millenniegranskningen av ekosystemen med inriktning på användning och förstörelse av många av planetens naturresurser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten 2005 från millenniegranskningen av ekosystemen med inriktning på användning och förstörelse av många av planetens naturresurser,

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändring (UNFCCC) och dess Kyotoprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändring (UNFCCC) och dess Kyotoprotokoll,

| — | med beaktande av Agenda 21, Riodeklarationen om miljö och utveckling, och Principförklaringen om hållbar förvaltning av skog, som antogs av över 178 regeringar vid FN:s konferens om miljö och utveckling (UNCED) i Rio de Janeiro (Brasilien) den 3-14 juni 1992 och vars principer kraftfullt bekräftades vid världstoppmötet om hållbar utveckling (WSSD) i Johannesburg (Sydafrika) den 26 augusti–4 september 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 21, Riodeklarationen om miljö och utveckling, och Principförklaringen om hållbar förvaltning av skog, som antogs av över 178 regeringar vid FN:s konferens om miljö och utveckling (UNCED) i Rio de Janeiro (Brasilien) den 3-14 juni 1992 och vars principer kraftfullt bekräftades vid världstoppmötet om hållbar utveckling (WSSD) i Johannesburg (Sydafrika) den 26 augusti–4 september 2002,

| — | med beaktande av FN:s konvention om att bekämpa ökenspridningen, som antogs i Paris den 17 juni 1994 och trädde i kraft den 26 december 1996, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om att bekämpa ökenspridningen, som antogs i Paris den 17 juni 1994 och trädde i kraft den 26 december 1996,

| — | med beaktande av slutrapporten från världskonferensen om minskning av katastrofrisken (DRR) den 18–22 januari 2005 och framför allt Hyogo-ramen för åtgärder 2005–2015 för uppbyggnad av nationers och samhällens motståndskraft mot katastrofer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från världskonferensen om minskning av katastrofrisken (DRR) den 18–22 januari 2005 och framför allt Hyogo-ramen för åtgärder 2005–2015 för uppbyggnad av nationers och samhällens motståndskraft mot katastrofer,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 57/256 av den 20 december 2002 om översynen av Yokohamastrategin och handlingsplanen för en tryggare värld – riktlinjer för att förebygga, höja beredskapen för samt lindra effekterna av naturkatastrofer, och FN:s internationella möte ”Barbados plus 10” om små östater under utveckling, som hölls i Mauritius i januari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 57/256 av den 20 december 2002 om översynen av Yokohamastrategin och handlingsplanen för en tryggare värld – riktlinjer för att förebygga, höja beredskapen för samt lindra effekterna av naturkatastrofer, och FN:s internationella möte ”Barbados plus 10” om små östater under utveckling, som hölls i Mauritius i januari 2005,

| — | med beaktande av församlingens tidigare resolutioner antagna den 1 april 1999 i Strasbourg om klimatförändringar och små östater, inom ramen för samarbetet mellan AVS och EU (2), den 19 februari 2004 i Addis Abeba om de skador som orsakats av cykloner i Stilla havet, Indiska oceanen och Karibiska havet och behovet av en snabb reaktion på naturkatastrofer (3), den 25 november 2004 i Haag om de skador som orsakats av orkaner i Västindien (4) och den 24 november 2005 i Edinburgh om naturkatastrofers orsaker och konsekvenser (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av församlingens tidigare resolutioner antagna den 1 april 1999 i Strasbourg om klimatförändringar och små östater, inom ramen för samarbetet mellan AVS och EU (2), den 19 februari 2004 i Addis Abeba om de skador som orsakats av cykloner i Stilla havet, Indiska oceanen och Karibiska havet och behovet av en snabb reaktion på naturkatastrofer (3), den 25 november 2004 i Haag om de skador som orsakats av orkaner i Västindien (4) och den 24 november 2005 i Edinburgh om naturkatastrofers orsaker och konsekvenser (5),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (APP/3802/05), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (APP/3802/05), och av följande skäl:

| A. | Katastrofer och utarmningen av naturresurser utgör ett allvarligt hot mot fattigdomsbekämpningen och mot möjligheterna att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

A.

Katastrofer och utarmningen av naturresurser utgör ett allvarligt hot mot fattigdomsbekämpningen och mot möjligheterna att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| B. | AVS-ländernas bidrag till orsakerna till klimatförändringen är försumbart, medan det är de som drabbas värst av dess konsekvenser. Klimatförändringen kan bromsa takten i framstegen mot en hållbar utveckling, antingen direkt genom ökad exponering för negativa effekter eller indirekt genom en underminering av förmågan att anpassa sig. |
| --- | --- |

B.

AVS-ländernas bidrag till orsakerna till klimatförändringen är försumbart, medan det är de som drabbas värst av dess konsekvenser. Klimatförändringen kan bromsa takten i framstegen mot en hållbar utveckling, antingen direkt genom ökad exponering för negativa effekter eller indirekt genom en underminering av förmågan att anpassa sig.

| C. | Naturkatastrofernas effekter är speciellt skadliga för utvecklingsländerna genom att de motverkar de gynnsamma effekterna av utvecklingssamarbetet, hämmar den fortsatta tillväxten och orsakar allvarliga förluster av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

C.

Naturkatastrofernas effekter är speciellt skadliga för utvecklingsländerna genom att de motverkar de gynnsamma effekterna av utvecklingssamarbetet, hämmar den fortsatta tillväxten och orsakar allvarliga förluster av biologisk mångfald.

| D. | AVS-länderna står inför en avgörande utmaning att effektivt ta itu med de långsiktiga effekterna av naturkatastrofer genom att utveckla och stärka nationella och regionala åtgärder för minskning, återhämtning och ledning i samband med katastrofrisker. |
| --- | --- |

D.

AVS-länderna står inför en avgörande utmaning att effektivt ta itu med de långsiktiga effekterna av naturkatastrofer genom att utveckla och stärka nationella och regionala åtgärder för minskning, återhämtning och ledning i samband med katastrofrisker.

| E. | AVS-länderna tillhandahåller ett brett urval olika ekosystemtjänster åt världen i övrigt, utan vederbörlig ersättning. |
| --- | --- |

E.

AVS-länderna tillhandahåller ett brett urval olika ekosystemtjänster åt världen i övrigt, utan vederbörlig ersättning.

| F. | Nya undersökningar bekräftar att Afrika är en av de kontinenter som är mest sårbara för klimatförändringar eftersom den utsatts för många olika påfrestningar och har liten förmåga till anpassning. År 2020 beräknas mellan 75 och 250 miljoner afrikaner vara drabbade av ökad vattenstress på grund av klimatförändringen. Jordbruksproduktionen, fisket och livsmedelstillgången beräknas också bli mycket problematiska. |
| --- | --- |

F.

Nya undersökningar bekräftar att Afrika är en av de kontinenter som är mest sårbara för klimatförändringar eftersom den utsatts för många olika påfrestningar och har liten förmåga till anpassning. År 2020 beräknas mellan 75 och 250 miljoner afrikaner vara drabbade av ökad vattenstress på grund av klimatförändringen. Jordbruksproduktionen, fisket och livsmedelstillgången beräknas också bli mycket problematiska.

| G. | Klimatförändringen beräknas år 2050 ha minskat vattenresurserna till en punkt där de inte räcker till för att klara behoven i många små östater, till exempel i Västindien, Indiska oceanen och Stillahavsområdet, som är särskilt sårbara för stigande havsnivåer och naturkatastrofer. |
| --- | --- |

G.

Klimatförändringen beräknas år 2050 ha minskat vattenresurserna till en punkt där de inte räcker till för att klara behoven i många små östater, till exempel i Västindien, Indiska oceanen och Stillahavsområdet, som är särskilt sårbara för stigande havsnivåer och naturkatastrofer.

| H. | Mot slutet av 2000-talet beräknas stigande havsnivåer påverka lågt liggande kustområden med stora befolkningar, vilket förväntas försvåra översvämningar, stormvågor, erosion och andra kustrisker, påverka de lokala resurserna och turismen samt hota bosättningar och vital infrastruktur. |
| --- | --- |

H.

Mot slutet av 2000-talet beräknas stigande havsnivåer påverka lågt liggande kustområden med stora befolkningar, vilket förväntas försvåra översvämningar, stormvågor, erosion och andra kustrisker, påverka de lokala resurserna och turismen samt hota bosättningar och vital infrastruktur.

| I. | Påverkan från andra faktorer än klimatet kan öka sårbarheten för klimatförändringar och naturkatastrofer genom att minska motståndskraften och kan också minska förmågan till anpassning och effekterna av förebyggande och lindrande åtgärder, på grund av att resurser måste sättas in för att uppfylla konkurrerande behov. |
| --- | --- |

I.

Påverkan från andra faktorer än klimatet kan öka sårbarheten för klimatförändringar och naturkatastrofer genom att minska motståndskraften och kan också minska förmågan till anpassning och effekterna av förebyggande och lindrande åtgärder, på grund av att resurser måste sättas in för att uppfylla konkurrerande behov.

| J. | Få planer för att främja hållbarhet och minska sårbarheten för klimatförändringar och naturkatastrofer har innefattat främjande av anpassningsförmågan. |
| --- | --- |

J.

Få planer för att främja hållbarhet och minska sårbarheten för klimatförändringar och naturkatastrofer har innefattat främjande av anpassningsförmågan.

| K. | Minskning av katastrofrisken är i första hand ett nationellt ansvar, och det finns behov av att stärka samarbete och partnerskap på regional och internationell nivå. |
| --- | --- |

K.

Minskning av katastrofrisken är i första hand ett nationellt ansvar, och det finns behov av att stärka samarbete och partnerskap på regional och internationell nivå.

| L. | Miljöaspekter, katastrofberedskap och förebyggande och lindring av klimatförändringar är inte integrerade i alla EU:s biståndsprogram och tillhörande instrument, trots att de är viktiga för alla länder. |
| --- | --- |

L.

Miljöaspekter, katastrofberedskap och förebyggande och lindring av klimatförändringar är inte integrerade i alla EU:s biståndsprogram och tillhörande instrument, trots att de är viktiga för alla länder.

| M. | Politik för att främja trygg energiförsörjning och andra lindrande insatser under de kommande decennierna kommer att få stor betydelse för möjligheterna att uppnå lägre stabiliseringsnivåer för utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

M.

Politik för att främja trygg energiförsörjning och andra lindrande insatser under de kommande decennierna kommer att få stor betydelse för möjligheterna att uppnå lägre stabiliseringsnivåer för utsläppen av växthusgaser.

| N. | Finansiella flöden till utvecklingsländerna genom mekanismen för ren utveckling (CDM), Globala miljöfonden (GEF) och utvecklingsstöd för tekniköverföring har hittills varit begränsade och geografiskt ojämnt fördelade. |
| --- | --- |

N.

Finansiella flöden till utvecklingsländerna genom mekanismen för ren utveckling (CDM), Globala miljöfonden (GEF) och utvecklingsstöd för tekniköverföring har hittills varit begränsade och geografiskt ojämnt fördelade.

| O. | Att göra utvecklingen mer hållbar genom ändrade utvecklingsvägar kan i hög grad bidra till att lindra klimatförändringens effekter, men genomförandet kan kräva resurser för att ett antal hinder ska kunna övervinnas. |
| --- | --- |

O.

Att göra utvecklingen mer hållbar genom ändrade utvecklingsvägar kan i hög grad bidra till att lindra klimatförändringens effekter, men genomförandet kan kräva resurser för att ett antal hinder ska kunna övervinnas.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker de hot som naturkatastrofer och klimatförändring innebär för en hållbar utveckling, fattigdomsbekämpning och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. Församlingen understryker också betydelsen av millennieutvecklingsmål 7 om att säkerställa miljöhållbarhet. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker de hot som naturkatastrofer och klimatförändring innebär för en hållbar utveckling, fattigdomsbekämpning och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. Församlingen understryker också betydelsen av millennieutvecklingsmål 7 om att säkerställa miljöhållbarhet.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar att naturkatastrofernas antal och frekvens ökar, att de får en förödande effekt och att fattiga personer är särskilt sårbara i dessa situationer. Församlingen understryker den tilltagande svårigheten att skilja naturliga katastrofer från sådana som orsakats av människan, när riskerna inte bara avgörs av naturliga faror utan också av mänsklig aktivitet och bristande planering. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar att naturkatastrofernas antal och frekvens ökar, att de får en förödande effekt och att fattiga personer är särskilt sårbara i dessa situationer. Församlingen understryker den tilltagande svårigheten att skilja naturliga katastrofer från sådana som orsakats av människan, när riskerna inte bara avgörs av naturliga faror utan också av mänsklig aktivitet och bristande planering.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att det finns ett behov av effektiva globala reaktioner på problemet med naturkatastrofer i AVS-länderna, där industrialiserade länder bör ta sitt ansvar och ta täten i kampen mot växthusgasernas effekter, som har bidragit till klimatförändringen. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att det finns ett behov av effektiva globala reaktioner på problemet med naturkatastrofer i AVS-länderna, där industrialiserade länder bör ta sitt ansvar och ta täten i kampen mot växthusgasernas effekter, som har bidragit till klimatförändringen.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS- och EU-staternas regeringar och parlament att se till att utnyttjandet av naturresurser inte orsakar omfattande ekologiska obalanser. Församlingen konstaterar i det sammanhanget med oro att överdriven trädfällning och illegal avverkning kan leda till ökenspridning och andra klimatförändringar, som bör motverkas genom en ansvarsfull och effektiv skogspolitik, lämpliga återplanteringsplaner och hållbara jordbruksrutiner. Församlingen uppmanar företag som utnyttjar naturresurser att följa miljönormer och gällande bestämmelser. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS- och EU-staternas regeringar och parlament att se till att utnyttjandet av naturresurser inte orsakar omfattande ekologiska obalanser. Församlingen konstaterar i det sammanhanget med oro att överdriven trädfällning och illegal avverkning kan leda till ökenspridning och andra klimatförändringar, som bör motverkas genom en ansvarsfull och effektiv skogspolitik, lämpliga återplanteringsplaner och hållbara jordbruksrutiner. Församlingen uppmanar företag som utnyttjar naturresurser att följa miljönormer och gällande bestämmelser.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen noterar konsekvenserna och utmaningarna i samband med klimatförändring, framför allt i form av extrema väderförhållanden och krympande naturresurser, med allvarliga följder för utveckling och säkerhet, såsom ökad sårbarhet, konflikter över naturresurser och katastrofdriven migration. Församlingen understryker därför att minskning av katastrofrisken måste ske genom åtgärder för lindring av och anpassning till klimatförändringen. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen noterar konsekvenserna och utmaningarna i samband med klimatförändring, framför allt i form av extrema väderförhållanden och krympande naturresurser, med allvarliga följder för utveckling och säkerhet, såsom ökad sårbarhet, konflikter över naturresurser och katastrofdriven migration. Församlingen understryker därför att minskning av katastrofrisken måste ske genom åtgärder för lindring av och anpassning till klimatförändringen.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar att naturkatastrofer kan leda till storskaliga befolkningsrörelser och erkänner att minskning av katastrofrisken visserligen i första hand är ett nationellt ansvar men att det åligger regeringarna i AVS och EU att visa solidaritet med drabbade nationer. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar att naturkatastrofer kan leda till storskaliga befolkningsrörelser och erkänner att minskning av katastrofrisken visserligen i första hand är ett nationellt ansvar men att det åligger regeringarna i AVS och EU att visa solidaritet med drabbade nationer.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen framhäver Världshälsoorganisationens varningar om den extremt allvarliga hälsofara som den globala uppvärmningen utgör i länderna i syd, framför allt när det gäller malaria och synförmåga, och uppmanar till initiativ till stöd för åtgärder för att förebygga, lindra och hantera dessa försvårade hälsoproblem. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen framhäver Världshälsoorganisationens varningar om den extremt allvarliga hälsofara som den globala uppvärmningen utgör i länderna i syd, framför allt när det gäller malaria och synförmåga, och uppmanar till initiativ till stöd för åtgärder för att förebygga, lindra och hantera dessa försvårade hälsoproblem.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen önskar se en tidsbunden, heltäckande strategi för att integrera strategier för minskning av katastrofrisken, katastrofberedskap och klimatförändring i alla nationella utvecklingsplaner, EU:s utvecklingspolitik och humanitärt bistånd. Församlingen understryker att dessa strategier bör stödja åtgärder från civilsamhället, lokala grupper och myndigheter i en långsiktig ansats för att minska sårbarheten för katastrofer. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen önskar se en tidsbunden, heltäckande strategi för att integrera strategier för minskning av katastrofrisken, katastrofberedskap och klimatförändring i alla nationella utvecklingsplaner, EU:s utvecklingspolitik och humanitärt bistånd. Församlingen understryker att dessa strategier bör stödja åtgärder från civilsamhället, lokala grupper och myndigheter i en långsiktig ansats för att minska sårbarheten för katastrofer.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att hjälpa AVS-länderna att utforma människofokuserade planer för minskning av katastrofrisken, klimatförändring och krisberedskap, som bör innehålla strategier för lindring och anpassning, system för tidig varning, strategier för katastrofberedskap och evakuering, nödsäkerhetszoner, försäkringssystem och finansiering av humanitära resurser för snabb fördelning. Församlingen uppmanar dessutom AVS-länderna att se till att dessa åtgärder blir en nationell och lokal prioritet med stark institutionell bas för genomförandet, med hänsyn till behoven hos sårbara grupper. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att hjälpa AVS-länderna att utforma människofokuserade planer för minskning av katastrofrisken, klimatförändring och krisberedskap, som bör innehålla strategier för lindring och anpassning, system för tidig varning, strategier för katastrofberedskap och evakuering, nödsäkerhetszoner, försäkringssystem och finansiering av humanitära resurser för snabb fördelning. Församlingen uppmanar dessutom AVS-länderna att se till att dessa åtgärder blir en nationell och lokal prioritet med stark institutionell bas för genomförandet, med hänsyn till behoven hos sårbara grupper.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU att avsätta minst 10 procent i ytterligare finansiering i budgetar för humanitärt bistånd för minskning av katastrofriskerna och att kraftigt öka resurserna för minskning av katastrofrisken och lindring och anpassning i samband med klimatförändring inom budgetarna för utvecklingsstöd, utan att äventyra andra insatser, framför allt på området för grundläggande hälso- och sjukvård och utbildning. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU att avsätta minst 10 procent i ytterligare finansiering i budgetar för humanitärt bistånd för minskning av katastrofriskerna och att kraftigt öka resurserna för minskning av katastrofrisken och lindring och anpassning i samband med klimatförändring inom budgetarna för utvecklingsstöd, utan att äventyra andra insatser, framför allt på området för grundläggande hälso- och sjukvård och utbildning.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att AVS-länderna och AVS-regionerna behöver stöd av det internationella samfundet, vilket är nödvändigt för att förbättra deras nationella och regionala katastroflindring, beredskap och system för tidig varning, öka allmänhetens medvetenhet om katastroflindring och prognoser och respons i nödsituationer. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att AVS-länderna och AVS-regionerna behöver stöd av det internationella samfundet, vilket är nödvändigt för att förbättra deras nationella och regionala katastroflindring, beredskap och system för tidig varning, öka allmänhetens medvetenhet om katastroflindring och prognoser och respons i nödsituationer.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen beklagar den mycket låga nivån på de resurser som avsatts för AVS–EG–mekanismen för naturkatastrofer, trots ökande behov, samtidigt som inrättandet av denna facilitet välkomnas. Församlingen uppmanar EU att avsätta ytterligare resurser till faciliteten under tionde Europeiska utvecklingsfonden och andra rubriker i EU:s budget, för att på ett adekvat sätt kunna hjälpa AVS-länderna och AVS-regionerna att bygga upp kapaciteten för minskning av katastrofrisken och katastrofhjälp, återuppbyggnad och utveckling och med finansiering av förbättrade system för tidig varning och snabbinsatser. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen beklagar den mycket låga nivån på de resurser som avsatts för AVS–EG–mekanismen för naturkatastrofer, trots ökande behov, samtidigt som inrättandet av denna facilitet välkomnas. Församlingen uppmanar EU att avsätta ytterligare resurser till faciliteten under tionde Europeiska utvecklingsfonden och andra rubriker i EU:s budget, för att på ett adekvat sätt kunna hjälpa AVS-länderna och AVS-regionerna att bygga upp kapaciteten för minskning av katastrofrisken och katastrofhjälp, återuppbyggnad och utveckling och med finansiering av förbättrade system för tidig varning och snabbinsatser.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar därför Europeiska kommissionen att fortsätta stödja AVS–EG–mekanismen för naturkatastrofer genom tionde Europeiska utvecklingsfonden, och att ytterligare utvidga mekanismens tillämpningsområde genom att tillhandahålla minst 250 miljoner euro från de resurser som öronmärkts för samarbete inom AVS och att även använda delar av resurserna i den föreslagna ”reserven” för att hjälpa regioner och stater i AVS-området, framför allt de små östaterna, att genomföra ett program för beredskap inför och hantering av naturkatastrofer och långsiktig återuppbyggnad efter naturkatastrofer som omfattar samtliga stater i AVS-området. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar därför Europeiska kommissionen att fortsätta stödja AVS–EG–mekanismen för naturkatastrofer genom tionde Europeiska utvecklingsfonden, och att ytterligare utvidga mekanismens tillämpningsområde genom att tillhandahålla minst 250 miljoner euro från de resurser som öronmärkts för samarbete inom AVS och att även använda delar av resurserna i den föreslagna ”reserven” för att hjälpa regioner och stater i AVS-området, framför allt de små östaterna, att genomföra ett program för beredskap inför och hantering av naturkatastrofer och långsiktig återuppbyggnad efter naturkatastrofer som omfattar samtliga stater i AVS-området.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att Europeiska utvecklingsfonden behöver tillräckliga medel för att kunna hjälpa utvecklingsländerna med anpassning till och lindring av effekterna av klimatförändringen. Församlingen understryker i detta sammanhang betydelsen av att kapacitetsuppbyggnad, katastrofförebyggande, utbildning, fungerande infrastruktur och tillgång till läkemedel, och pekar på behovet av att bygga upp kapaciteten inom vetenskap, effekt- och anpassningsvärdering, riskprognoser och utveckling av projekt inom mekanismen för ren utveckling. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att Europeiska utvecklingsfonden behöver tillräckliga medel för att kunna hjälpa utvecklingsländerna med anpassning till och lindring av effekterna av klimatförändringen. Församlingen understryker i detta sammanhang betydelsen av att kapacitetsuppbyggnad, katastrofförebyggande, utbildning, fungerande infrastruktur och tillgång till läkemedel, och pekar på behovet av att bygga upp kapaciteten inom vetenskap, effekt- och anpassningsvärdering, riskprognoser och utveckling av projekt inom mekanismen för ren utveckling.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker behovet av att öka finansieringen till utveckling av relevanta mänskliga resurser för förebyggande, beredskap, lindring och hantering av katastrofer och för anpassning till klimatförändringen, samt för förstärkning av samarbetet syd-syd inom dessa områden. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker behovet av att öka finansieringen till utveckling av relevanta mänskliga resurser för förebyggande, beredskap, lindring och hantering av katastrofer och för anpassning till klimatförändringen, samt för förstärkning av samarbetet syd-syd inom dessa områden.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder för att möjliggöra en så snabb mobilisering som möjligt av adekvat finansiellt stöd för katastrofhjälp och humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder för att möjliggöra en så snabb mobilisering som möjligt av adekvat finansiellt stöd för katastrofhjälp och humanitärt bistånd.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker behovet av att löpande uppdatera AVS-ländernas miljöprofiler och integrera miljön i landstrategidokument, regionala strategidokument och tematiska program. Församlingen understryker betydelsen av att knyta an till nationella parlament och civilsamhället i denna process. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker behovet av att löpande uppdatera AVS-ländernas miljöprofiler och integrera miljön i landstrategidokument, regionala strategidokument och tematiska program. Församlingen understryker betydelsen av att knyta an till nationella parlament och civilsamhället i denna process.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att utvecklingspolitiken inte kan skiljas från miljöpolitiken och annan politik och uppmanar till en holistisk syn på politiken för hållbar utveckling som integrerar miljödimensionen i AVS-ländernas land- och regionstrategidokument, liksom i samtliga utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att utvecklingspolitiken inte kan skiljas från miljöpolitiken och annan politik och uppmanar till en holistisk syn på politiken för hållbar utveckling som integrerar miljödimensionen i AVS-ländernas land- och regionstrategidokument, liksom i samtliga utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen önskar att den globala alliansen mot klimatförändring (GCCA) ska bli ett nyckelinstrument för katastrofförebyggande och katastrofberedskap samt anpassning till och lindring av klimatförändringen. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen önskar att den globala alliansen mot klimatförändring (GCCA) ska bli ett nyckelinstrument för katastrofförebyggande och katastrofberedskap samt anpassning till och lindring av klimatförändringen.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar att utforma preventiva katastrof- och beredskapsplaner som bör omfatta evakueringsstrategier, säkerhetszoner, försäkringssystem och finansiering av humanitära resurser för snabb fördelning. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar att utforma preventiva katastrof- och beredskapsplaner som bör omfatta evakueringsstrategier, säkerhetszoner, försäkringssystem och finansiering av humanitära resurser för snabb fördelning.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker behovet av en verkligt global strategi för naturkatastrofer och klimatförändring och uppmanar det internationella samfundet att engagera sig för internationella progressiva lösningar. Församlingen uppmanar därför till inledande av förhandlingar vid FN:s internationella klimatkonferens om ett globalt och heltäckande avtal för perioden efter 2012, som bör bygga på och bredda Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker behovet av en verkligt global strategi för naturkatastrofer och klimatförändring och uppmanar det internationella samfundet att engagera sig för internationella progressiva lösningar. Församlingen uppmanar därför till inledande av förhandlingar vid FN:s internationella klimatkonferens om ett globalt och heltäckande avtal för perioden efter 2012, som bör bygga på och bredda Kyotoprotokollet.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar de utvecklade länderna att avsätta större resurser till de befintliga finansieringsmekanismerna inom ramen för Kyotoprotokollet och att försöka göra dessa bidrag till ett bindande åtagande. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar de utvecklade länderna att avsätta större resurser till de befintliga finansieringsmekanismerna inom ramen för Kyotoprotokollet och att försöka göra dessa bidrag till ett bindande åtagande.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar till spridning av bästa praxis, tekniköverföring och åtgärder för ökad medvetenhet, i första hand i fråga om markanvändning, byggande i riskområden, säkert byggande och skydd av kritiska anläggningar. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar till spridning av bästa praxis, tekniköverföring och åtgärder för ökad medvetenhet, i första hand i fråga om markanvändning, byggande i riskområden, säkert byggande och skydd av kritiska anläggningar.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen kräver förbättrat regionalt och internationellt samarbete för att underlätta spridning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och en fortsatt finansiering av lågteknologiska lösningar som radio på landsbygden och avlägsna platser. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen kräver förbättrat regionalt och internationellt samarbete för att underlätta spridning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och en fortsatt finansiering av lågteknologiska lösningar som radio på landsbygden och avlägsna platser.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att komma överens regionalt om förvaltningen av flodbäddar och att vidta samordnade åtgärder för vatten- och fiskeresurser. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att komma överens regionalt om förvaltningen av flodbäddar och att vidta samordnade åtgärder för vatten- och fiskeresurser.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar att användningen av förnybara energikällor såsom sol-, vind- och biomassaenergi skulle göra AVS-länderna mindre beroende av olja och uppmanar EU och dess medlemsstater att överföra lämplig teknik och tillhandahålla lämplig finansiering. Församlingen uppmanar också Europeiska kommissionen att granska kriterierna för tillgång till resurserna inom energi- och vattenfaciliteterna inom ramen för tionde Europeiska utvecklingsfonden, så de även omfattar miljövänlighet, sårbarhet och ökaraktär. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar att användningen av förnybara energikällor såsom sol-, vind- och biomassaenergi skulle göra AVS-länderna mindre beroende av olja och uppmanar EU och dess medlemsstater att överföra lämplig teknik och tillhandahålla lämplig finansiering. Församlingen uppmanar också Europeiska kommissionen att granska kriterierna för tillgång till resurserna inom energi- och vattenfaciliteterna inom ramen för tionde Europeiska utvecklingsfonden, så de även omfattar miljövänlighet, sårbarhet och ökaraktär.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS- och EU-staterna att fastställa ett bestämt mål för användningen av förnybar energi och anser att förnybar energi bör stå i centrum för AVS–EG:s program för utvecklingssamarbete enligt Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS- och EU-staterna att fastställa ett bestämt mål för användningen av förnybar energi och anser att förnybar energi bör stå i centrum för AVS–EG:s program för utvecklingssamarbete enligt Cotonouavtalet.

| 28. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att vidarebefordra denna resolution till AVS–EG-ministerrådet, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

28.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att vidarebefordra denna resolution till AVS–EG-ministerrådet, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen den 22 november 2007 i Kigali (Rwanda).

(2)  EGT C 271, 24.9.1999, s. 30.

(3)  EUT C 120, 30.4.2004, s. 44.

(4)  EUT C 80, 1.4.2005, s. 36.

(5)  EUT C 136, 9.6.2006, s. 22.

RESOLUTION
   (1)

om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt landets östra delar, och dess konsekvenser för regionen

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007,

| — | med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo och området kring de stora sjöarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo och området kring de stora sjöarna,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om situationen i Demokratiska republiken Kongo och månadsrapporterna från FN:s generalsekreterare i ämnet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om situationen i Demokratiska republiken Kongo och månadsrapporterna från FN:s generalsekreterare i ämnet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 december 2004 om situationen i Demokratiska republiken Kongos östra del (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 december 2004 om situationen i Demokratiska republiken Kongos östra del (2),

| — | med beaktande av pakten för säkerhet, stabilitet och utveckling i området kring de stora sjöarna, som undertecknades i Nairobi (Kenya) den 16 december 2006 av stats- och regeringscheferna från länderna i området kring de afrikanska stora sjöarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pakten för säkerhet, stabilitet och utveckling i området kring de stora sjöarna, som undertecknades i Nairobi (Kenya) den 16 december 2006 av stats- och regeringscheferna från länderna i området kring de afrikanska stora sjöarna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om barnets rättigheter av den 20 november 1989, som förbjuder att barn deltar i väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om barnets rättigheter av den 20 november 1989, som förbjuder att barn deltar i väpnade konflikter,

| — | med beaktande av rapporten från den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens delegation med uppdrag att övervaka president- och parlamentsvalen som genomfördes i Demokratiska republiken Kongo den 30 juli respektive den 29 oktober 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens delegation med uppdrag att övervaka president- och parlamentsvalen som genomfördes i Demokratiska republiken Kongo den 30 juli respektive den 29 oktober 2006,

| — | med beaktande av rådets gemensamma åtgärd rörande Europeiska unionens uppdrag att tillhandahålla råd och hjälp i samband med reformeringen av säkerhetssektorn i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd rörande Europeiska unionens uppdrag att tillhandahålla råd och hjälp i samband med reformeringen av säkerhetssektorn i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av Kimberleyprocessen, som i slutändan syftar till att få stopp på cirkulationen av bloddiamanter och förbättra styrelseformerna i de länder som har rika naturresurser genom kontroll och utförlig redovisning av alla betalningar som görs av företagen och av regeringarnas intäkter från olja, gas och gruvprodukter, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kimberleyprocessen, som i slutändan syftar till att få stopp på cirkulationen av bloddiamanter och förbättra styrelseformerna i de länder som har rika naturresurser genom kontroll och utförlig redovisning av alla betalningar som görs av företagen och av regeringarnas intäkter från olja, gas och gruvprodukter, och av följande skäl:

| A. | De många årens väpnade konflikter har direkt eller indirekt resulterat i 4 miljoner direkta och indirekta offer och lett till att minst 1,5 miljoner människor har fördrivits, varav de flesta är kvinnor och barn, samt till att de socioekonomiska infrastrukturerna i Demokratiska republiken Kongo har förstörts. |
| --- | --- |

A.

De många årens väpnade konflikter har direkt eller indirekt resulterat i 4 miljoner direkta och indirekta offer och lett till att minst 1,5 miljoner människor har fördrivits, varav de flesta är kvinnor och barn, samt till att de socioekonomiska infrastrukturerna i Demokratiska republiken Kongo har förstörts.

| B. | Sedan slutet av 2006 har cirka 300 000 personer bosatta i provinsen Norra Kivu tvingats fly sina hem på grund av fientligheterna mellan Demokratiska republiken Kongos reguljära väpnade styrkor och rebellstyrkor som tillhör den avsatte generalen Laurent Nkunda och andra väpnade grupper, vilket gör att det totala antalet fördrivna personer nu uppgår till 800 000. |
| --- | --- |

B.

Sedan slutet av 2006 har cirka 300 000 personer bosatta i provinsen Norra Kivu tvingats fly sina hem på grund av fientligheterna mellan Demokratiska republiken Kongos reguljära väpnade styrkor och rebellstyrkor som tillhör den avsatte generalen Laurent Nkunda och andra väpnade grupper, vilket gör att det totala antalet fördrivna personer nu uppgår till 800 000.

| C. | Det är oerhört oroväckande att våldet ökar, att det förekommer omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna och att våldtäkter och andra former av sexuellt våld begås mot kvinnor från de östra provinserna i Norra Kivu och Södra Kivu. |
| --- | --- |

C.

Det är oerhört oroväckande att våldet ökar, att det förekommer omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna och att våldtäkter och andra former av sexuellt våld begås mot kvinnor från de östra provinserna i Norra Kivu och Södra Kivu.

| D. | Det är mycket oroväckande att de väpnade milisförbandens rekrytering av barnsoldater i östra delen av Demokratiska republiken Kongo fortsätter och ökar. |
| --- | --- |

D.

Det är mycket oroväckande att de väpnade milisförbandens rekrytering av barnsoldater i östra delen av Demokratiska republiken Kongo fortsätter och ökar.

| E. | Den praktiskt taget permanenta osäkerheten i östra delen av Demokratiska republiken Kongo, som gör det omöjligt för humanitära organisationer att dela ut livsmedel och basförnödenheter såsom läkemedel till civilbefolkningen är mycket oroande. |
| --- | --- |

E.

Den praktiskt taget permanenta osäkerheten i östra delen av Demokratiska republiken Kongo, som gör det omöjligt för humanitära organisationer att dela ut livsmedel och basförnödenheter såsom läkemedel till civilbefolkningen är mycket oroande.

| F. | Närvaron av utländska väpnade grupper, bland annat f.d. rwandiska väpnade styrkor (ex-FAR)/Interahamwe (Democratic Forces for the Liberation of Rwanda (FDLR)), som fortsätter att ostraffat begå illdåd som mord, våldtäkt, tortyr och räder, tvingar civilbefolkningen att fly till östra delen av Demokratiska republiken Kongo och till grannländerna, vilket utgör ett hot mot landets säkerhet, stabilitet och utveckling. |
| --- | --- |

F.

Närvaron av utländska väpnade grupper, bland annat f.d. rwandiska väpnade styrkor (ex-FAR)/Interahamwe (Democratic Forces for the Liberation of Rwanda (FDLR)), som fortsätter att ostraffat begå illdåd som mord, våldtäkt, tortyr och räder, tvingar civilbefolkningen att fly till östra delen av Demokratiska republiken Kongo och till grannländerna, vilket utgör ett hot mot landets säkerhet, stabilitet och utveckling.

| G. | Förekomsten av väpnade konflikter och okontrollerade väpnade grupper i området kring de afrikanska stora sjöarna utgör ett allvarligt hot mot fred, stabilitet, demokrati och utveckling i regionen. Detta äventyrar samarbetet mellan staterna i regionen och omintetgör det internationella samfundets ansträngningar att skapa livskraftiga och välmående demokratiska stater i regionen och förbättra levnadsvillkoren för deras respektive befolkningar. |
| --- | --- |

G.

Förekomsten av väpnade konflikter och okontrollerade väpnade grupper i området kring de afrikanska stora sjöarna utgör ett allvarligt hot mot fred, stabilitet, demokrati och utveckling i regionen. Detta äventyrar samarbetet mellan staterna i regionen och omintetgör det internationella samfundets ansträngningar att skapa livskraftiga och välmående demokratiska stater i regionen och förbättra levnadsvillkoren för deras respektive befolkningar.

| H. | Det är därför nödvändigt att vidta alla åtgärder som behövs för att få ett slut på konflikterna, lösa upp de väpnade grupperna och föregripa alla framtida konflikter för att befästa fred och demokrati samt främja stabilitet och utveckling i regionen till fromma för alla befolkningar i regionen runt de afrikanska stora sjöarna och göra det möjligt för de legitima institutionerna i Demokratiska republiken Kongo att ägna sin energi åt att åter bygga upp landet, som har förstörts av återkommande krig. |
| --- | --- |

H.

Det är därför nödvändigt att vidta alla åtgärder som behövs för att få ett slut på konflikterna, lösa upp de väpnade grupperna och föregripa alla framtida konflikter för att befästa fred och demokrati samt främja stabilitet och utveckling i regionen till fromma för alla befolkningar i regionen runt de afrikanska stora sjöarna och göra det möjligt för de legitima institutionerna i Demokratiska republiken Kongo att ägna sin energi åt att åter bygga upp landet, som har förstörts av återkommande krig.

| I. | Fred och säkerhet, såväl i Demokratiska republiken Kongo som i området kring de afrikanska stora sjöarna, kan endast uppnås om hoten från utländska och nationella väpnade grupper i Demokratiska republiken Kongo upphör och alla paramilitära grupper som härjar i regionen avväpnas fullständigt. |
| --- | --- |

I.

Fred och säkerhet, såväl i Demokratiska republiken Kongo som i området kring de afrikanska stora sjöarna, kan endast uppnås om hoten från utländska och nationella väpnade grupper i Demokratiska republiken Kongo upphör och alla paramilitära grupper som härjar i regionen avväpnas fullständigt.

| J. | Internationella brottmålsdomstolen (ICC) har undersökt de brott som kan ha begåtts i Demokratiska republiken Kongo sedan 2004. |
| --- | --- |

J.

Internationella brottmålsdomstolen (ICC) har undersökt de brott som kan ha begåtts i Demokratiska republiken Kongo sedan 2004.

| K. | Åtaganden har gjorts i Kigali den 28 augusti 2007 av parterna vid toppmötet ”Tripartite Plus”, nämligen överbefälhavarna från Demokratiska republiken Kongo, Rwanda, Uganda och Burundi, och den 16 september 2007 av utrikesministrarna från samma länder, i syfte att försöka nå fred genom att neutralisera de väpnade rebellstyrkorna på respektive territorium. Efter mötet i Kinshasa den 3–4 september 2007 mellan utrikesministrarna från Demokratiska republiken Kongo och Rwanda utfärdades en gemensam deklaration. |
| --- | --- |

K.

Åtaganden har gjorts i Kigali den 28 augusti 2007 av parterna vid toppmötet ”Tripartite Plus”, nämligen överbefälhavarna från Demokratiska republiken Kongo, Rwanda, Uganda och Burundi, och den 16 september 2007 av utrikesministrarna från samma länder, i syfte att försöka nå fred genom att neutralisera de väpnade rebellstyrkorna på respektive territorium. Efter mötet i Kinshasa den 3–4 september 2007 mellan utrikesministrarna från Demokratiska republiken Kongo och Rwanda utfärdades en gemensam deklaration.

| L. | I den gemensamma kommunikén från Demokratiska republiken Kongos och Rwandas regeringar om en gemensam strategi för att få slut på hoten mot fred och stabilitet i de båda länderna och i regionen runt de afrikanska stora sjöarna, som undertecknades den 9 november 2007 av de båda ländernas utrikesministrar under överinseende av FN och i närvaro av företrädare för Förenta staterna och EU, beskrivs nya framtidsutsikter för fred och samarbete mellan staterna i regionen. |
| --- | --- |

L.

I den gemensamma kommunikén från Demokratiska republiken Kongos och Rwandas regeringar om en gemensam strategi för att få slut på hoten mot fred och stabilitet i de båda länderna och i regionen runt de afrikanska stora sjöarna, som undertecknades den 9 november 2007 av de båda ländernas utrikesministrar under överinseende av FN och i närvaro av företrädare för Förenta staterna och EU, beskrivs nya framtidsutsikter för fred och samarbete mellan staterna i regionen.

| M. | Demokratiska republiken Kongos president Joseph Kabila och Ugandas president Yoweri Museveni träffades i Tanzania i september 2007 för att med stöd av FN upprätta en gemensam militärstyrka för att driva bort rebellerna i Lord's Resistance Army (LRA), som skapar instabilitet i regionen, och också för att inleda gemensam oljeexploatering. |
| --- | --- |

M.

Demokratiska republiken Kongos president Joseph Kabila och Ugandas president Yoweri Museveni träffades i Tanzania i september 2007 för att med stöd av FN upprätta en gemensam militärstyrka för att driva bort rebellerna i Lord's Resistance Army (LRA), som skapar instabilitet i regionen, och också för att inleda gemensam oljeexploatering.

| N. | Demokratiska republiken Kongo har ett överflöd av naturrikedomar i form av bland annat mineraler och skog, som måste förvaltas omsorgsfullt och effektivt för att garantera landets ekonomiska och sociala utveckling. |
| --- | --- |

N.

Demokratiska republiken Kongo har ett överflöd av naturrikedomar i form av bland annat mineraler och skog, som måste förvaltas omsorgsfullt och effektivt för att garantera landets ekonomiska och sociala utveckling.

| O. | Demokratiska republiken Kongo deltar i EITI (Extractive Industries Transparency Initiative). |
| --- | --- |

O.

Demokratiska republiken Kongo deltar i EITI (Extractive Industries Transparency Initiative).

| P. | Regeringen i Demokratiska republiken Kongo har beslutat att granska gruv- och skogsavtal som undertecknats under krigs- och övergångsperioden. |
| --- | --- |

P.

Regeringen i Demokratiska republiken Kongo har beslutat att granska gruv- och skogsavtal som undertecknats under krigs- och övergångsperioden.

| Q. | Den nya konstitution som antogs den 18 december 2005 av det kongolesiska folket erbjuder den fasta grund som krävs för att börja bygga upp en rättsstat och ett sant demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

Q.

Den nya konstitution som antogs den 18 december 2005 av det kongolesiska folket erbjuder den fasta grund som krävs för att börja bygga upp en rättsstat och ett sant demokratiskt samhälle.

| R. | De president- och parlamentsval med flera deltagande partier som ägde rum i Demokratiska republiken Kongo den 30 juli respektive den 29 oktober 2006 har gett befolkningen nytt hopp om en era av fred, stabilitet och välstånd efter många års diktatur och krig. För närvarande organiseras kommunalval. |
| --- | --- |

R.

De president- och parlamentsval med flera deltagande partier som ägde rum i Demokratiska republiken Kongo den 30 juli respektive den 29 oktober 2006 har gett befolkningen nytt hopp om en era av fred, stabilitet och välstånd efter många års diktatur och krig. För närvarande organiseras kommunalval.

| S. | Alla kongolesiska medborgare har rätt till samma skydd av statliga organ, framför allt när det gäller trygghet och säkerhet för personer och egendomar. |
| --- | --- |

S.

Alla kongolesiska medborgare har rätt till samma skydd av statliga organ, framför allt när det gäller trygghet och säkerhet för personer och egendomar.

| T. | Det kongolesiska parlamentet har nyligen antagit en lag om den politiska oppositionens ställning i Demokratiska republiken Kongo för att stärka demokratin och den politiska oppositionens roll i ledningen av landet. |
| --- | --- |

T.

Det kongolesiska parlamentet har nyligen antagit en lag om den politiska oppositionens ställning i Demokratiska republiken Kongo för att stärka demokratin och den politiska oppositionens roll i ledningen av landet.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar alla styrkor som deltar i konflikterna i Demokratiska republiken Kongos östra del att respektera de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär lagstiftning, upphöra med alla attacker mot civilbefolkningen och släppa fram humanitära organ så de kan hjälpa civilbefolkningen. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar alla styrkor som deltar i konflikterna i Demokratiska republiken Kongos östra del att respektera de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär lagstiftning, upphöra med alla attacker mot civilbefolkningen och släppa fram humanitära organ så de kan hjälpa civilbefolkningen.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen kräver att alla som kränker de mänskliga rättigheterna, begår krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten eller sexuellt våld mot kvinnor eller rekryterar barnsoldater anmäls, identifieras, åtalas och bestraffas i enlighet med nationell och internationell straffrätt. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen kräver att alla som kränker de mänskliga rättigheterna, begår krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten eller sexuellt våld mot kvinnor eller rekryterar barnsoldater anmäls, identifieras, åtalas och bestraffas i enlighet med nationell och internationell straffrätt.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar regeringen i Demokratiska republiken Kongo och FN:s mission i Demokratiska republiken Kongo (MONUC) att garantera en tillräcklig säkerhet för medlemmar av humanitära organisationer. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar regeringen i Demokratiska republiken Kongo och FN:s mission i Demokratiska republiken Kongo (MONUC) att garantera en tillräcklig säkerhet för medlemmar av humanitära organisationer.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar regeringarna i EU- och AVS-länderna, Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, FN och Afrikanska unionen (AU) att göra allt som står i deras makt för att tillhandahålla effektivt och adekvat stöd åt befolkningen i Demokratiska republiken Kongos östra del och att bidra till att undvika en humanitär katastrof. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar regeringarna i EU- och AVS-länderna, Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, FN och Afrikanska unionen (AU) att göra allt som står i deras makt för att tillhandahålla effektivt och adekvat stöd åt befolkningen i Demokratiska republiken Kongos östra del och att bidra till att undvika en humanitär katastrof.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen är allvarligt oroad över situationen för och antalet internt fördrivna personer och flyktingar som fortfarande finns i grannländerna och uppmanar myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo och värdländerna att gör allt som står i deras makt för att underlätta ett säkert återvändande för de kongolesiska flyktingarna, framför allt genom att samarbeta till fullo med partner som FN:s världslivsmedelsprogram (WFP) och FN:s flyktingkommissariat (UNHCR). |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen är allvarligt oroad över situationen för och antalet internt fördrivna personer och flyktingar som fortfarande finns i grannländerna och uppmanar myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo och värdländerna att gör allt som står i deras makt för att underlätta ett säkert återvändande för de kongolesiska flyktingarna, framför allt genom att samarbeta till fullo med partner som FN:s världslivsmedelsprogram (WFP) och FN:s flyktingkommissariat (UNHCR).

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och rådet att tillsammans med icke-statliga organisationer och regeringen i Demokratiska republiken Kongo utarbeta ett humanitärt program för Demokratiska republiken Kongo för att ge den kongolesiska befolkningen ökat och förbättrat medicinskt bistånd. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och rådet att tillsammans med icke-statliga organisationer och regeringen i Demokratiska republiken Kongo utarbeta ett humanitärt program för Demokratiska republiken Kongo för att ge den kongolesiska befolkningen ökat och förbättrat medicinskt bistånd.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att ge stöd, inklusive finansiellt stöd, till anordnande av en fredskonferens i Kivu, för att göra det möjligt för befolkningen att delta i ansträngningarna att hitta hållbara lösningar. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att ge stöd, inklusive finansiellt stöd, till anordnande av en fredskonferens i Kivu, för att göra det möjligt för befolkningen att delta i ansträngningarna att hitta hållbara lösningar.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen noterar de ömsesidiga åtagandena från Burundi, Demokratiska republiken Kongo, Uganda och Rwanda, och framför allt den gemensamma kommuniké som undertecknades av regeringarna i Rwanda och Demokratiska republiken Kongo i Nairobi den 9 november 2007 i syfte att finna en gemensam och varaktig lösning på säkerhetsproblemen i regionen, och berömmer parterna för deras insatser. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen noterar de ömsesidiga åtagandena från Burundi, Demokratiska republiken Kongo, Uganda och Rwanda, och framför allt den gemensamma kommuniké som undertecknades av regeringarna i Rwanda och Demokratiska republiken Kongo i Nairobi den 9 november 2007 i syfte att finna en gemensam och varaktig lösning på säkerhetsproblemen i regionen, och berömmer parterna för deras insatser.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga parter att strikt fullfölja de åtaganden som gjorts och uppmanar FN, EU, AU, partner till de berörda staterna samt gruppen ”Friends of the Great Lakes”, att kraftfullt och aktivt stödja ansträngningarna att genomföra dessa åtaganden och pakten för säkerhet, stabilitet och utveckling i regionen runt de afrikanska stora sjöarna. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar samtliga parter att strikt fullfölja de åtaganden som gjorts och uppmanar FN, EU, AU, partner till de berörda staterna samt gruppen ”Friends of the Great Lakes”, att kraftfullt och aktivt stödja ansträngningarna att genomföra dessa åtaganden och pakten för säkerhet, stabilitet och utveckling i regionen runt de afrikanska stora sjöarna.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar regeringen i Demokratiska republiken Kongo, med stöd av MONUC – vars resurser måste ökas – och i enlighet med punkt 9 b i den gemensamma kommunikén av den 9 november 2007, att skyndsamt inleda militära operationer för att upplösa ex-FAR/Interahamwe, eftersom den är en militär organisation som begår folkmord i Demokratiska republiken Kongo, och att genomföra dessa operationer samtidigt med operationer för att upplösa illegala väpnade grupper i norra och södra Kivu. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar regeringen i Demokratiska republiken Kongo, med stöd av MONUC – vars resurser måste ökas – och i enlighet med punkt 9 b i den gemensamma kommunikén av den 9 november 2007, att skyndsamt inleda militära operationer för att upplösa ex-FAR/Interahamwe, eftersom den är en militär organisation som begår folkmord i Demokratiska republiken Kongo, och att genomföra dessa operationer samtidigt med operationer för att upplösa illegala väpnade grupper i norra och södra Kivu.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar den önskan som framfördes av Rwanda och Demokratiska republiken Kongo under mötet med deras respektive utrikesministrar i Kinshasa den 3–4 september 2007 om att normalisera förbindelserna mellan de båda länderna och uppmuntrar dem i denna strävan. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar den önskan som framfördes av Rwanda och Demokratiska republiken Kongo under mötet med deras respektive utrikesministrar i Kinshasa den 3–4 september 2007 om att normalisera förbindelserna mellan de båda länderna och uppmuntrar dem i denna strävan.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen begär att alla stater som undertecknat pakten om säkerhet, stabilitet och utveckling i området runt de afrikanska stora sjöarna ska ratificera pakten och genomföra den till fullo. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen begär att alla stater som undertecknat pakten om säkerhet, stabilitet och utveckling i området runt de afrikanska stora sjöarna ska ratificera pakten och genomföra den till fullo.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar till insatser på båda nationell och internationell nivå för att förstärka rättsstatsprincipen i Demokratiska republiken Kongo, framför allt när det gäller styrelseskick och säkerhet. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar till insatser på båda nationell och internationell nivå för att förstärka rättsstatsprincipen i Demokratiska republiken Kongo, framför allt när det gäller styrelseskick och säkerhet.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen vädjar om återupprättande av och respekt för statens auktoritet i hela landet, vilket förutsätter att milisgrupperna avväpnas. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen vädjar om återupprättande av och respekt för statens auktoritet i hela landet, vilket förutsätter att milisgrupperna avväpnas.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar det internationella samfundet, inklusive EU:s medlemsstater och AVS-länderna, att hålla sina löften om samarbete med Demokratiska republiken Kongo och hjälp med att skapa stabilitet i landets östra del. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar det internationella samfundet, inklusive EU:s medlemsstater och AVS-länderna, att hålla sina löften om samarbete med Demokratiska republiken Kongo och hjälp med att skapa stabilitet i landets östra del.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar FN, EU, AU och Demokratiska republiken Kongos övriga partner att fortsätta stödja ansträngningarna från landets myndigheter att reformera armén, polisen, säkerhetstjänsten och rättssystemet för att återupprätta staten och dess auktoritet, vilka alla är viktiga inslag för att konsolidera fred och säkerhet i landet och även i området runt de afrikanska stora sjöarna. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar FN, EU, AU och Demokratiska republiken Kongos övriga partner att fortsätta stödja ansträngningarna från landets myndigheter att reformera armén, polisen, säkerhetstjänsten och rättssystemet för att återupprätta staten och dess auktoritet, vilka alla är viktiga inslag för att konsolidera fred och säkerhet i landet och även i området runt de afrikanska stora sjöarna.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uttrycker sin tillfredsställelse med inrättandet av demokratiskt valda institutioner i Demokratiska republiken Kongo och uppmanar landets ledare att vidta alla nödvändiga åtgärder för att konsolidera demokratin och säkra deltagande av alla aktiva krafter i den kongolesiska nationen i ledningen av landet på grundval av ett konstitutionellt styrelseskick. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uttrycker sin tillfredsställelse med inrättandet av demokratiskt valda institutioner i Demokratiska republiken Kongo och uppmanar landets ledare att vidta alla nödvändiga åtgärder för att konsolidera demokratin och säkra deltagande av alla aktiva krafter i den kongolesiska nationen i ledningen av landet på grundval av ett konstitutionellt styrelseskick.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar att parlamentet i Demokratiska republiken Kongo har antagit en lag som fastställer den politiska oppositionens status och uppmanar till ett snabbt införande och en framgångsrik tillämpning. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar att parlamentet i Demokratiska republiken Kongo har antagit en lag som fastställer den politiska oppositionens status och uppmanar till ett snabbt införande och en framgångsrik tillämpning.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar till stöd från EU och det internationella samfundet för att organisera de lokala och kommunala valen, inledningsvis planerade till 2007, som det sista steget i den kongolesiska valprocessen. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar till stöd från EU och det internationella samfundet för att organisera de lokala och kommunala valen, inledningsvis planerade till 2007, som det sista steget i den kongolesiska valprocessen.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen noterar beslutet att granska de avtal om gruvdrift och skogsbruk som undertecknades under krigs- och övergångsperioden i syfte att omförhandla dem, och uppmanar regeringen i Demokratiska republiken Kongo att införa mekanismer för förvaltning av landets naturresurser med full insyn, så att parlamentet och civilsamhället kan lägga fram förslag i den kongolesiska befolkningens intresse. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen noterar beslutet att granska de avtal om gruvdrift och skogsbruk som undertecknades under krigs- och övergångsperioden i syfte att omförhandla dem, och uppmanar regeringen i Demokratiska republiken Kongo att införa mekanismer för förvaltning av landets naturresurser med full insyn, så att parlamentet och civilsamhället kan lägga fram förslag i den kongolesiska befolkningens intresse.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att tillträde till, demokratisk kontroll över och rättvis fördelning av landets naturrikedomar till fromma för befolkningen som helhet är nödvändigt för landets hållbara utveckling. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att tillträde till, demokratisk kontroll över och rättvis fördelning av landets naturrikedomar till fromma för befolkningen som helhet är nödvändigt för landets hållbara utveckling.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och Europeiska unionens råd att stärka sitt nuvarande samarbete med Demokratiska republiken Kongos regering när det gäller kontrollen över utnyttjandet av landets naturresurser. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och Europeiska unionens råd att stärka sitt nuvarande samarbete med Demokratiska republiken Kongos regering när det gäller kontrollen över utnyttjandet av landets naturresurser.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att vidarebefordra denna resolution till AVS–EG-rådet, Europeiska kommissionen, regeringarna i Demokratiska republiken Kongo och länderna runt de afrikanska stora sjöarna, FN:s generalsekreterare och Afrikanska unionens kommission. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att vidarebefordra denna resolution till AVS–EG-rådet, Europeiska kommissionen, regeringarna i Demokratiska republiken Kongo och länderna runt de afrikanska stora sjöarna, FN:s generalsekreterare och Afrikanska unionens kommission.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen, den 22 november 2007 i Kigali (Rwanda).

(2)  EUT C 226 E, 15.9.2005, s. 359.

---

BILAGA V

Kigaliförklaringen

om utvecklingsvänliga avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA)

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen avger följande förklaring vid sitt sammanträde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007:

I.   Ingress

| A. | I Cotonouavtalet beskrivs parternas överenskommelse om att upprätta en ny handelsordning som är förenlig med WTO-reglerna, varigenom hindren för handeln mellan dem gradvis undanröjs och samarbetet inom handels- och utvecklingsrelaterade områden stärks, med utgångspunkt i gemenskapens regelverk och med sikte på förbättrat marknadstillträde. |
| --- | --- |

A.

I Cotonouavtalet beskrivs parternas överenskommelse om att upprätta en ny handelsordning som är förenlig med WTO-reglerna, varigenom hindren för handeln mellan dem gradvis undanröjs och samarbetet inom handels- och utvecklingsrelaterade områden stärks, med utgångspunkt i gemenskapens regelverk och med sikte på förbättrat marknadstillträde.

| B. | Upprättandet av regionala marknader utgör ett nyckelinstrument för ett framgångsrikt genomförande av ekonomiska partnerskapsavtal. Regional integration är en viktig grund för den sociala och ekonomiska utvecklingen i AVS-länderna. |
| --- | --- |

B.

Upprättandet av regionala marknader utgör ett nyckelinstrument för ett framgångsrikt genomförande av ekonomiska partnerskapsavtal. Regional integration är en viktig grund för den sociala och ekonomiska utvecklingen i AVS-länderna.

| C. | Syftet med det ekonomiska samarbetet och handelssamarbetet mellan AVS-länderna och EU är att främja utveckling och en gradvis integration av AVS-länderna i världsekonomin. |
| --- | --- |

C.

Syftet med det ekonomiska samarbetet och handelssamarbetet mellan AVS-länderna och EU är att främja utveckling och en gradvis integration av AVS-länderna i världsekonomin.

| D. | Enligt Kapstadenförklaringen är det huvudsakliga syftet med förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal att stärka AVS-ländernas ekonomier. |
| --- | --- |

D.

Enligt Kapstadenförklaringen är det huvudsakliga syftet med förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal att stärka AVS-ländernas ekonomier.

| E. | I Kapstadenförklaringen krävs att förhandlingarna ska vara öppna och möjliggöra insyn samt ta hänsyn till skillnaderna mellan de två förhandlande sidorna när det gäller resurser och utvecklingsnivå. |
| --- | --- |

E.

I Kapstadenförklaringen krävs att förhandlingarna ska vara öppna och möjliggöra insyn samt ta hänsyn till skillnaderna mellan de två förhandlande sidorna när det gäller resurser och utvecklingsnivå.

| F. | Av olika skäl har ingen av AVS-ländernas förhandlingsdelegationer hittills kunnat avsluta förhandlingarna om ett uttömmande avtal om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

F.

Av olika skäl har ingen av AVS-ländernas förhandlingsdelegationer hittills kunnat avsluta förhandlingarna om ett uttömmande avtal om ekonomiskt partnerskap.

II.   Förhandlingsprocessen

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen noterar att vissa AVS-länder hävdar att Europeiska kommissionen har utsatt dem för påtryckningar för att de ska underteckna ett ekonomiskt partnerskapsavtal och att detta strider mot andan i AVS-EG-partnerskapet. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen noterar att vissa AVS-länder hävdar att Europeiska kommissionen har utsatt dem för påtryckningar för att de ska underteckna ett ekonomiskt partnerskapsavtal och att detta strider mot andan i AVS-EG-partnerskapet.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att erkänna att AVS-länderna behöver mer tid för att kunna göra en fullständig bedömning av effekterna av de föreslagna avtalen, med tanke på att förhandlingarna egentligen bara pågått i två år. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen att erkänna att AVS-länderna behöver mer tid för att kunna göra en fullständig bedömning av effekterna av de föreslagna avtalen, med tanke på att förhandlingarna egentligen bara pågått i två år.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar med oro att Europeiska kommissionen har uppgett att många varor som exporteras från AVS-länder som inte tillhör gruppen minst utvecklade länder kommer att beläggas med tullar från och med den 1 januari 2008, om avtal inte har ingåtts. Detta skulle hota välfärden och uppehället för miljontals arbetstagare i AVS-länderna. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar med oro att Europeiska kommissionen har uppgett att många varor som exporteras från AVS-länder som inte tillhör gruppen minst utvecklade länder kommer att beläggas med tullar från och med den 1 januari 2008, om avtal inte har ingåtts. Detta skulle hota välfärden och uppehället för miljontals arbetstagare i AVS-länderna.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen noterar att Europeiska kommissionen nyligen beslutat genomföra ett förfarande i två steg för att undvika att vissa AVS-länder drabbas av handelsstörningar, och att efter den 31 december 2007 fortsätta förhandlingarna om uttömmande och utvecklingsfrämjande avtal om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen noterar att Europeiska kommissionen nyligen beslutat genomföra ett förfarande i två steg för att undvika att vissa AVS-länder drabbas av handelsstörningar, och att efter den 31 december 2007 fortsätta förhandlingarna om uttömmande och utvecklingsfrämjande avtal om ekonomiskt partnerskap.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker vikten av regionala marknader och betonar att ett förfarande i två steg, eller andra initiativ som riskerar att underminera de pågående regionala integrationsprocesserna i AVS-länderna, måste undvikas. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker vikten av regionala marknader och betonar att ett förfarande i två steg, eller andra initiativ som riskerar att underminera de pågående regionala integrationsprocesserna i AVS-länderna, måste undvikas.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att Europeiska kommissionen måste respektera åtagandena i Cotonouavtalet om att se till att de AVS-länder – inklusive de AVS-länder som inte tillhör gruppen minst utvecklade länder – som inte är i stånd att ingå ett ekonomiskt partnerskapsavtal ges en ny ram för handeln som motsvarar deras befintliga situation, i enlighet med artikel 37.6 i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att Europeiska kommissionen måste respektera åtagandena i Cotonouavtalet om att se till att de AVS-länder – inklusive de AVS-länder som inte tillhör gruppen minst utvecklade länder – som inte är i stånd att ingå ett ekonomiskt partnerskapsavtal ges en ny ram för handeln som motsvarar deras befintliga situation, i enlighet med artikel 37.6 i Cotonouavtalet.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar parterna att inkludera en klausul om regelbunden översyn i alla avtal om ekonomiskt partnerskap, för att utvärdera genomförandet och möjliggöra alla nödvändiga justeringar. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar parterna att inkludera en klausul om regelbunden översyn i alla avtal om ekonomiskt partnerskap, för att utvärdera genomförandet och möjliggöra alla nödvändiga justeringar.

III.   Principer

Allmän strategi

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att samtliga avtal som ingås, oavsett om det rör sig om övergångsordningar eller fullvärdiga avtal om ekonomiskt partnerskap, måste garantera att inget land hamnar i en sämre situation efter att tidsfristen för förhandlingarna löpt ut. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att samtliga avtal som ingås, oavsett om det rör sig om övergångsordningar eller fullvärdiga avtal om ekonomiskt partnerskap, måste garantera att inget land hamnar i en sämre situation efter att tidsfristen för förhandlingarna löpt ut.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen begär att den tröskel för anslutning av minst utvecklade länder som fastställs i interimsavtal sänks till en lämplig nivå som överensstämmer med de berörda ländernas respektive utvecklingsnivå. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen begär att den tröskel för anslutning av minst utvecklade länder som fastställs i interimsavtal sänks till en lämplig nivå som överensstämmer med de berörda ländernas respektive utvecklingsnivå.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att regional integration i de regioner som omfattas av avtal om ekonomiskt partnerskap måste vara en underliggande princip för dessa avtal, och att avtalen måste överensstämma med och bidra till att stärka initiativ för att främja regional integration i AVS-länderna. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att regional integration i de regioner som omfattas av avtal om ekonomiskt partnerskap måste vara en underliggande princip för dessa avtal, och att avtalen måste överensstämma med och bidra till att stärka initiativ för att främja regional integration i AVS-länderna.

Främjande av marknadstillträde

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen bedömer att initiativet ”Allt utom vapen” inte är tillräckligt för minst utvecklade länder som ännu inte har ingått interimsavtal, utan detta bör kompletteras med förbättrade och förenklade ursprungsregler. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen bedömer att initiativet ”Allt utom vapen” inte är tillräckligt för minst utvecklade länder som ännu inte har ingått interimsavtal, utan detta bör kompletteras med förbättrade och förenklade ursprungsregler.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att det krävs förenklade ursprungsregler och att den flexibilitet som krävs för genomförandet av de nya avtalen bör införas. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen understryker att det krävs förenklade ursprungsregler och att den flexibilitet som krävs för genomförandet av de nya avtalen bör införas.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att Europeiska kommissionen bör införa lämpliga asymmetriska bestämmelser i avtalen, särskilt beträffande definitionen av ”i stort sett all handel”, vilka känsliga produkter som ska omfattas, övergångsperiodernas längd och avregleringstakten utifrån riktmärken för utveckling, skyddsåtgärder och tvistlösning. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att Europeiska kommissionen bör införa lämpliga asymmetriska bestämmelser i avtalen, särskilt beträffande definitionen av ”i stort sett all handel”, vilka känsliga produkter som ska omfattas, övergångsperiodernas längd och avregleringstakten utifrån riktmärken för utveckling, skyddsåtgärder och tvistlösning.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar att det faktum att Europeiska kommissionen ingår en rad nya frihandelsavtal kan komma att leda till en fortsatt urholkning av de handelspreferenser som AVS-länderna för närvarande åtnjuter. Därför bör EU ta detta i beaktande och tillhandahålla lämpligt stöd för anpassning, stärkt konkurrenskraft och diversifiering i AVS-länderna. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar att det faktum att Europeiska kommissionen ingår en rad nya frihandelsavtal kan komma att leda till en fortsatt urholkning av de handelspreferenser som AVS-länderna för närvarande åtnjuter. Därför bör EU ta detta i beaktande och tillhandahålla lämpligt stöd för anpassning, stärkt konkurrenskraft och diversifiering i AVS-länderna.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen begär att AVS-länderna ska få tillräckligt ekonomiskt och tekniskt stöd för att kunna följa EU:s importbestämmelser och krav och därmed till fullo kunna dra nytta av det förbättrade marknadstillträdet. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen begär att AVS-länderna ska få tillräckligt ekonomiskt och tekniskt stöd för att kunna följa EU:s importbestämmelser och krav och därmed till fullo kunna dra nytta av det förbättrade marknadstillträdet.

Hantering av utbudssidans begränsningar

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uttrycker sin oro över många av de bestämmelser som Europeiska kommissionen föreslagit rörande tjänster, konkurrens, immateriella rättigheter och offentlig upphandling, eftersom vissa AVS-regioner inte vill ta itu med dessa frågor. Kommissionen uppmanas därför att inta en flexibel hållning i dessa frågor. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uttrycker sin oro över många av de bestämmelser som Europeiska kommissionen föreslagit rörande tjänster, konkurrens, immateriella rättigheter och offentlig upphandling, eftersom vissa AVS-regioner inte vill ta itu med dessa frågor. Kommissionen uppmanas därför att inta en flexibel hållning i dessa frågor.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen beklagar att ratificeringen av det reviderade Cotonouavtalet har försenats, vilket kan leda till att genomförandet av den tionde Europeiska utvecklingsfonden hindras, vilket i sin tur sannolikt innebär att de årliga anslagen för AVS–EG-samarbetet blir lägre. Därför uppmuntras samtliga parter att slutföra ratificeringsprocessen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen beklagar att ratificeringen av det reviderade Cotonouavtalet har försenats, vilket kan leda till att genomförandet av den tionde Europeiska utvecklingsfonden hindras, vilket i sin tur sannolikt innebär att de årliga anslagen för AVS–EG-samarbetet blir lägre. Därför uppmuntras samtliga parter att slutföra ratificeringsprocessen så snart som möjligt.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att ett avtal som endast avser varor måste innehålla särskilda bestämmelser om handelsstöd som inom ramen för ett ekonomiskt partnerskapsavtal tilldelas utöver stöd från Europeiska utvecklingsfonden för att bygga upp utbudssidans kapacitet och hantera de sociala konsekvenser som avregleringen av handeln får i AVS-länderna. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att ett avtal som endast avser varor måste innehålla särskilda bestämmelser om handelsstöd som inom ramen för ett ekonomiskt partnerskapsavtal tilldelas utöver stöd från Europeiska utvecklingsfonden för att bygga upp utbudssidans kapacitet och hantera de sociala konsekvenser som avregleringen av handeln får i AVS-länderna.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar dessutom att resurser från Europeiska utvecklingsfonden måste tillhandahållas utan någon koppling till eller några krav på ingående av avtal om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar dessutom att resurser från Europeiska utvecklingsfonden måste tillhandahållas utan någon koppling till eller några krav på ingående av avtal om ekonomiskt partnerskap.

Diversifiering av offentliga intäkter

| 20. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen kräver att större uppmärksamhet ägnas åt de problem som AVS-länderna står inför när det gäller diversifiering av intäkter, i synnerhet med tanke på avskaffandet av importtullarna på praktiskt taget all handel med EU. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen kräver att större uppmärksamhet ägnas åt de problem som AVS-länderna står inför när det gäller diversifiering av intäkter, i synnerhet med tanke på avskaffandet av importtullarna på praktiskt taget all handel med EU.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar förslaget om att inrätta regionalfonder för ekonomiska partnerskapsavtal, som skulle innefatta en skattejusteringsfacilitet som finansieras av Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater, för att tillhandahålla ekonomiskt stöd för initiativ avseende diversifiering av intäkter i AVS-länderna och stödja initiativ avseende rättvis handel. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen välkomnar förslaget om att inrätta regionalfonder för ekonomiska partnerskapsavtal, som skulle innefatta en skattejusteringsfacilitet som finansieras av Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater, för att tillhandahålla ekonomiskt stöd för initiativ avseende diversifiering av intäkter i AVS-länderna och stödja initiativ avseende rättvis handel.

Hantering av effekterna för utrikeshandeln av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken

| 22. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU att se till att varje reform av den gemensamma jordbrukspolitiken till fullo överensstämmer med målen för EU:s utvecklingspolitik och samarbete med AVS-länderna. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU att se till att varje reform av den gemensamma jordbrukspolitiken till fullo överensstämmer med målen för EU:s utvecklingspolitik och samarbete med AVS-länderna.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser viktiga erfarenheter från de tidigare jordbruksreformerna (bland annat anpassningarna inom banan- och romsektorn och reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik) måste tillämpas vid utarbetandet och genomförandet av kompletterande åtgärder inom sockersektorn. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser viktiga erfarenheter från de tidigare jordbruksreformerna (bland annat anpassningarna inom banan- och romsektorn och reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik) måste tillämpas vid utarbetandet och genomförandet av kompletterande åtgärder inom sockersektorn.

Jämställdhetsperspektivet

| 24. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen beklagar att inga särskilda positiva åtgärder har utarbetats hittills för att skydda och främja kvinnors och flickors rättigheter i enlighet med artikel 31 i Cotonouavtalet, och att jämställdhetsperspektivet inte har integrerats i förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen. Församlingen uppmanar därför Europeiska kommissionen att under och efter förhandlingarna genomföra en systematisk analys av de sociala konsekvenser som de ekonomiska partnerskapsavtalen får för de mest utsatta grupperna. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen beklagar att inga särskilda positiva åtgärder har utarbetats hittills för att skydda och främja kvinnors och flickors rättigheter i enlighet med artikel 31 i Cotonouavtalet, och att jämställdhetsperspektivet inte har integrerats i förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen. Församlingen uppmanar därför Europeiska kommissionen att under och efter förhandlingarna genomföra en systematisk analys av de sociala konsekvenser som de ekonomiska partnerskapsavtalen får för de mest utsatta grupperna.

Slutsats

| 25. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen samtycker till att organisera tillsyn i egen regi för att offentligt övervaka och granska hur genomförandet av de ekonomiska partnerskapsavtalen påverkar handeln och utvecklingen, förbättra politikens samstämmighet i fråga om utveckling samt utforma mekanismer för att säkra ansvarsskyldighet och regelbunden rapportering om de ekonomiska partnerskapsavtalens bidrag till en rättvis och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen samtycker till att organisera tillsyn i egen regi för att offentligt övervaka och granska hur genomförandet av de ekonomiska partnerskapsavtalen påverkar handeln och utvecklingen, förbättra politikens samstämmighet i fråga om utveckling samt utforma mekanismer för att säkra ansvarsskyldighet och regelbunden rapportering om de ekonomiska partnerskapsavtalens bidrag till en rättvis och hållbar utveckling.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att församlingen kommer att fortsätta att arbeta för att se till att nya ramar för handeln aldrig leder till att ett land hamnar i en sämre situation och att alla nya handelsavtal främjar välstånd och hållbar utveckling i samtliga AVS-länder. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen betonar att församlingen kommer att fortsätta att arbeta för att se till att nya ramar för handeln aldrig leder till att ett land hamnar i en sämre situation och att alla nya handelsavtal främjar välstånd och hållbar utveckling i samtliga AVS-länder.

---