# Den Europæiske Unions C 105/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 105 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang25. april 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 105

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang25. april 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | REGIONSUDVALGET |
| | 73. plenarforsamling den 6. og 7. februar 2008 |
| 2008/C 105/01 | Regionsudvalgets udtalelse om Mere effektiv støtte til forskning og innovation i EU's regioner | 1 |
| 2008/C 105/02 | Regionsudvalgets udtalelse om Midtvejsevaluering af strategien for biovidenskab og bioteknologi | 7 |
| 2008/C 105/03 | Regionsudvalgets udtalelse om Det frivillige arbejdes betydning for økonomisk og social samhørighed | 11 |
| 2008/C 105/04 | Regionsudvalgets udtalelse om Flexicurity | 16 |
| 2008/C 105/05 | Regionsudvalgets udtalelse om Fremme af unges aktive medborgerskab gennem uddannelse | 21 |
| 2008/C 105/06 | Regionsudvalgets perspektivudtalelse om Sundhedseftersynet af den fælles landbrugspolitik | 25 |
| 2008/C 105/07 | Regionsudvalgets resolution til Det Europæiske Råds forårsmøde 2008 Strategien for vækst og beskæftigelse — Håndtering af Lissabon-paradokset | 31 |
| 2008/C 105/08 | Regionsudvalgets udtalelse En EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme | 34 |
| 2008/C 105/09 | Regionsudvalgets udtalelse om Hvidbog om idræt | 40 |
| 2008/C 105/10 | Regionsudvalgets udtalelse om Sortehavssynergien — Nyt initiativ til regionalt samarbejde | 46 |

Informationsnummer

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

REGIONSUDVALGET

73. plenarforsamling den 6. og 7. februar 2008

2008/C 105/01

Regionsudvalgets udtalelse om Mere effektiv støtte til forskning og innovation i EU's regioner

1

2008/C 105/02

Regionsudvalgets udtalelse om Midtvejsevaluering af strategien for biovidenskab og bioteknologi

7

2008/C 105/03

Regionsudvalgets udtalelse om Det frivillige arbejdes betydning for økonomisk og social samhørighed

11

2008/C 105/04

Regionsudvalgets udtalelse om Flexicurity

16

2008/C 105/05

Regionsudvalgets udtalelse om Fremme af unges aktive medborgerskab gennem uddannelse

21

2008/C 105/06

Regionsudvalgets perspektivudtalelse om Sundhedseftersynet af den fælles landbrugspolitik

25

2008/C 105/07

Regionsudvalgets resolution til Det Europæiske Råds forårsmøde 2008 Strategien for vækst og beskæftigelse — Håndtering af Lissabon-paradokset

31

2008/C 105/08

Regionsudvalgets udtalelse En EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme

34

2008/C 105/09

Regionsudvalgets udtalelse om Hvidbog om idræt

40

2008/C 105/10

Regionsudvalgets udtalelse om Sortehavssynergien — Nyt initiativ til regionalt samarbejde

46

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

REGIONSUDVALGET

73. plenarforsamling den 6. og 7. februar 2008

| 25.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/1

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Mere effektiv støtte til forskning og innovation i EU's regioner«

(2008/C 105/01)

REGIONSUDVALGET

| — | understreger kraftigt regionernes betydning, når det gælder om at finde praktiske løsninger på komplementær anvendelse af forsknings- og innovationsstøtte og strukturfondsmidler, og at der er behov for mere støtte hertil fra EU og medlemslandene. Dette er et vigtigt redskab til fremme af forsknings- og innovationsdimensionen i den fornyede Lissabon-strategi på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

—

understreger kraftigt regionernes betydning, når det gælder om at finde praktiske løsninger på komplementær anvendelse af forsknings- og innovationsstøtte og strukturfondsmidler, og at der er behov for mere støtte hertil fra EU og medlemslandene. Dette er et vigtigt redskab til fremme af forsknings- og innovationsdimensionen i den fornyede Lissabon-strategi på regionalt og lokalt plan;

| — | anser det for nødvendigt at udarbejde strategier for forskning, teknologisk udvikling og innovation og styrke den regionale styring af forskning og innovation samt ansvarsfølelsen blandt alle interesserede parter, især i den private sektor; |
| --- | --- |

—

anser det for nødvendigt at udarbejde strategier for forskning, teknologisk udvikling og innovation og styrke den regionale styring af forskning og innovation samt ansvarsfølelsen blandt alle interesserede parter, især i den private sektor;

| — | opfordrer til yderligere EU-foranstaltninger for at opnå synergivirkninger med EU's støtteinstrumenter for forskning og innovation f.eks. ved at prioritere foranstaltninger under det syvende rammeprogram og CIP, der har en afgørende betydning for en regional innovationsstrategi, og afsætte en betydelig og voksende andel af strukturfondsmidlerne til forskning og innovation; |
| --- | --- |

—

opfordrer til yderligere EU-foranstaltninger for at opnå synergivirkninger med EU's støtteinstrumenter for forskning og innovation f.eks. ved at prioritere foranstaltninger under det syvende rammeprogram og CIP, der har en afgørende betydning for en regional innovationsstrategi, og afsætte en betydelig og voksende andel af strukturfondsmidlerne til forskning og innovation;

| — | opfordrer til et mere avanceret policy mix og en bedre balance mellem fremme af eksisterende »ekspertisecentre« og skabelse af gunstige vilkår, for at nye centre kan opstå. Følgelig kunne det under hensyntagen til rammeprogrammets fokus på ekspertiseprincippet overvejes at tilføre CIP og det syvende rammeprogram en territorial dimension; |
| --- | --- |

—

opfordrer til et mere avanceret policy mix og en bedre balance mellem fremme af eksisterende »ekspertisecentre« og skabelse af gunstige vilkår, for at nye centre kan opstå. Følgelig kunne det under hensyntagen til rammeprogrammets fokus på ekspertiseprincippet overvejes at tilføre CIP og det syvende rammeprogram en territorial dimension;

| — | opfordrer Kommissionen til at overvåge, at der sker en effektiv koordinering af den tværregionale netværksfinansiering under strukturfondene, det syvende rammeprogram og CIP på området forskning og innovation, herunder overvåge at der gennemføres en regelmæssig og bedre koordineret formidling af resultater og bedste praksis samt at samspillet mellem deres forskellige »fællesskaber« styrkes. |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen til at overvåge, at der sker en effektiv koordinering af den tværregionale netværksfinansiering under strukturfondene, det syvende rammeprogram og CIP på området forskning og innovation, herunder overvåge at der gennemføres en regelmæssig og bedre koordineret formidling af resultater og bedste praksis samt at samspillet mellem deres forskellige »fællesskaber« styrkes.

| Ordfører | : | Jyrki MYLLYVIRTA (FI/PPE), Borgmester i Lahti |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Jyrki MYLLYVIRTA (FI/PPE), Borgmester i Lahti

Basisdokumenter

Rådets konklusioner om »En mere effektiv støtte til forskning og innovation: samordning af brugen af forskningsrammeprogrammet og strukturfondene — Svar på CREST-rapporten«, 2811. møde i Rådet (konkurrenceevne), Luxembourg den 25. juni 2007

Meddelelse fra Kommissionen om konkurrencedygtige europæiske regioner takket være forskning og innovation — Et bidrag til større vækst og flere og bedre arbejdspladser

KOM(2007) 474 endelig

Politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

Større synergivirkninger mellem EU's forskellige støtteinstrumenter 2007-2013

| 1. | er særdeles tilfreds med de konklusioner, der blev vedtaget på mødet i Rådet (konkurrenceevne) den 25. juni 2007 om en mere effektiv støtte til forskning og innovation: samordning af brugen af forskningsrammeprogrammet og strukturfondene — Svar på CREST-rapporten (1), hvor Rådet opfordrede medlemslandene og regionerne til at implementere CREST-retningslinjerne på frivillig basis og specifikt anmodede Regionsudvalget om at følge op på emnet. Regionsudvalget opfordrer på sin side Rådet til at tage emnet op igen på baggrund af denne RU-udtalelse; |
| --- | --- |

1.

er særdeles tilfreds med de konklusioner, der blev vedtaget på mødet i Rådet (konkurrenceevne) den 25. juni 2007 om en mere effektiv støtte til forskning og innovation: samordning af brugen af forskningsrammeprogrammet og strukturfondene — Svar på CREST-rapporten (1), hvor Rådet opfordrede medlemslandene og regionerne til at implementere CREST-retningslinjerne på frivillig basis og specifikt anmodede Regionsudvalget om at følge op på emnet. Regionsudvalget opfordrer på sin side Rådet til at tage emnet op igen på baggrund af denne RU-udtalelse;

| 2. | erkender, at der er behov for bedre synergi mellem EU's samhørigheds-, forsknings- og innovationspolitikker under hensyntagen til deres respektive målsætninger, og især er der behov for, at medlemslandene og regionerne effektiviserer og koordinerer anvendelsen af støtteinstrumenterne under disse politikker. Regionsudvalget har i flere udtalelser, f.eks. i Regionsudvalgets studie om regionernes og de lokale og regionale myndigheders strukturelle kapacitet og motivation på F&U-området (2), kraftigt fremhævet regionernes betydning, når det gælder om at finde praktiske løsninger på komplementær anvendelse af forskningsstøtte og strukturfondene — med særlig henvisning til de nye medlemslande, og at der er behov for mere støtte hertil fra EU og medlemslandene; |
| --- | --- |

2.

erkender, at der er behov for bedre synergi mellem EU's samhørigheds-, forsknings- og innovationspolitikker under hensyntagen til deres respektive målsætninger, og især er der behov for, at medlemslandene og regionerne effektiviserer og koordinerer anvendelsen af støtteinstrumenterne under disse politikker. Regionsudvalget har i flere udtalelser, f.eks. i Regionsudvalgets studie om regionernes og de lokale og regionale myndigheders strukturelle kapacitet og motivation på F&U-området (2), kraftigt fremhævet regionernes betydning, når det gælder om at finde praktiske løsninger på komplementær anvendelse af forskningsstøtte og strukturfondene — med særlig henvisning til de nye medlemslande, og at der er behov for mere støtte hertil fra EU og medlemslandene;

| 3. | er enigt med Rådet og Kommissionen i, at dette er et vigtigt redskab til fremme af forsknings- og innovationsdimensionen i den fornyede Lissabon-strategi på regionalt og lokalt plan og således opnå bedre resultater af forskning og innovation i EU's regioner. Regionsudvalget gør opmærksom på, at der er mange slags forskningscentre, og at de arbejder på forskellige måder. Ny viden kan frembringes i centre af forskellig størrelse og type. Selv små institutioner kan frembringe viden af global interesse inden for afgrænsede specialeområder, særligt hvis de deltager i globale netværk og samarbejder med videnbaserede virksomheder; |
| --- | --- |

3.

er enigt med Rådet og Kommissionen i, at dette er et vigtigt redskab til fremme af forsknings- og innovationsdimensionen i den fornyede Lissabon-strategi på regionalt og lokalt plan og således opnå bedre resultater af forskning og innovation i EU's regioner. Regionsudvalget gør opmærksom på, at der er mange slags forskningscentre, og at de arbejder på forskellige måder. Ny viden kan frembringes i centre af forskellig størrelse og type. Selv små institutioner kan frembringe viden af global interesse inden for afgrænsede specialeområder, særligt hvis de deltager i globale netværk og samarbejder med videnbaserede virksomheder;

| 4. | støtter forslagene i Regionsudvalgets studie på området, og bifalder, at regionerne som det syvende forskningsrammeprogram (FP7), strukturfondene, programmet for konkurrenceevne og innovation (CIP) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) er udformet har fået bedre muligheder for at koordinere anvendelsen af disse instrumenter til fremme af forskning og innovation. Særligt den fælles tidsramme og flere ressourcer gør det muligt at opnå betydelige resultater som følge af større synergivirkninger. Det syvende forskningsrammeprograms budget til forskning og innovation for 2007-2013 er på 54 mia. EUR. Endvidere er omkring 10 % eller 45 mia. EUR øremærket dertil i strukturfondene. Dertil kommer et tilsvarende beløb fra medlemslandenes samfinansiering. Dette viser, hvor vigtige strukturfondene er, og hvilke muligheder der ligger i dem sammenlignet med budgettet for det syvende forskningsrammeprogram; |
| --- | --- |

4.

støtter forslagene i Regionsudvalgets studie på området, og bifalder, at regionerne som det syvende forskningsrammeprogram (FP7), strukturfondene, programmet for konkurrenceevne og innovation (CIP) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) er udformet har fået bedre muligheder for at koordinere anvendelsen af disse instrumenter til fremme af forskning og innovation. Særligt den fælles tidsramme og flere ressourcer gør det muligt at opnå betydelige resultater som følge af større synergivirkninger. Det syvende forskningsrammeprograms budget til forskning og innovation for 2007-2013 er på 54 mia. EUR. Endvidere er omkring 10 % eller 45 mia. EUR øremærket dertil i strukturfondene. Dertil kommer et tilsvarende beløb fra medlemslandenes samfinansiering. Dette viser, hvor vigtige strukturfondene er, og hvilke muligheder der ligger i dem sammenlignet med budgettet for det syvende forskningsrammeprogram;

| 5. | mens Rådets konklusioner og CREST-retningslinjerne udelukkende koncentrerer sig om den samordnede anvendelse af strukturfondene og det syvende forskningsrammeprogram, ønsker Regionsudvalget i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse at sætte problemstillingen ind i en større sammenhæng og tillige overveje mulighederne i programmet for konkurrenceevne og innovation og til en vis grad i Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL); |
| --- | --- |

5.

mens Rådets konklusioner og CREST-retningslinjerne udelukkende koncentrerer sig om den samordnede anvendelse af strukturfondene og det syvende forskningsrammeprogram, ønsker Regionsudvalget i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse at sætte problemstillingen ind i en større sammenhæng og tillige overveje mulighederne i programmet for konkurrenceevne og innovation og til en vis grad i Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL);

| 6. | gentager, at den fornyede Lissabon-strategi fra 2005 har sat forskning og innovation som drivkraft for vækst og konkurrenceevne højt på den europæiske politiske dagsorden, og anerkender, at den bredt baserede innovationsstrategi for Europa, der blev godkendt på det uformelle rådsmøde i Lahti i oktober 2006, er et vigtigt skridt i den henseende. For at fremme yderligere investeringer i forskning og innovation i EU's regioner, opfordrer Regionsudvalget forårsrådsmødet i 2008 til at styrke forsknings- og innovationsdimensionen i de nye integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse i Lissabon-strategiens styringscyklus for 2008-2011; |
| --- | --- |

6.

gentager, at den fornyede Lissabon-strategi fra 2005 har sat forskning og innovation som drivkraft for vækst og konkurrenceevne højt på den europæiske politiske dagsorden, og anerkender, at den bredt baserede innovationsstrategi for Europa, der blev godkendt på det uformelle rådsmøde i Lahti i oktober 2006, er et vigtigt skridt i den henseende. For at fremme yderligere investeringer i forskning og innovation i EU's regioner, opfordrer Regionsudvalget forårsrådsmødet i 2008 til at styrke forsknings- og innovationsdimensionen i de nye integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse i Lissabon-strategiens styringscyklus for 2008-2011;

| 7. | er enigt i, at der er brug for en grundigere vurdering af den geografiske udstrækning af eventuelle synergivirkninger. Det indebærer bedre analyser på regionalt niveau af forsknings- og innovationspotentialet og -behovene, navnlig ved at forbedre de statistiske og kvalitative data, der er til rådighed gennem f.eks. initiativer på EU-niveau som databasen over regionale nøgletal og oversigten over tendenser og ERAWATCH's politikovervågning, som udvides til det regionale niveau; |
| --- | --- |

7.

er enigt i, at der er brug for en grundigere vurdering af den geografiske udstrækning af eventuelle synergivirkninger. Det indebærer bedre analyser på regionalt niveau af forsknings- og innovationspotentialet og -behovene, navnlig ved at forbedre de statistiske og kvalitative data, der er til rådighed gennem f.eks. initiativer på EU-niveau som databasen over regionale nøgletal og oversigten over tendenser og ERAWATCH's politikovervågning, som udvides til det regionale niveau;

| 8. | foreslår, at midtvejsevalueringen og den efterfølgende evaluering af EU's støtteinstrumenter også omfatter en analyse af interaktionen med andre instrumenter med henblik på at opnå synergivirkninger ved at støtte forskning og innovation i EU's regioner; |
| --- | --- |

8.

foreslår, at midtvejsevalueringen og den efterfølgende evaluering af EU's støtteinstrumenter også omfatter en analyse af interaktionen med andre instrumenter med henblik på at opnå synergivirkninger ved at støtte forskning og innovation i EU's regioner;

Myndighedsopdeling i flere lag, der fungerer

| 9. | understreger, at opbygningen af forsknings- og innovationspotentiale med det formål at sikre Europa en varig konkurrencemæssig fordel kun vil lykkes, hvis byerne og de regionale myndigheder inddrages i processen. Da de fysisk ligger tæt på hinanden, er de de vigtigste katalysatorer for viden og innovation i Europa. Stadig flere europæiske regioner giver forskning og innovation højeste prioritet, når det gælder offentlig støtte; |
| --- | --- |

9.

understreger, at opbygningen af forsknings- og innovationspotentiale med det formål at sikre Europa en varig konkurrencemæssig fordel kun vil lykkes, hvis byerne og de regionale myndigheder inddrages i processen. Da de fysisk ligger tæt på hinanden, er de de vigtigste katalysatorer for viden og innovation i Europa. Stadig flere europæiske regioner giver forskning og innovation højeste prioritet, når det gælder offentlig støtte;

| 10. | understreger kraftigt, at der er brug for yderligere foranstaltninger til opnåelse af den fornyede Lissabon-dagsordens mål og Barcelona-målsætningen om, at mindst 3 % af EU's BNP i 2010 skal anvendes til forskning og udvikling, og at to-tredjedele skal komme fra den private sektor, og hvis den økonomiske og sociale samhørighed i EU skal sikres. Regionsudvalget gentager, at forsknings- og innovationskapaciteten i Europas regioner kun kan øges gennem medlemslandenes, EU's og regionernes fælles indsats og samordnede foranstaltninger. EU-støtten udgør kun en lille del af den samlede offentlige støtte til forskning og innovation, og det er vigtigt, at EU-politikken tilskynder medlemslandene til at øge og samordne deres investeringer. Ud over den offentlige støtte har EU især brug for, at den private sektor i højere grad forpligter sig; |
| --- | --- |

10.

understreger kraftigt, at der er brug for yderligere foranstaltninger til opnåelse af den fornyede Lissabon-dagsordens mål og Barcelona-målsætningen om, at mindst 3 % af EU's BNP i 2010 skal anvendes til forskning og udvikling, og at to-tredjedele skal komme fra den private sektor, og hvis den økonomiske og sociale samhørighed i EU skal sikres. Regionsudvalget gentager, at forsknings- og innovationskapaciteten i Europas regioner kun kan øges gennem medlemslandenes, EU's og regionernes fælles indsats og samordnede foranstaltninger. EU-støtten udgør kun en lille del af den samlede offentlige støtte til forskning og innovation, og det er vigtigt, at EU-politikken tilskynder medlemslandene til at øge og samordne deres investeringer. Ud over den offentlige støtte har EU især brug for, at den private sektor i højere grad forpligter sig;

| 11. | ønsker, at forvisse sig om, at anvendelsen af det syvende forskningsrammeprogram, strukturfondene og programmet for konkurrenceevne og innovation samordnes, da dette er afgørende for EU's konkurrenceevne og de gensidige synergivirkninger mellem samhørighedspolitikken, forskningspolitikken og innovationspolitikken på nationalt og regionalt niveau. Udviklingen af landdistrikterne er også uløseligt forbundet med den regionale udvikling og skal afstemmes med andre politikker, herunder forsknings- og innovationspolitikkerne; |
| --- | --- |

11.

ønsker, at forvisse sig om, at anvendelsen af det syvende forskningsrammeprogram, strukturfondene og programmet for konkurrenceevne og innovation samordnes, da dette er afgørende for EU's konkurrenceevne og de gensidige synergivirkninger mellem samhørighedspolitikken, forskningspolitikken og innovationspolitikken på nationalt og regionalt niveau. Udviklingen af landdistrikterne er også uløseligt forbundet med den regionale udvikling og skal afstemmes med andre politikker, herunder forsknings- og innovationspolitikkerne;

| 12. | mener, at det syvende forskningsrammeprogram er vigtigt for opnåelsen af Lissabon-strategiens målsætninger og udviklingen af det europæiske forskningsrum, idet det forbedrer Europas konkurrenceevne, men at det samtidig skal supplere det nationale forskningsarbejde og først og fremmest støtte projekter, der ikke kan gennemføres på nationalt niveau. Det vil være i såvel Europas som det enkelte medlemslands interesse at sammenlægge flere medlemslandes ressourcer; |
| --- | --- |

12.

mener, at det syvende forskningsrammeprogram er vigtigt for opnåelsen af Lissabon-strategiens målsætninger og udviklingen af det europæiske forskningsrum, idet det forbedrer Europas konkurrenceevne, men at det samtidig skal supplere det nationale forskningsarbejde og først og fremmest støtte projekter, der ikke kan gennemføres på nationalt niveau. Det vil være i såvel Europas som det enkelte medlemslands interesse at sammenlægge flere medlemslandes ressourcer;

| 13. | tror på, at det syvende forskningsrammeprogram vil styrke den regionale dimension i EU's forskningsstøtte gennem initiativer som Regions of Knowledge 2 (videnregioner 2) og Research Potential (forskningspotentiale). Imidlertid er omfanget af disse specifikke initiativer for begrænset, og Regionsudvalget opfordrer til, at de udvides, og anmoder Kommissionen om tillige at forsyne de regionale myndigheder med en oversigt over den regionale fordeling af midlerne fra det syvende forskningsrammeprogram; |
| --- | --- |

13.

tror på, at det syvende forskningsrammeprogram vil styrke den regionale dimension i EU's forskningsstøtte gennem initiativer som Regions of Knowledge 2 (videnregioner 2) og Research Potential (forskningspotentiale). Imidlertid er omfanget af disse specifikke initiativer for begrænset, og Regionsudvalget opfordrer til, at de udvides, og anmoder Kommissionen om tillige at forsyne de regionale myndigheder med en oversigt over den regionale fordeling af midlerne fra det syvende forskningsrammeprogram;

| 14. | understreger i overensstemmelse med den holdning, der kom til udtryk i den tidligere udtalelse om Det Europæiske Teknologiinstitut, at det også ved større EU-samarbejdsprojekter, som f.eks. Det Europæiske Teknologiinstitut, skal sikres, at regioner og SMV'er kan medvirke og integreres. Det Europæiske Teknologiinstituts model med viden- og innovationssamfund bør f.eks. anvendes til at etablere partnerskaber med industrien og lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

14.

understreger i overensstemmelse med den holdning, der kom til udtryk i den tidligere udtalelse om Det Europæiske Teknologiinstitut, at det også ved større EU-samarbejdsprojekter, som f.eks. Det Europæiske Teknologiinstitut, skal sikres, at regioner og SMV'er kan medvirke og integreres. Det Europæiske Teknologiinstituts model med viden- og innovationssamfund bør f.eks. anvendes til at etablere partnerskaber med industrien og lokale og regionale myndigheder;

| 15. | bakker op om CREST's understregning af, at der er behov for at udarbejde strategier for forskning, teknologisk udvikling og innovation og styrke den regionale styring af forskning og innovation. Et vigtigt element i den henseende er fastlæggelsen af en specifik strategi for samtidig anvendelse af det syvende forskningsrammeprogram og strukturfondene til udarbejdelse af forsknings- og innovationsstrategier. Der bør tages højde for behovet for samordnet støtte tidligt i planlægningen, hvilket kan ske ved at udvælge strategiske forsknings- og innovationsmålsætninger under de operationelle programmer via en bottom-up tilgang. Dette kunne f.eks. understøttes ved at inkludere en finansieringsreserve i de operationelle programmer, sådan som det er tilfældet for nogle EU-regioner; |
| --- | --- |

15.

bakker op om CREST's understregning af, at der er behov for at udarbejde strategier for forskning, teknologisk udvikling og innovation og styrke den regionale styring af forskning og innovation. Et vigtigt element i den henseende er fastlæggelsen af en specifik strategi for samtidig anvendelse af det syvende forskningsrammeprogram og strukturfondene til udarbejdelse af forsknings- og innovationsstrategier. Der bør tages højde for behovet for samordnet støtte tidligt i planlægningen, hvilket kan ske ved at udvælge strategiske forsknings- og innovationsmålsætninger under de operationelle programmer via en bottom-up tilgang. Dette kunne f.eks. understøttes ved at inkludere en finansieringsreserve i de operationelle programmer, sådan som det er tilfældet for nogle EU-regioner;

| 16. | anfører, at samordningen af vigtige EU-instrumenter som det syvende forskningsrammeprogram, strukturfondene og programmet for konkurrenceevne og innovation ikke kun er et spørgsmål om politiske hensigter, men også en udfordring for sammenhængen i forskellige politikker. Hvor der er tale om programmer på flere niveauer og med forskellige interessegrupper, kan der kun opnås sammenhæng i de forskellige politikker, hvis myndighedsopdelingen i flere lag fungerer; |
| --- | --- |

16.

anfører, at samordningen af vigtige EU-instrumenter som det syvende forskningsrammeprogram, strukturfondene og programmet for konkurrenceevne og innovation ikke kun er et spørgsmål om politiske hensigter, men også en udfordring for sammenhængen i forskellige politikker. Hvor der er tale om programmer på flere niveauer og med forskellige interessegrupper, kan der kun opnås sammenhæng i de forskellige politikker, hvis myndighedsopdelingen i flere lag fungerer;

Mere aktive og fokuserede aktiviteter og samarbejde

| 17. | mener, at CIP bør fokusere på innovations- og introduktionsfasen, mens det syvende rammeprogram bør fokusere på forsknings- og udviklingsfasen med henblik på at fremme Europas internationale konkurrenceevne. Dette bør sikre, at der ikke opstår huller i finansieringskæden mellem forskning, udvikling og anvendelse; |
| --- | --- |

17.

mener, at CIP bør fokusere på innovations- og introduktionsfasen, mens det syvende rammeprogram bør fokusere på forsknings- og udviklingsfasen med henblik på at fremme Europas internationale konkurrenceevne. Dette bør sikre, at der ikke opstår huller i finansieringskæden mellem forskning, udvikling og anvendelse;

| 18. | foreslår, som bakket op om i Regionsudvalgets undersøgelse, at der overvejes en specifik prioritering af ansøgningerne i det syvende rammeprogram og CIP efter deres betydning for den regionale innovation overvejes. Det kan være en mulighed at prioritere ansøgninger i det syvende rammeprogram og CIP, der klart har en afgørende betydning for en regional innovationsstrategi, når de samtidig opfylder kriterierne for forskningskvalitet; |
| --- | --- |

18.

foreslår, som bakket op om i Regionsudvalgets undersøgelse, at der overvejes en specifik prioritering af ansøgningerne i det syvende rammeprogram og CIP efter deres betydning for den regionale innovation overvejes. Det kan være en mulighed at prioritere ansøgninger i det syvende rammeprogram og CIP, der klart har en afgørende betydning for en regional innovationsstrategi, når de samtidig opfylder kriterierne for forskningskvalitet;

| 19. | vil gerne anmode Kommissionen om at lægge større vægt på muligheden for at anvende strukturfondsmidlerne til investering i forskning og innovation. Regionsudvalget anerkender behovet for at afsætte en betydelig og voksende andel af strukturfondsmidlerne til forskning og innovation, som det er blevet gjort i strukturfondsprogrammer i perioden 2007-2013 i forbindelse med Lissabon-dagsordenen, og udvalget ser behovet for at følge f.eks. anbefalingen i Aho-rapporten »Creating an Innovative Europe«, som fik støtte fra Det Europæiske Rådgivende Forskningsudvalg EURAB, om at øremærke mindst 20 % af midlerne i fremtidige strukturfondsprogrammer til investeringer i innovation og viden, idet denne betingelse bør blive en integreret del af EU's gennemførelse af Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

19.

vil gerne anmode Kommissionen om at lægge større vægt på muligheden for at anvende strukturfondsmidlerne til investering i forskning og innovation. Regionsudvalget anerkender behovet for at afsætte en betydelig og voksende andel af strukturfondsmidlerne til forskning og innovation, som det er blevet gjort i strukturfondsprogrammer i perioden 2007-2013 i forbindelse med Lissabon-dagsordenen, og udvalget ser behovet for at følge f.eks. anbefalingen i Aho-rapporten »Creating an Innovative Europe«, som fik støtte fra Det Europæiske Rådgivende Forskningsudvalg EURAB, om at øremærke mindst 20 % af midlerne i fremtidige strukturfondsprogrammer til investeringer i innovation og viden, idet denne betingelse bør blive en integreret del af EU's gennemførelse af Lissabon-strategien;

| 20. | opfordrer til, at der inden for rammerne af strukturfondene skabes incitamenter til at støtte forskning og innovation. Sådanne incitamenter kan omfatte differentierede støtteniveauer, der favoriserer investeringer i forsknings- og udviklingsprojekter og indførelse af et lavere (f.eks. 10 %) bidrag for den nationale/regionale støttemodtager med henblik på at tage hensyn til de forventede risici og langsigtede afkast, der er typiske for mange forsknings- og innovationsaktiviteter, særligt når etableringen af ny infrastruktur er påkrævet; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til, at der inden for rammerne af strukturfondene skabes incitamenter til at støtte forskning og innovation. Sådanne incitamenter kan omfatte differentierede støtteniveauer, der favoriserer investeringer i forsknings- og udviklingsprojekter og indførelse af et lavere (f.eks. 10 %) bidrag for den nationale/regionale støttemodtager med henblik på at tage hensyn til de forventede risici og langsigtede afkast, der er typiske for mange forsknings- og innovationsaktiviteter, særligt når etableringen af ny infrastruktur er påkrævet;

| 21. | fremhæver samhørighedspolitikkens særlige rolle i forbindelse med støtten til innovationsaktiviteter i regionerne og erklærer, at Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) ligeledes kan inddrages i finansieringen af virksomhedsvæksthuse og forskerparker (infrastruktur og forbindelser). Dette er vigtige redskaber i formidlingen af viden til brug på markederne, og de kan være med til at skabe forbindelser mellem SMV'er og universiteter. På sin side kan Den Europæiske Socialfond (ESF) yde finansiel støtte til udviklingen af færdigheder (uddannelse, vejledning mm.) samt udvikling og modernisering af uddannelsesstrukturer og systemer. I 2007-2013 programperioden vil der i højere grad end tidligere være fokus på en styrkelse af forskning og innovation ved hjælp af formidling af viden; |
| --- | --- |

21.

fremhæver samhørighedspolitikkens særlige rolle i forbindelse med støtten til innovationsaktiviteter i regionerne og erklærer, at Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) ligeledes kan inddrages i finansieringen af virksomhedsvæksthuse og forskerparker (infrastruktur og forbindelser). Dette er vigtige redskaber i formidlingen af viden til brug på markederne, og de kan være med til at skabe forbindelser mellem SMV'er og universiteter. På sin side kan Den Europæiske Socialfond (ESF) yde finansiel støtte til udviklingen af færdigheder (uddannelse, vejledning mm.) samt udvikling og modernisering af uddannelsesstrukturer og systemer. I 2007-2013 programperioden vil der i højere grad end tidligere være fokus på en styrkelse af forskning og innovation ved hjælp af formidling af viden;

| 22. | understreger betydningen af formidling og udnyttelse af viden og vigtigheden af, at denne viden formidles på en måde, så den kan integreres i produktionsaktiviteterne. Udviklede løsninger og metoder må være tilgængelige for alle, særligt for SMV'er i de områder, hvor der ikke er nogen fremtrædende forskningsinstitutter eller universiteter. I praksis kan dette gøres inden for rammerne af regionale klynger. Med hensyn til de såkaldte klyngekontorer, der er etableret i visse lande til støtte for formidlingen af viden, bør det overvejes at oprette disse flere steder i Europa; |
| --- | --- |

22.

understreger betydningen af formidling og udnyttelse af viden og vigtigheden af, at denne viden formidles på en måde, så den kan integreres i produktionsaktiviteterne. Udviklede løsninger og metoder må være tilgængelige for alle, særligt for SMV'er i de områder, hvor der ikke er nogen fremtrædende forskningsinstitutter eller universiteter. I praksis kan dette gøres inden for rammerne af regionale klynger. Med hensyn til de såkaldte klyngekontorer, der er etableret i visse lande til støtte for formidlingen af viden, bør det overvejes at oprette disse flere steder i Europa;

| 23. | bifalder i særlig høj grad CREST's anbefalinger vedrørende forbedring af SMV'ernes forskningskompetence og deres evne til at anvende viden, som produceres andetsteds. Udvalget henleder dog opmærksomheden på, at CREST's retningslinjer kun kan gennemføres på frivillig basis i regionerne, eftersom den fælles planlægning af programmerne (Kommissionen og regionerne) i mellemtiden er blevet afsluttet. Strukturfondsmidler skal bruges til netværkssamarbejde, uddannelse og opkvalificering af SMV'er til deltagelse i det syvende rammeprogram og etablering af internationale og tværnationale forbindelser. CIP bør anvendes til at hjælpe SMV'er med at overvinde eventuelle forhindringer i innovationsfasen; |
| --- | --- |

23.

bifalder i særlig høj grad CREST's anbefalinger vedrørende forbedring af SMV'ernes forskningskompetence og deres evne til at anvende viden, som produceres andetsteds. Udvalget henleder dog opmærksomheden på, at CREST's retningslinjer kun kan gennemføres på frivillig basis i regionerne, eftersom den fælles planlægning af programmerne (Kommissionen og regionerne) i mellemtiden er blevet afsluttet. Strukturfondsmidler skal bruges til netværkssamarbejde, uddannelse og opkvalificering af SMV'er til deltagelse i det syvende rammeprogram og etablering af internationale og tværnationale forbindelser. CIP bør anvendes til at hjælpe SMV'er med at overvinde eventuelle forhindringer i innovationsfasen;

| 24. | ønsker at understrege betydningen af decentraliserede innovationsaktiviteter også i mindre byer og regioner. Nationalt (som f.eks. i Finland) eller regionalt koordinerede netværk bestående af ekspertisecentre er et eksempel på et system, der kombinerer regional eller lokal forskning, erhvervspotentiale og ressourcer med politikker og finansiering på nationalt og EU-plan. Ekspertisecentrene danner klynger på relaterede områder og deltager i internationale netværk; |
| --- | --- |

24.

ønsker at understrege betydningen af decentraliserede innovationsaktiviteter også i mindre byer og regioner. Nationalt (som f.eks. i Finland) eller regionalt koordinerede netværk bestående af ekspertisecentre er et eksempel på et system, der kombinerer regional eller lokal forskning, erhvervspotentiale og ressourcer med politikker og finansiering på nationalt og EU-plan. Ekspertisecentrene danner klynger på relaterede områder og deltager i internationale netværk;

Fremme af forsknings- og innovationsstrategier og kapacitet i regionerne

| 25. | fremhæver de regionale forsknings- og innovationsstrategiers nøglerolle i inddragelsen af de forskellige relevante aktører i en region i strategien. Sådanne strategier kan, som fremhævet i Regionsudvalgets undersøgelse, styrke forskningsinstitutionerne ved at placere disse i innovative omgivelser og forøge ansvarsfølelsen blandt alle interesserede parter, hvilket kan føre til et stærkere regionalt forsknings- og innovationssystem. Det er afgørende med støtte fra de forskellige programmer, der er til rådighed i de forskellige faser af etableringen af ny forskningsinfrastruktur; |
| --- | --- |

25.

fremhæver de regionale forsknings- og innovationsstrategiers nøglerolle i inddragelsen af de forskellige relevante aktører i en region i strategien. Sådanne strategier kan, som fremhævet i Regionsudvalgets undersøgelse, styrke forskningsinstitutionerne ved at placere disse i innovative omgivelser og forøge ansvarsfølelsen blandt alle interesserede parter, hvilket kan føre til et stærkere regionalt forsknings- og innovationssystem. Det er afgørende med støtte fra de forskellige programmer, der er til rådighed i de forskellige faser af etableringen af ny forskningsinfrastruktur;

| 26. | understreger værdien af en fokuseret tilgang inden for rammerne af de regionale forsknings- og innovationsstrategier, herunder udpegning af prestigeprojekter. I den forbindelse må der findes en balance mellem forskellige aspekter. Et aspekt er, som anbefalet af CREST, fastlæggelsen af prioriteter på regionalt niveau, som supplerer prioriteterne i det syvende rammeprogram og CIP med henblik på at øge mulighederne for at få EU-støtte til det regionale forsknings- og innovationssystem; |
| --- | --- |

26.

understreger værdien af en fokuseret tilgang inden for rammerne af de regionale forsknings- og innovationsstrategier, herunder udpegning af prestigeprojekter. I den forbindelse må der findes en balance mellem forskellige aspekter. Et aspekt er, som anbefalet af CREST, fastlæggelsen af prioriteter på regionalt niveau, som supplerer prioriteterne i det syvende rammeprogram og CIP med henblik på at øge mulighederne for at få EU-støtte til det regionale forsknings- og innovationssystem;

| 27. | anerkender de aktuelle muligheder som strukturfondene og det syvende rammeprogram tilbyder, hvad angår såvel støtte til effektive uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer for forskere og virksomheder i EU's regioner som etablering eller opgradering af forsknings- og innovationsinfrastruktur og bifalder CREST'S anbefalinger vedrørende udnyttelse af fordelene herved. Regionsudvalget bifalder, at Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastruktur (ESFRI) vil gennemføre en undersøgelse af de regionale aspekter ved den fælleseuropæiske forskningsinfrastruktur tidligt i 2008, og opfordrer til, at særligt de nye medlemsstater involveres i dette initiativ; |
| --- | --- |

27.

anerkender de aktuelle muligheder som strukturfondene og det syvende rammeprogram tilbyder, hvad angår såvel støtte til effektive uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer for forskere og virksomheder i EU's regioner som etablering eller opgradering af forsknings- og innovationsinfrastruktur og bifalder CREST'S anbefalinger vedrørende udnyttelse af fordelene herved. Regionsudvalget bifalder, at Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastruktur (ESFRI) vil gennemføre en undersøgelse af de regionale aspekter ved den fælleseuropæiske forskningsinfrastruktur tidligt i 2008, og opfordrer til, at særligt de nye medlemsstater involveres i dette initiativ;

| 28. | gentager sin opfordring til at skabe fælles forsknings- og innovationsfonde som en ny form for offentligt/privat samarbejde på lokalt og regionalt niveau, idet det imidlertid understreges at udvikling af forsknings- og innovationskapacitet er en fortløbende opgave; |
| --- | --- |

28.

gentager sin opfordring til at skabe fælles forsknings- og innovationsfonde som en ny form for offentligt/privat samarbejde på lokalt og regionalt niveau, idet det imidlertid understreges at udvikling af forsknings- og innovationskapacitet er en fortløbende opgave;

Balance mellem ekspertise og samhørighed

| 29. | deler bekymringen angående Kommissionens analyse der viser, at forskningsinvesteringer og aktiviteter i EU i høj grad er koncentreret i få regioner. Regionsudvalget konstaterer med bekymring, at forsknings- og udviklingsudgifterne i over 100 europæiske regioner udgør mindre end 1 % af BNP; |
| --- | --- |

29.

deler bekymringen angående Kommissionens analyse der viser, at forskningsinvesteringer og aktiviteter i EU i høj grad er koncentreret i få regioner. Regionsudvalget konstaterer med bekymring, at forsknings- og udviklingsudgifterne i over 100 europæiske regioner udgør mindre end 1 % af BNP;

| 30. | fremhæver, at europæisk forskning, innovation og samhørighedspolitik bør forfølge komplementære mål og samarbejde om at forbedre forskning og udvikling i Europa. Dette indebærer en vedvarende søgen efter den rette balance mellem støtte til henholdsvis ekspertise og samhørighed. Hvis forskning og innovation er afgørende faktorer for vækst, er det nødvendigt, at EU's politikker støtter et mere avanceret policy mix og en bedre balance mellem fremme af eksisterende »ekspertisecentre« og skabelse af gunstige vilkår, for at nye centre kan opstå; |
| --- | --- |

30.

fremhæver, at europæisk forskning, innovation og samhørighedspolitik bør forfølge komplementære mål og samarbejde om at forbedre forskning og udvikling i Europa. Dette indebærer en vedvarende søgen efter den rette balance mellem støtte til henholdsvis ekspertise og samhørighed. Hvis forskning og innovation er afgørende faktorer for vækst, er det nødvendigt, at EU's politikker støtter et mere avanceret policy mix og en bedre balance mellem fremme af eksisterende »ekspertisecentre« og skabelse af gunstige vilkår, for at nye centre kan opstå;

| 31. | gentager, at Regionsudvalget, set i lyset af målsætningerne på områderne konvergens, regional konkurrenceevne og beskæftigelse, har opfordret strukturfondene til at styrke andelen af offentlige forsknings- og innovationsinvesteringer af høj kvalitet i EU's regioner væsentligt. Det anerkender, at samhørighedspolitikken anvender en integreret tilgang og derfor ikke betragter forskning isoleret set, men i forbindelse med innovation; |
| --- | --- |

31.

gentager, at Regionsudvalget, set i lyset af målsætningerne på områderne konvergens, regional konkurrenceevne og beskæftigelse, har opfordret strukturfondene til at styrke andelen af offentlige forsknings- og innovationsinvesteringer af høj kvalitet i EU's regioner væsentligt. Det anerkender, at samhørighedspolitikken anvender en integreret tilgang og derfor ikke betragter forskning isoleret set, men i forbindelse med innovation;

| 32. | fremhæver, at det, selvom det syvende rammeprogram og CIP ikke er samhørighedsinstrumenter som sådan, er uundgåeligt, at disse programmer har konsekvenser for samhørigheden. Regionsudvalget har opfordret til, at samhørighed ses som værende relevant for alle europæiske sektorpolitikker. Følelig kunne det under hensyntagen til rammeprogrammets fokus på ekspertiseprincippet overvejes at tilføre CIP og det syvende rammeprogram en territorial dimension; |
| --- | --- |

32.

fremhæver, at det, selvom det syvende rammeprogram og CIP ikke er samhørighedsinstrumenter som sådan, er uundgåeligt, at disse programmer har konsekvenser for samhørigheden. Regionsudvalget har opfordret til, at samhørighed ses som værende relevant for alle europæiske sektorpolitikker. Følelig kunne det under hensyntagen til rammeprogrammets fokus på ekspertiseprincippet overvejes at tilføre CIP og det syvende rammeprogram en territorial dimension;

| 33. | anerkender CREST's anbefalinger med hensyn til, hvordan regionerne bedst kan anvende strukturfondene og det syvende rammeprogram til at udvikle deres forsknings- og innovationssystemer i retning af ekspertise og konkurrenceevne på europæisk eller internationalt niveau. Dette indebærer en forbedring af det regionale netværkssamarbejde mellem forskningsinstitutter, universiteter, SMV'er og andre relevante aktører til skabelse af klynger, regionale teknologiplatforme og centre og støtte til deres inddragelse i EU's forsknings- og innovationsprojekter samt tiltag som ERA-netværket og de europæiske teknologiplatforme såvel som internationale netværk af aktører og virksomheder på forskningsområdet; |
| --- | --- |

33.

anerkender CREST's anbefalinger med hensyn til, hvordan regionerne bedst kan anvende strukturfondene og det syvende rammeprogram til at udvikle deres forsknings- og innovationssystemer i retning af ekspertise og konkurrenceevne på europæisk eller internationalt niveau. Dette indebærer en forbedring af det regionale netværkssamarbejde mellem forskningsinstitutter, universiteter, SMV'er og andre relevante aktører til skabelse af klynger, regionale teknologiplatforme og centre og støtte til deres inddragelse i EU's forsknings- og innovationsprojekter samt tiltag som ERA-netværket og de europæiske teknologiplatforme såvel som internationale netværk af aktører og virksomheder på forskningsområdet;

| 34. | opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at videreføre sine relevante ordninger som »Videnregioner« under det syvende rammeprogram, »Regioner for økonomisk ændring« under EFRU og »Innova-Inno« under CIP. Regionsudvalget fremhæver ligeledes, at strukturfondene bør udøve en støttefunktion med henblik på at øge den videnskabelige, teknologiske, iværksætter- og ledelsesmæssige kapacitet hos de lokale og regionale aktører, særligt SMV'er, til at deltage i projekter under henholdsvis det syvende rammeprogram og CIP; |
| --- | --- |

34.

opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at videreføre sine relevante ordninger som »Videnregioner« under det syvende rammeprogram, »Regioner for økonomisk ændring« under EFRU og »Innova-Inno« under CIP. Regionsudvalget fremhæver ligeledes, at strukturfondene bør udøve en støttefunktion med henblik på at øge den videnskabelige, teknologiske, iværksætter- og ledelsesmæssige kapacitet hos de lokale og regionale aktører, særligt SMV'er, til at deltage i projekter under henholdsvis det syvende rammeprogram og CIP;

| 35. | opfordrer, som det fremgår af Regionsudvalgets undersøgelse, til et markant kursskifte i anvendelsen af EU-midler, særligt regionernes brug af strukturfondsmidler, hen imod en stimulering af først og fremmest efterspørgslen efter forskning og innovation med fremme af brugerbaseret og åben innovation som et regionalt potentiale. Manglende optagelsesmekanismer til udnyttelse af den globale vidensbase er den væsentligste flaskehals, der hindrer regioner i at drage fordel af åben innovation; |
| --- | --- |

35.

opfordrer, som det fremgår af Regionsudvalgets undersøgelse, til et markant kursskifte i anvendelsen af EU-midler, særligt regionernes brug af strukturfondsmidler, hen imod en stimulering af først og fremmest efterspørgslen efter forskning og innovation med fremme af brugerbaseret og åben innovation som et regionalt potentiale. Manglende optagelsesmekanismer til udnyttelse af den globale vidensbase er den væsentligste flaskehals, der hindrer regioner i at drage fordel af åben innovation;

| 36. | har tænkt over den kritik, der går på overlapninger i støtten til forskningsinfrastruktur under såvel strukturfondene som det syvende rammeprogram og understreger, at der er behov for en forbedret koordinering og en mere velovervejet tilgang til infrastrukturinvesteringer i forskning og udvikling baseret på begge EU-instrumenter. Der må findes en balance mellem samhørighed og ekspertise, og der må fokuseres på støtten i de forskellige faser af infrastrukturopbygningen; |
| --- | --- |

36.

har tænkt over den kritik, der går på overlapninger i støtten til forskningsinfrastruktur under såvel strukturfondene som det syvende rammeprogram og understreger, at der er behov for en forbedret koordinering og en mere velovervejet tilgang til infrastrukturinvesteringer i forskning og udvikling baseret på begge EU-instrumenter. Der må findes en balance mellem samhørighed og ekspertise, og der må fokuseres på støtten i de forskellige faser af infrastrukturopbygningen;

| 37. | minder i den forbindelse om, at det er udvalgets holdning, at begrebet »ekspertise« i det europæiske forskningsrum samt inden for europæisk og national forskningsstøtte også må tage hensyn til højt specialiserede mindre forskningscentre og mindre forskningsintensive aktører. Disse har afgørende betydning for implementering af innovationer og udvikling af viden på snævre ekspertiseområder, der har global interesse. Forskning bør ikke kun fokusere på højteknologi. »Lavteknologisk«-forskning kan ligeledes have stor betydning for innovation og udvikling i regionerne; |
| --- | --- |

37.

minder i den forbindelse om, at det er udvalgets holdning, at begrebet »ekspertise« i det europæiske forskningsrum samt inden for europæisk og national forskningsstøtte også må tage hensyn til højt specialiserede mindre forskningscentre og mindre forskningsintensive aktører. Disse har afgørende betydning for implementering af innovationer og udvikling af viden på snævre ekspertiseområder, der har global interesse. Forskning bør ikke kun fokusere på højteknologi. »Lavteknologisk«-forskning kan ligeledes have stor betydning for innovation og udvikling i regionerne;

| 38. | forudser, at brug af EU-midler til udvikling af forsknings- og innovationssystemerne i retning af ekspertise vil være en afgørende udfordring for regionerne set i lyset af målet om »regional konkurrenceevne og beskæftigelse« under strukturfondene. De kan ikke fuldt ud basere sig på midler fra det syvende rammeprogram, og de har langt færre strukturfondsmidler til rådighed end tidligere; |
| --- | --- |

38.

forudser, at brug af EU-midler til udvikling af forsknings- og innovationssystemerne i retning af ekspertise vil være en afgørende udfordring for regionerne set i lyset af målet om »regional konkurrenceevne og beskæftigelse« under strukturfondene. De kan ikke fuldt ud basere sig på midler fra det syvende rammeprogram, og de har langt færre strukturfondsmidler til rådighed end tidligere;

Formidling af bedste praksis og ekspertise

| 39. | understreger betydningen af Kommissionens planlagte tiltag med henblik på at:






  — | udnytte den europæiske finansiering bedre ved i foråret 2008 at offentliggøre en praktisk vejledning til udvælgelse af de bedst egnede finansieringskilder for potentielle støttemodtagere (forskningsinstitutioner og virksomheder). Regionsudvalget opfordrer imidlertid Kommissionen til i højere grad at fortage en koordinering med CREST's forslag om at videreudvikle CREST-retningslinjerne til mere operationelle anbefalinger; |
| --- | --- | --- |

39.

understreger betydningen af Kommissionens planlagte tiltag med henblik på at:

—

udnytte den europæiske finansiering bedre ved i foråret 2008 at offentliggøre en praktisk vejledning til udvælgelse af de bedst egnede finansieringskilder for potentielle støttemodtagere (forskningsinstitutioner og virksomheder). Regionsudvalget opfordrer imidlertid Kommissionen til i højere grad at fortage en koordinering med CREST's forslag om at videreudvikle CREST-retningslinjerne til mere operationelle anbefalinger;

| — | når tiden er inde, rapportere om de fremskridt, der er gjort på nationalt og regionalt niveau med hensyn til en koordineret brug af Fællesskabets instrumenter og med hensyn til eksempler på bedste praksis; |
| --- | --- |

—

når tiden er inde, rapportere om de fremskridt, der er gjort på nationalt og regionalt niveau med hensyn til en koordineret brug af Fællesskabets instrumenter og med hensyn til eksempler på bedste praksis;

| — | afholde regelmæssige arrangementer, hvor de personer, der er involveret i forskning, innovation og regional udvikling kan mødes og udveksle ideer og bedste praksis samt få adgang til støtte og rådgivning; se Regionsudvalget som en vigtig partner i denne henseende; |
| --- | --- |

—

afholde regelmæssige arrangementer, hvor de personer, der er involveret i forskning, innovation og regional udvikling kan mødes og udveksle ideer og bedste praksis samt få adgang til støtte og rådgivning; se Regionsudvalget som en vigtig partner i denne henseende;

| — | forbedre informationsudvekslingen med nationale og regionale myndigheder om det syvende rammeprograms/CIP's støttemodtagere på deres område med henblik på at gøre det nemmere at opnå supplerende finansiering fra nationale/regionale/EU instrumenter. |
| --- | --- |

—

forbedre informationsudvekslingen med nationale og regionale myndigheder om det syvende rammeprograms/CIP's støttemodtagere på deres område med henblik på at gøre det nemmere at opnå supplerende finansiering fra nationale/regionale/EU instrumenter.

| 40. | fremhæver betydningen af at anvende de nye samarbejds- og kommunikationsprogrammer under strukturfondene, Interreg IV C og URBACT-programmerne. Disse programmer skal sprede fordele gennem initiativet Regioner for økonomisk ændring og gennem netværkssamarbejde direkte fra en region til en anden, der evt. kunne og som ønsker at drage fordel af resultaterne fra det vellykkede projekt i den mere udviklede region; |
| --- | --- |

40.

fremhæver betydningen af at anvende de nye samarbejds- og kommunikationsprogrammer under strukturfondene, Interreg IV C og URBACT-programmerne. Disse programmer skal sprede fordele gennem initiativet Regioner for økonomisk ændring og gennem netværkssamarbejde direkte fra en region til en anden, der evt. kunne og som ønsker at drage fordel af resultaterne fra det vellykkede projekt i den mere udviklede region;

| 41. | opfordrer Kommissionen til at overvåge, at der sker en effektiv koordinering af den tværregionale netværksfinansiering under strukturfondene, det syvende rammeprogram og CIP på området forskning og innovation, herunder overvåge at der gennemføres en regelmæssig og bedre koordineret formidling af resultater og bedste praksis samt at samspillet mellem deres forskellige »fællesskaber« styrkes. |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen til at overvåge, at der sker en effektiv koordinering af den tværregionale netværksfinansiering under strukturfondene, det syvende rammeprogram og CIP på området forskning og innovation, herunder overvåge at der gennemføres en regelmæssig og bedre koordineret formidling af resultater og bedste praksis samt at samspillet mellem deres forskellige »fællesskaber« styrkes.

Bruxelles, den 6. februar 2008.

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  CREST 1203/07 — CREST (EU's Udvalg for Videnskabelig og Teknisk Forskning), retningslinjer for samordning af forskningsrammeprogrammet og strukturfondene til støtte for forskning og udvikling.

1

(2)  CdR/ETU/21/2005.

2

---

| 25.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/7

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Midtvejsevaluering af strategien for biovidenskab og bioteknologi«

(2008/C 105/02)

REGIONSUDVALGET

| — | tillægger biovidenskab og bioteknologi stor betydning for EU's internationale konkurrenceevne og bæredygtige udvikling; erklærer sig parat til på regionalt niveau at bidrage til en vellykket videreførelse af EU's strategi. I den forbindelse skal muligheder og risici vejes op imod hinanden, og de enkelte foranstaltninger i strategien skal vurderes i lyset af, i hvor høj grad de gavner borgerne; |
| --- | --- |

—

tillægger biovidenskab og bioteknologi stor betydning for EU's internationale konkurrenceevne og bæredygtige udvikling; erklærer sig parat til på regionalt niveau at bidrage til en vellykket videreførelse af EU's strategi. I den forbindelse skal muligheder og risici vejes op imod hinanden, og de enkelte foranstaltninger i strategien skal vurderes i lyset af, i hvor høj grad de gavner borgerne;

| — | understreger byernes og regionernes nøglerolle, når det gælder støtte til konsolidering af kompetencen og stimulering af konkurrenceevnen inden for disse teknologier på den internationale scene; det handler om samarbejde mellem regioner og på tværs af grænser, om at skabe og pulje regionale bioteknologiklynger samt om at etablere kontakt mellem forskning, erhvervsliv og investorer; |
| --- | --- |

—

understreger byernes og regionernes nøglerolle, når det gælder støtte til konsolidering af kompetencen og stimulering af konkurrenceevnen inden for disse teknologier på den internationale scene; det handler om samarbejde mellem regioner og på tværs af grænser, om at skabe og pulje regionale bioteknologiklynger samt om at etablere kontakt mellem forskning, erhvervsliv og investorer;

| — | opmuntrer byerne og regionerne til at støtte videnoverførsel og innovation fra grundforskning til industrien. Byerne og regionerne bør så vidt muligt forbedre udbuddet af venturekapital også med henblik på grænseoverskridende samarbejde samt støtte brugerne ved patentering af bioteknologiske opfindelser og udnyttelsen af disse patenter. Finansielle institutioner på regionalt, nationalt og især EU-niveau bør etablere støtteprogrammer, der giver SMV inden for bioteknologi mulighed for risikodeling; |
| --- | --- |

—

opmuntrer byerne og regionerne til at støtte videnoverførsel og innovation fra grundforskning til industrien. Byerne og regionerne bør så vidt muligt forbedre udbuddet af venturekapital også med henblik på grænseoverskridende samarbejde samt støtte brugerne ved patentering af bioteknologiske opfindelser og udnyttelsen af disse patenter. Finansielle institutioner på regionalt, nationalt og især EU-niveau bør etablere støtteprogrammer, der giver SMV inden for bioteknologi mulighed for risikodeling;

| — | opfordrer derfor til en informeret samfundsdebat om fordele og risici ved biovidenskab og bioteknologi. Mange byer og regioner støtter så vidt muligt allerede på nuværende tidspunkt, at befolkningen oplyses om bioteknologiens videnskabelige grundlag, dens metoder og anvendelsesområder samt om de juridiske krav og etiske aspekter på området. Initiativerne bør fortsættes målrettet, og forskningen, erhvervslivet og det offentlige skal også spille en rolle her. |
| --- | --- |

—

opfordrer derfor til en informeret samfundsdebat om fordele og risici ved biovidenskab og bioteknologi. Mange byer og regioner støtter så vidt muligt allerede på nuværende tidspunkt, at befolkningen oplyses om bioteknologiens videnskabelige grundlag, dens metoder og anvendelsesområder samt om de juridiske krav og etiske aspekter på området. Initiativerne bør fortsættes målrettet, og forskningen, erhvervslivet og det offentlige skal også spille en rolle her.

| Ordfører | : | Karl DÖHLER (DE/PPE), Medlem af Landdagen i Bayern |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Karl DÖHLER (DE/PPE), Medlem af Landdagen i Bayern

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om midtvejsevaluering af strategien for biovidenskab og bioteknologi

KOM(2007) 175 endelig

Politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

| 1. | tillægger biovidenskab og bioteknologi stor betydning for EU's internationale konkurrenceevne og den bæredygtige udvikling i Unionen. Lægevidenskaben og medicinalsektoren er vigtige anvendelsesområder, ligesom den industrielle forarbejdning og primærproduktionen (navnlig fødevarer og foderstoffer, fornyelige råstoffer, alternativ energi) er det. Den åbner op for nye metoder til løsning af akutte problemer i sundhedssektoren, i forbindelse med den aldrende befolkning, ernæring af verdens stigende befolkning, energiforsyningen og den globale opvarmning; |
| --- | --- |

1.

tillægger biovidenskab og bioteknologi stor betydning for EU's internationale konkurrenceevne og den bæredygtige udvikling i Unionen. Lægevidenskaben og medicinalsektoren er vigtige anvendelsesområder, ligesom den industrielle forarbejdning og primærproduktionen (navnlig fødevarer og foderstoffer, fornyelige råstoffer, alternativ energi) er det. Den åbner op for nye metoder til løsning af akutte problemer i sundhedssektoren, i forbindelse med den aldrende befolkning, ernæring af verdens stigende befolkning, energiforsyningen og den globale opvarmning;

| 2. | deler Kommissionens opfattelse, hvorefter biovidenskab og bioteknologi bidrager væsentligt til opnåelsen af centrale målsætninger i EU's politik såsom sundhed og bæredygtig udvikling, økonomisk vækst og jobskabelse, bifalder derfor Kommissionens strategi til fremme af biovidenskab og bioteknologi og anerkender de gode resultater, der er opnået i forbindelse med strategiens gennemførelse; |
| --- | --- |

2.

deler Kommissionens opfattelse, hvorefter biovidenskab og bioteknologi bidrager væsentligt til opnåelsen af centrale målsætninger i EU's politik såsom sundhed og bæredygtig udvikling, økonomisk vækst og jobskabelse, bifalder derfor Kommissionens strategi til fremme af biovidenskab og bioteknologi og anerkender de gode resultater, der er opnået i forbindelse med strategiens gennemførelse;

| 3. | understreger, at anvendelsen af bioteknologien skal ske sideløbende med en bred samfundsmæssig debat om de fordele og risici, den er forbundet med, herunder om etiske spørgsmål, for at øge offentlighedens accept af disse teknologier. Formidling af viden om teknologiernes videnskabelige grundlag er en forudsætning herfor; |
| --- | --- |

3.

understreger, at anvendelsen af bioteknologien skal ske sideløbende med en bred samfundsmæssig debat om de fordele og risici, den er forbundet med, herunder om etiske spørgsmål, for at øge offentlighedens accept af disse teknologier. Formidling af viden om teknologiernes videnskabelige grundlag er en forudsætning herfor;

| 4. | bifalder dannelsen af europæiske netværk i regioner og klynger, der er aktive på det bioteknologiske og biovidenskabelige område, og opfordrer Kommissionen til at støtte dem med henblik på udveksling af erfaringer, fælles udformning af projektansøgninger og koordinering af deres holdning i forhold til den politiske proces på EU-plan; |
| --- | --- |

4.

bifalder dannelsen af europæiske netværk i regioner og klynger, der er aktive på det bioteknologiske og biovidenskabelige område, og opfordrer Kommissionen til at støtte dem med henblik på udveksling af erfaringer, fælles udformning af projektansøgninger og koordinering af deres holdning i forhold til den politiske proces på EU-plan;

| 5. | er klar over, at kommuner og regioner har væsentlig indflydelse på fremme af biovidenskab og bioteknologi. De bioteknologiske klynger i EU er relativt små i international sammenhæng, og derfor har netværksdannelsen mellem dem afgørende betydning for konkurrenceevnen. Klyngedannelse, kontaktskabelse mellem forskning, industri og investorer, formidling af teknologiske fremskridt i forhold til offentligheden samt interregionalt og grænseoverskridende samarbejde og sammenslutning i grupper af regionale bioteknologiklynger med henblik på samling af kræfterne og styrkelse af den internationale konkurrenceevne er afhængig af støtte fra kommuner og regioner; |
| --- | --- |

5.

er klar over, at kommuner og regioner har væsentlig indflydelse på fremme af biovidenskab og bioteknologi. De bioteknologiske klynger i EU er relativt små i international sammenhæng, og derfor har netværksdannelsen mellem dem afgørende betydning for konkurrenceevnen. Klyngedannelse, kontaktskabelse mellem forskning, industri og investorer, formidling af teknologiske fremskridt i forhold til offentligheden samt interregionalt og grænseoverskridende samarbejde og sammenslutning i grupper af regionale bioteknologiklynger med henblik på samling af kræfterne og styrkelse af den internationale konkurrenceevne er afhængig af støtte fra kommuner og regioner;

| 6. | erkender, at der er behov for en målrettet videreførelse af adskillige aktioner, og erklærer sig parat til på regionalt niveau at yde sit hertil. I den forbindelse skal muligheder og risici vejes op imod hinanden, og de enkelte foranstaltninger i strategien bør vurderes i lyset af, i hvor høj grad de gavner borgerne. |
| --- | --- |

6.

erkender, at der er behov for en målrettet videreførelse af adskillige aktioner, og erklærer sig parat til på regionalt niveau at yde sit hertil. I den forbindelse skal muligheder og risici vejes op imod hinanden, og de enkelte foranstaltninger i strategien bør vurderes i lyset af, i hvor høj grad de gavner borgerne.

Midtvejsevalueringen af strategien

REGIONSUDVALGET

| 7. | bekræfter, at byerne og regionerne inden for de givne rammer vil fremme forskning og markedsudvikling for anvendelser af biovidenskab og bioteknologi samt videnbaseret bioøkonomi. Udvalget opfordrer kommunerne og regionerne til at gøre, hvad de kan for at informere brugerne om regler og administrative procedurer på det bioteknologiske område. Kommissionen bør i forbindelse med en forbedret koordinering af forskningen ikke alene samarbejde med medlemsstaterne, men ligeledes skabe regionale platforme og/eller inddrage de regionale sammenslutninger direkte i sit arbejde; |
| --- | --- |

7.

bekræfter, at byerne og regionerne inden for de givne rammer vil fremme forskning og markedsudvikling for anvendelser af biovidenskab og bioteknologi samt videnbaseret bioøkonomi. Udvalget opfordrer kommunerne og regionerne til at gøre, hvad de kan for at informere brugerne om regler og administrative procedurer på det bioteknologiske område. Kommissionen bør i forbindelse med en forbedret koordinering af forskningen ikke alene samarbejde med medlemsstaterne, men ligeledes skabe regionale platforme og/eller inddrage de regionale sammenslutninger direkte i sit arbejde;

| 8. | støtter fremme af konkurrencedygtighed, videnoverførsel og innovation fra grundforskning til industrien: Der bør skabes øget opmærksomhed om forskningsresultaternes kommercielle potentiale. Det bør gøres nemmere at etablere egen virksomhed og foretage karriereskift mellem forskning og industri. Kommunerne og regionerne vil så vidt muligt forbedre mulighederne for at tilbyde risikovillig kapital samt støtte brugerne ved patentering af bioteknologiske opfindelser og udnyttelsen af disse patenter. Finansieringsinstitutionerne på regionalt og nationalt, men især på EU-niveau, bør etablere støtteprogrammer, der giver SMV inden for bioteknologi mulighed for risikodeling; |
| --- | --- |

8.

støtter fremme af konkurrencedygtighed, videnoverførsel og innovation fra grundforskning til industrien: Der bør skabes øget opmærksomhed om forskningsresultaternes kommercielle potentiale. Det bør gøres nemmere at etablere egen virksomhed og foretage karriereskift mellem forskning og industri. Kommunerne og regionerne vil så vidt muligt forbedre mulighederne for at tilbyde risikovillig kapital samt støtte brugerne ved patentering af bioteknologiske opfindelser og udnyttelsen af disse patenter. Finansieringsinstitutionerne på regionalt og nationalt, men især på EU-niveau, bør etablere støtteprogrammer, der giver SMV inden for bioteknologi mulighed for risikodeling;

| 9. | mener, at der er behov for at forbedre situationen på arbejdsmarkedet ved at fremme jobformidling samt uddannelse og efteruddannelse af arbejdskraften. Der bør tiltrækkes forskere og arbejdstagere med andre erhvervsprofiler med henblik på udviklingen af bioteknologiske virksomheder, og arbejdskraftens afvandring bør bremses ved etablering af attraktive rammebetingelser; om nødvendigt skal man også kunne tiltrække højtkvalificerede arbejdstagere, der har erhvervet deres uddannelse eller erhvervserfaring uden for Europa, ved hjælp af attraktive betingelser; |
| --- | --- |

9.

mener, at der er behov for at forbedre situationen på arbejdsmarkedet ved at fremme jobformidling samt uddannelse og efteruddannelse af arbejdskraften. Der bør tiltrækkes forskere og arbejdstagere med andre erhvervsprofiler med henblik på udviklingen af bioteknologiske virksomheder, og arbejdskraftens afvandring bør bremses ved etablering af attraktive rammebetingelser; om nødvendigt skal man også kunne tiltrække højtkvalificerede arbejdstagere, der har erhvervet deres uddannelse eller erhvervserfaring uden for Europa, ved hjælp af attraktive betingelser;

| 10. | peger på, at bioteknologien ud over anvendelsen på sundhedsområdet og inden for fødevare- og foderstofindustrien kan tilbyde lovende fremtidsrettede alternativer inden for den kemiske industri. Allerede i dag dækkes 85 % af den globale efterspørgsel efter enzymer gennem produktion i Europa. Enzymatiske og biokatalytiske processer kan potentielt medføre betydelige energi- og ressourcebesparelser og indebærer således nye muligheder for en bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

10.

peger på, at bioteknologien ud over anvendelsen på sundhedsområdet og inden for fødevare- og foderstofindustrien kan tilbyde lovende fremtidsrettede alternativer inden for den kemiske industri. Allerede i dag dækkes 85 % af den globale efterspørgsel efter enzymer gennem produktion i Europa. Enzymatiske og biokatalytiske processer kan potentielt medføre betydelige energi- og ressourcebesparelser og indebærer således nye muligheder for en bæredygtig økonomi;

| 11. | er sig bevidst, at offentlighedens holdning navnlig til anvendelse af bioteknologi i fødevare- og foderstofsektoren er kritisk. Den udbredte negative holdning til genteknologien blandt flertallet af forbrugerne kontrasterer imidlertid med en stort set positiv indstilling i befolkningen i de tilfælde, hvor der er tale om indlysende sundhedsmæssige og økologiske fordele ved produkterne; |
| --- | --- |

11.

er sig bevidst, at offentlighedens holdning navnlig til anvendelse af bioteknologi i fødevare- og foderstofsektoren er kritisk. Den udbredte negative holdning til genteknologien blandt flertallet af forbrugerne kontrasterer imidlertid med en stort set positiv indstilling i befolkningen i de tilfælde, hvor der er tale om indlysende sundhedsmæssige og økologiske fordele ved produkterne;

| 12. | opfordrer derfor til en informeret samfundsdebat om fordele og risici ved biovidenskab og bioteknologi. Mange kommuner og regioner støtter derfor så vidt muligt allerede på nuværende tidspunkt, at befolkningen oplyses om bioteknologiens videnskabelige grundlag, dens metoder og anvendelsesområder samt om de juridiske krav og etiske aspekter på området. Disse initiativer bør fortsættes målrettet; |
| --- | --- |

12.

opfordrer derfor til en informeret samfundsdebat om fordele og risici ved biovidenskab og bioteknologi. Mange kommuner og regioner støtter derfor så vidt muligt allerede på nuværende tidspunkt, at befolkningen oplyses om bioteknologiens videnskabelige grundlag, dens metoder og anvendelsesområder samt om de juridiske krav og etiske aspekter på området. Disse initiativer bør fortsættes målrettet;

| 13. | opfordrer forskningen, industrien og forvaltningen til at yde deres bidrag hertil, og til, at alle relevante interessegrupper via et forum inddrages i dialogen. Kommunerne og regionerne bør i øget omfang støtte dels forskningsprojekter om socioøkonomiske og etiske spørgsmål på det bioteknologiske område, dels udbredelsen af forskningsresultaterne. De bør etablere ekspertnetværk, der fra sag til sag kan tage stilling til aktuelle sikkerhedsrelevante, socioøkonomiske og etiske spørgsmål. Kommunerne og regionerne kan bakke op om rationelle, videnskabeligt funderede og gennemsigtige beslutningsprocesser i forbindelse med godkendelsen af produkter; |
| --- | --- |

13.

opfordrer forskningen, industrien og forvaltningen til at yde deres bidrag hertil, og til, at alle relevante interessegrupper via et forum inddrages i dialogen. Kommunerne og regionerne bør i øget omfang støtte dels forskningsprojekter om socioøkonomiske og etiske spørgsmål på det bioteknologiske område, dels udbredelsen af forskningsresultaterne. De bør etablere ekspertnetværk, der fra sag til sag kan tage stilling til aktuelle sikkerhedsrelevante, socioøkonomiske og etiske spørgsmål. Kommunerne og regionerne kan bakke op om rationelle, videnskabeligt funderede og gennemsigtige beslutningsprocesser i forbindelse med godkendelsen af produkter;

| 14. | opfordrer til, at Kommissionen ved uddelingen af midler til projekter under det 7. rammeprogram for forskning tillægger den faglige formidling af forskningsresultaterne til offentligheden større betydning. Der bør fortsat forskes i landbrugets anvendelse af genteknologi samt gennemføres risikoforskning og forskning i økologiske og økonomiske spørgsmål inden for dette område; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til, at Kommissionen ved uddelingen af midler til projekter under det 7. rammeprogram for forskning tillægger den faglige formidling af forskningsresultaterne til offentligheden større betydning. Der bør fortsat forskes i landbrugets anvendelse af genteknologi samt gennemføres risikoforskning og forskning i økologiske og økonomiske spørgsmål inden for dette område;

| 15. | er enig med Kommissionen i vigtigheden af, at bioteknologien anvendes inden for medicinalsektoren såvel ud fra et økonomisk som folkesundhedsmæssigt synspunkt. Endvidere er det tilhænger af en yderligere forenkling og præcisering af lovgivningen på dette område, da hurtige teknologiske fremskridt er blevet bremset på grund af retlig usikkerhed. Det ville være tilrådeligt, at der blev udarbejdet retningslinjer og internationale anbefalinger for at ophæve hindringer og fremme udviklingen af disse anvendelsesmuligheder; |
| --- | --- |

15.

er enig med Kommissionen i vigtigheden af, at bioteknologien anvendes inden for medicinalsektoren såvel ud fra et økonomisk som folkesundhedsmæssigt synspunkt. Endvidere er det tilhænger af en yderligere forenkling og præcisering af lovgivningen på dette område, da hurtige teknologiske fremskridt er blevet bremset på grund af retlig usikkerhed. Det ville være tilrådeligt, at der blev udarbejdet retningslinjer og internationale anbefalinger for at ophæve hindringer og fremme udviklingen af disse anvendelsesmuligheder;

| 16. | mener, at den moderne bioteknologi kan yde et bidrag til bæredygtig vækst i landbruget, og støtter Kommissionens opfattelse, hvorefter alle former for landbrugsdrift, dvs. landbrug med genmodificerede afgrøder samt konventionelt og økologisk landbrug, bør være ligeberettigede og kunne eksistere parallelt med hinanden. Regionsudvalget gør imidlertid opmærksom på, at de topografiske, klimatiske eller landbrugsstrukturelle forhold kan vanskeliggøre sameksistens mellem konventionelle og økologiske produktionsformer på den en side og landbrugsdrift med genmodificerede afgrøder på den anden. Det bør være forbrugernes informerede valg, der afgør, hvorvidt de moderne bioteknologiske produkter slår igennem på markedet. I overensstemmelse hermed vil nogle kommuner og regioner se fordele i en udnyttelse af agrobioteknologien, mens andre områder vil få gavn af traditionelle eller økologiske dyrkningsmetoder; |
| --- | --- |

16.

mener, at den moderne bioteknologi kan yde et bidrag til bæredygtig vækst i landbruget, og støtter Kommissionens opfattelse, hvorefter alle former for landbrugsdrift, dvs. landbrug med genmodificerede afgrøder samt konventionelt og økologisk landbrug, bør være ligeberettigede og kunne eksistere parallelt med hinanden. Regionsudvalget gør imidlertid opmærksom på, at de topografiske, klimatiske eller landbrugsstrukturelle forhold kan vanskeliggøre sameksistens mellem konventionelle og økologiske produktionsformer på den en side og landbrugsdrift med genmodificerede afgrøder på den anden. Det bør være forbrugernes informerede valg, der afgør, hvorvidt de moderne bioteknologiske produkter slår igennem på markedet. I overensstemmelse hermed vil nogle kommuner og regioner se fordele i en udnyttelse af agrobioteknologien, mens andre områder vil få gavn af traditionelle eller økologiske dyrkningsmetoder;

| 17. | mener, at sameksistens mellem forskellige former for landbrugsdrift har afgørende betydning, ikke blot med hensyn til godt landmandskab, men også hvad angår tolerant og tryg information og koordinering og samarbejde mellem nabobedrifter. Kommissionen opfordres til at udforme retningslinjer for sameksistens og til hurtigst muligt at fastsætte realistiske tærskelværdier for mærkning af såsæd, der indeholder spor af genmodificerede organismer. I den forbindelse bør der ligeledes tilstræbes en løsning for så vidt angår ordninger, der endnu ikke er godkendt i EU, men som i henhold til sammenlignelige kriterier er accepteret og sikkerhedsvurderet i tredjelande; |
| --- | --- |

17.

mener, at sameksistens mellem forskellige former for landbrugsdrift har afgørende betydning, ikke blot med hensyn til godt landmandskab, men også hvad angår tolerant og tryg information og koordinering og samarbejde mellem nabobedrifter. Kommissionen opfordres til at udforme retningslinjer for sameksistens og til hurtigst muligt at fastsætte realistiske tærskelværdier for mærkning af såsæd, der indeholder spor af genmodificerede organismer. I den forbindelse bør der ligeledes tilstræbes en løsning for så vidt angår ordninger, der endnu ikke er godkendt i EU, men som i henhold til sammenlignelige kriterier er accepteret og sikkerhedsvurderet i tredjelande;

| 18. | mener, at forskning dels i passende driftsmæssige tiltag med henblik på at sikre det traditionelle og økologiske landbrug og disse driftsformers bæredygtige sameksistens med genmodificerede afgrøder, dels i mulige langtidsvirkninger, fordele og risici ved genmodificerede organismer, der dyrkes med henblik på anvendelse som fornyelige råstoffer til industrielle processer, bør prioriteres. Desuden bør der igangsættes et handlingsprogram til bevarelse, kortlægning, indsamling og udnyttelse af genetiske ressourcer i EU's landbrug; |
| --- | --- |

18.

mener, at forskning dels i passende driftsmæssige tiltag med henblik på at sikre det traditionelle og økologiske landbrug og disse driftsformers bæredygtige sameksistens med genmodificerede afgrøder, dels i mulige langtidsvirkninger, fordele og risici ved genmodificerede organismer, der dyrkes med henblik på anvendelse som fornyelige råstoffer til industrielle processer, bør prioriteres. Desuden bør der igangsættes et handlingsprogram til bevarelse, kortlægning, indsamling og udnyttelse af genetiske ressourcer i EU's landbrug;

| 19. | støtter de gældende lovgivningsmæssige rammebetingelser for biovidenskab og bioteknologi, men mener, at der er behov for foranstaltninger til forbedring af sammenhængen mellem de forskellige retsområder, f.eks. reglerne til beskyttelse af intellektuel ejendom. Derudover bør det af hensyn til EU's konkurrenceevne på det bioteknologiske område undersøges, i hvilket omfang det er muligt at tilpasse de lovgivningsmæssige rammebetingelser til internationalt gældende normer. Kommunerne og regionerne forpligter sig inden for rammerne af deres beføjelser til en ensartet gennemførelse af EF-rettens bestemmelser. I den forbindelse bør der foregå en udveksling af informationer på tværs af regionerne og landegrænserne. |
| --- | --- |

19.

støtter de gældende lovgivningsmæssige rammebetingelser for biovidenskab og bioteknologi, men mener, at der er behov for foranstaltninger til forbedring af sammenhængen mellem de forskellige retsområder, f.eks. reglerne til beskyttelse af intellektuel ejendom. Derudover bør det af hensyn til EU's konkurrenceevne på det bioteknologiske område undersøges, i hvilket omfang det er muligt at tilpasse de lovgivningsmæssige rammebetingelser til internationalt gældende normer. Kommunerne og regionerne forpligter sig inden for rammerne af deres beføjelser til en ensartet gennemførelse af EF-rettens bestemmelser. I den forbindelse bør der foregå en udveksling af informationer på tværs af regionerne og landegrænserne.

Implementeringen af 30-punktshandlingsplanen fra 2002

REGIONSUDVALGET

| 20. | mener, at det navnlig med henblik på uddannelse og videreuddannelse af arbejdstagere og undervisere er nødvendigt at forbedre vidensniveauet inden for biovidenskaben. Den tværfaglige dialog mellem forskerne bør fremmes; |
| --- | --- |

20.

mener, at det navnlig med henblik på uddannelse og videreuddannelse af arbejdstagere og undervisere er nødvendigt at forbedre vidensniveauet inden for biovidenskaben. Den tværfaglige dialog mellem forskerne bør fremmes;

| 21. | går ind for, at reglerne om beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret i den offentlige forskning bør præciseres, og at der bør gøres en indsats for at oplyse forskerne om betydningen af den kommercielle udnyttelse af forskningsresultaterne. Med det formål bør også den internationale dialog nyde fremme; |
| --- | --- |

21.

går ind for, at reglerne om beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret i den offentlige forskning bør præciseres, og at der bør gøres en indsats for at oplyse forskerne om betydningen af den kommercielle udnyttelse af forskningsresultaterne. Med det formål bør også den internationale dialog nyde fremme;

| 22. | mener, at der behov for at forbedre den bioteknologiske industris, herunder navnlig SMV's, kapitalgrundlag gennem investeringer i forskning og teknologisk udvikling samt i etablering af virksomheder ved fremme af teknologioverførsel og kommerciel finansiering af virksomheder. Udviklingen af den bioteknologiske industri i Europa bør følges ved hjælp af ensartede kriterier; |
| --- | --- |

22.

mener, at der behov for at forbedre den bioteknologiske industris, herunder navnlig SMV's, kapitalgrundlag gennem investeringer i forskning og teknologisk udvikling samt i etablering af virksomheder ved fremme af teknologioverførsel og kommerciel finansiering af virksomheder. Udviklingen af den bioteknologiske industri i Europa bør følges ved hjælp af ensartede kriterier;

| 23. | støtter, at »bio-based products« i Kommissionens lead market-initiativ udpeges som et »lead market« (førende marked), og opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til det eksisterende potentiale i EU's regioner ved tilrettelæggelsen af foranstaltninger til fremme og styrkelse af dette »lead market«; |
| --- | --- |

23.

støtter, at »bio-based products« i Kommissionens lead market-initiativ udpeges som et »lead market« (førende marked), og opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til det eksisterende potentiale i EU's regioner ved tilrettelæggelsen af foranstaltninger til fremme og styrkelse af dette »lead market«;

| 24. | kræver en yderligere indsats for åbning af og gennemsigtighed i de europæiske teknologiplatforme, der er aktive inden for biovidenskaben og bioteknologien, således at andre interessenter end industrien og forskningsmiljøerne, f.eks. de lokale og regionale myndigheder og især SMV, kan inddrages; |
| --- | --- |

24.

kræver en yderligere indsats for åbning af og gennemsigtighed i de europæiske teknologiplatforme, der er aktive inden for biovidenskaben og bioteknologien, således at andre interessenter end industrien og forskningsmiljøerne, f.eks. de lokale og regionale myndigheder og især SMV, kan inddrages;

| 25. | støtter, at bioteknologi-regionerne i højere grad involveres i ERA-NET-initiativet under det 7. rammeprogram for forskningen med henblik på at koordinere de nationale og regionale forskningsprogammer; |
| --- | --- |

25.

støtter, at bioteknologi-regionerne i højere grad involveres i ERA-NET-initiativet under det 7. rammeprogram for forskningen med henblik på at koordinere de nationale og regionale forskningsprogammer;

| 26. | bifalder styrkelsen af den rolle, der tilkommer Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik. Samarbejdet mellem Fællesskabet og de nationale og regionale niveauer om etiske og socioøkonomiske spørgsmål bør fremmes. Der skal udvikles etiske retningslinjer for f.eks. stamcelleforskning, biobanker, xenotransplantation, gentest og dyreforsøg; |
| --- | --- |

26.

bifalder styrkelsen af den rolle, der tilkommer Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik. Samarbejdet mellem Fællesskabet og de nationale og regionale niveauer om etiske og socioøkonomiske spørgsmål bør fremmes. Der skal udvikles etiske retningslinjer for f.eks. stamcelleforskning, biobanker, xenotransplantation, gentest og dyreforsøg;

| 27. | støtter en fortsættelse af indsatsen vedrørende referencematerialer og validering af analysemetoder og går ind for udvikling af metoder til overvågning af skadelige virkninger af GMO'er og genmodificerede fødevarer og foderstoffer. Kommissionens ledende rolle i den fortsatte udvikling af internationale retningslinjer, normer og henstillinger, navnlig inden for fødevaresikkerhed, bifaldes af udvalget; |
| --- | --- |

27.

støtter en fortsættelse af indsatsen vedrørende referencematerialer og validering af analysemetoder og går ind for udvikling af metoder til overvågning af skadelige virkninger af GMO'er og genmodificerede fødevarer og foderstoffer. Kommissionens ledende rolle i den fortsatte udvikling af internationale retningslinjer, normer og henstillinger, navnlig inden for fødevaresikkerhed, bifaldes af udvalget;

| 28. | erklærer sig parat til sammen med Kommissionen og medlemsstaterne at se nærmere på forskningspolitikken med henblik på opnåelse af en passende blanding af traditionelle og nye metoder. Udvalget vil yde støtte til opbygning af effektive forskningspartnerskaber mellem udviklingslandene og EU. Subregionale, regionale og internationale organisationer, navnlig International Agricultural Research Centers, bør nyde fremme; |
| --- | --- |

28.

erklærer sig parat til sammen med Kommissionen og medlemsstaterne at se nærmere på forskningspolitikken med henblik på opnåelse af en passende blanding af traditionelle og nye metoder. Udvalget vil yde støtte til opbygning af effektive forskningspartnerskaber mellem udviklingslandene og EU. Subregionale, regionale og internationale organisationer, navnlig International Agricultural Research Centers, bør nyde fremme;

| 29. | bifalder Kommissionens indsats for at støtte udviklingslandenes muligheder dels for at udnytte den moderne bioteknologi på en sikker og effektiv måde, dels for at kunne vurdere og håndtere risici. Sammen med det internationale samfund bør EU konkretisere forskningens bidrag til bekæmpelse af HIV/AIDS, malaria, tuberkulose og andre fattigdomsbetingede sygdomme. Udvalget anerkender Kommissionens og medlemsstaternes bestræbelser for at bevare og sikre en bæredygtig udnyttelse af de genetiske ressourcer i udviklingslandene; |
| --- | --- |

29.

bifalder Kommissionens indsats for at støtte udviklingslandenes muligheder dels for at udnytte den moderne bioteknologi på en sikker og effektiv måde, dels for at kunne vurdere og håndtere risici. Sammen med det internationale samfund bør EU konkretisere forskningens bidrag til bekæmpelse af HIV/AIDS, malaria, tuberkulose og andre fattigdomsbetingede sygdomme. Udvalget anerkender Kommissionens og medlemsstaternes bestræbelser for at bevare og sikre en bæredygtig udnyttelse af de genetiske ressourcer i udviklingslandene;

| 30. | kræver, at prognosekapaciteten, navnlig i teknologisk henseende, i samtlige Kommissionens tjenestegrene styrkes med det formål på et tidligt tidspunkt at kunne identificere nye problemstillinger. Lovgivningens og politikkernes relevans, sammenhæng og effektivitet, gennemførelse og samfundsmæssige og økonomiske virkninger skal undersøges. |
| --- | --- |

30.

kræver, at prognosekapaciteten, navnlig i teknologisk henseende, i samtlige Kommissionens tjenestegrene styrkes med det formål på et tidligt tidspunkt at kunne identificere nye problemstillinger. Lovgivningens og politikkernes relevans, sammenhæng og effektivitet, gennemførelse og samfundsmæssige og økonomiske virkninger skal undersøges.

Bruxelles, den 6. februar 2008.

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for

Regionsudvalget

---

| 25.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/11

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Det frivillige arbejdes betydning for økonomisk og social samhørighed«

(2008/C 105/03)

REGIONSUDVALGET

| — | understreger, at frivilligt arbejde i høj grad bidrager til økonomien på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau i kraft af (a) de ekstra menneskelige ressourcer, som det tilfører økonomiske og sociale aktiviteter, og (b) skabelse af social kapital og bedre »livskvalitet«, der kan have stor indflydelse på investeringer og jobskabelse, |
| --- | --- |

—

understreger, at frivilligt arbejde i høj grad bidrager til økonomien på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau i kraft af (a) de ekstra menneskelige ressourcer, som det tilfører økonomiske og sociale aktiviteter, og (b) skabelse af social kapital og bedre »livskvalitet«, der kan have stor indflydelse på investeringer og jobskabelse,

| — | understreger, at frivilligt arbejde ikke må ses som en erstatning for ansat arbejdskraft i et hvilket som helst miljø; |
| --- | --- |

—

understreger, at frivilligt arbejde ikke må ses som en erstatning for ansat arbejdskraft i et hvilket som helst miljø;

| — | slår til lyd for, at medlemsstaterne indsamler nøjagtige statistiske oplysninger om frivilligt arbejde på lokalt og regionalt niveau, bl.a. for at støtte udviklingen af hensigtsmæssige initiativer på begge niveauer; |
| --- | --- |

—

slår til lyd for, at medlemsstaterne indsamler nøjagtige statistiske oplysninger om frivilligt arbejde på lokalt og regionalt niveau, bl.a. for at støtte udviklingen af hensigtsmæssige initiativer på begge niveauer;

| — | mener, at der bør lægges mere vægt på emner, som vedrører den manglende retlige status for frivilligt arbejde, herunder navnlig rettigheder og forpligtelser, og anbefaler, at frivillige, hvor det er relevant, får en klart defineret og ensartet retsstilling i alle medlemsstater, så de kan udføre grænseoverskridende frivilligt arbejde; |
| --- | --- |

—

mener, at der bør lægges mere vægt på emner, som vedrører den manglende retlige status for frivilligt arbejde, herunder navnlig rettigheder og forpligtelser, og anbefaler, at frivillige, hvor det er relevant, får en klart defineret og ensartet retsstilling i alle medlemsstater, så de kan udføre grænseoverskridende frivilligt arbejde;

| — | mener, at der er en vigtig europæisk dimension i frivilligt arbejde og ser derfor gerne en mere struktureret og omfattende strategi, der især lægger op til:






  — | større forståelse gennem mere forskning og bedre statistikker på EU-plan; |
| --- | --- | --- |

—

mener, at der er en vigtig europæisk dimension i frivilligt arbejde og ser derfor gerne en mere struktureret og omfattende strategi, der især lægger op til:

—

større forståelse gennem mere forskning og bedre statistikker på EU-plan;

| — | anerkendelse af, at frivilligt arbejde også leverer et økonomisk bidrag, og bredere accept af, at frivilligt arbejde kan sidestilles med finansiering i EU-støttede programmer; |
| --- | --- |

—

anerkendelse af, at frivilligt arbejde også leverer et økonomisk bidrag, og bredere accept af, at frivilligt arbejde kan sidestilles med finansiering i EU-støttede programmer;

| — | bredere fokus i EU's syn på frivilligt arbejde (frivilligt arbejde skal ikke begrænses til borgerskab og ungdomsanliggender); |
| --- | --- |

—

bredere fokus i EU's syn på frivilligt arbejde (frivilligt arbejde skal ikke begrænses til borgerskab og ungdomsanliggender);

| — | udarbejdelse af nye initiativer, der kan tilskynde til fremme af udveksling af erfaringer og frivilliges mobilitet gennem et europæisk program for frivilligt arbejde, der omfatter alle aldre. |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af nye initiativer, der kan tilskynde til fremme af udveksling af erfaringer og frivilliges mobilitet gennem et europæisk program for frivilligt arbejde, der omfatter alle aldre.

| Ordfører | : | Declan MCDONNELL (IE/ALDE), Medlem af Galway City Council og West Regional Authority |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Declan MCDONNELL (IE/ALDE), Medlem af Galway City Council og West Regional Authority

Politiske anbefalinger

Generelle bemærkninger

REGIONSUDVALGET

| 1. | anser i denne udtalelse frivilligt arbejde for at have følgende tre vigtige karakteristika: arbejdet udføres uden vederlag, af egen fri vilje og til gavn for en anden end den frivillige eller dennes familie. Disse karakteristika dækker over et bredt spektrum af frivillige aktiviteter lige fra formelt til uformelt arbejde, kortsigtet til langsigtet arbejde og deltids- til fuldtidsarbejde som f.eks. volontørtjeneste; |
| --- | --- |

1.

anser i denne udtalelse frivilligt arbejde for at have følgende tre vigtige karakteristika: arbejdet udføres uden vederlag, af egen fri vilje og til gavn for en anden end den frivillige eller dennes familie. Disse karakteristika dækker over et bredt spektrum af frivillige aktiviteter lige fra formelt til uformelt arbejde, kortsigtet til langsigtet arbejde og deltids- til fuldtidsarbejde som f.eks. volontørtjeneste;

| 2. | er bevidst om, at frivilligt arbejde har afgørende betydning for aktivt medborgerskab og demokrati på alle niveauer, eftersom frivillige direkte eller indirekte via deres arbejde bidrager til at skabe et bedre samfund for alle på lokalt, regionalt og nationalt niveau; |
| --- | --- |

2.

er bevidst om, at frivilligt arbejde har afgørende betydning for aktivt medborgerskab og demokrati på alle niveauer, eftersom frivillige direkte eller indirekte via deres arbejde bidrager til at skabe et bedre samfund for alle på lokalt, regionalt og nationalt niveau;

| 3. | er bevidst om, at socialt udstødte samfundsgrupper er dem, som er mindst tilbøjelige til at udføre frivilligt arbejde, og at det er et vigtigt mål at få disse grupper til at melde sig som volontører og føle, at der er brug for deres indsats; |
| --- | --- |

3.

er bevidst om, at socialt udstødte samfundsgrupper er dem, som er mindst tilbøjelige til at udføre frivilligt arbejde, og at det er et vigtigt mål at få disse grupper til at melde sig som volontører og føle, at der er brug for deres indsats;

| 4. | anerkender den vigtige rolle, som frivilligt arbejde spiller i udviklingslande globalt og dermed for bekæmpelse af fattigdom i verden og fremme af en global dialog; |
| --- | --- |

4.

anerkender den vigtige rolle, som frivilligt arbejde spiller i udviklingslande globalt og dermed for bekæmpelse af fattigdom i verden og fremme af en global dialog;

| 5. | er bevidst om, at frivilligt arbejde kan bidrage til håndteringen af klimaændringsspørgsmålene på lokalt, regionalt, nationalt og globalt plan, men også til at fremme civilbeskyttelse, social integration, udviklingssamarbejde samt bedre integration af handicappede og indvandrere. |
| --- | --- |

5.

er bevidst om, at frivilligt arbejde kan bidrage til håndteringen af klimaændringsspørgsmålene på lokalt, regionalt, nationalt og globalt plan, men også til at fremme civilbeskyttelse, social integration, udviklingssamarbejde samt bedre integration af handicappede og indvandrere.

Det frivillige arbejdes betydning for Lissabon-dagsordenen

REGIONSUDVALGET

| 6. | understreger, at frivilligt arbejde i høj grad bidrager til økonomien på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau i kraft af (a) de ekstra menneskelige ressourcer, som det tilfører økonomiske og sociale aktiviteter (1), og (b) skabelse af social kapital og bedre »livskvalitet«, der kan have stor indflydelse på investeringer og jobskabelse. Forskning viser, at der er et direkte positivt forhold mellem social kapital og vækstniveauer i EU's regioner (2). Regionsudvalget accepterer fuldt ud, at social kapital også kan have »gensidigt forstærkende og gavnlige virkninger for økonomisk vækst samt på andre vigtige områder som f.eks. social kontrol, integration, sundhed, forvaltning, institutioner og demokratisk styrkelse« (3); |
| --- | --- |

6.

understreger, at frivilligt arbejde i høj grad bidrager til økonomien på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau i kraft af (a) de ekstra menneskelige ressourcer, som det tilfører økonomiske og sociale aktiviteter (1), og (b) skabelse af social kapital og bedre »livskvalitet«, der kan have stor indflydelse på investeringer og jobskabelse. Forskning viser, at der er et direkte positivt forhold mellem social kapital og vækstniveauer i EU's regioner (2). Regionsudvalget accepterer fuldt ud, at social kapital også kan have »gensidigt forstærkende og gavnlige virkninger for økonomisk vækst samt på andre vigtige områder som f.eks. social kontrol, integration, sundhed, forvaltning, institutioner og demokratisk styrkelse« (3);

| 7. | fremhæver fordelene ved frivilligt arbejde, hvad angår en persons beskæftigelsesegnethed (4) gennem deltagelse i frivilligt arbejde og volontørserviceordninger. Regionsudvalget mener endvidere, at de mest sårbare samfundsgrupper (indvandrere, mindretal, arbejdsløse, hjemløse, stofmisbrugere, unge, der er droppet ud af skolen) herigennem sættes i stand til at ændre deres liv, deltage aktivt i samfundslivet — gennem erhvervede færdigheder og kompetencer — finde et bedre lønnet job eller gå ind i et uddannelsesforløb. Personer fra alle miljøer vil således i fællesskab kunne bidrage til almenvellet og opnå social samhørighed, mangfoldighed og respekt; |
| --- | --- |

7.

fremhæver fordelene ved frivilligt arbejde, hvad angår en persons beskæftigelsesegnethed (4) gennem deltagelse i frivilligt arbejde og volontørserviceordninger. Regionsudvalget mener endvidere, at de mest sårbare samfundsgrupper (indvandrere, mindretal, arbejdsløse, hjemløse, stofmisbrugere, unge, der er droppet ud af skolen) herigennem sættes i stand til at ændre deres liv, deltage aktivt i samfundslivet — gennem erhvervede færdigheder og kompetencer — finde et bedre lønnet job eller gå ind i et uddannelsesforløb. Personer fra alle miljøer vil således i fællesskab kunne bidrage til almenvellet og opnå social samhørighed, mangfoldighed og respekt;

| 8. | fremhæver den »merværdi«, som frivilligt arbejde kan tilføre sociale støtteaktiviteter, f.eks. i de tilfælde, hvor der ydes støtte til projekter for handicappede i et omfang, der ikke altid kan lade sig gøre ved betalt arbejde; |
| --- | --- |

8.

fremhæver den »merværdi«, som frivilligt arbejde kan tilføre sociale støtteaktiviteter, f.eks. i de tilfælde, hvor der ydes støtte til projekter for handicappede i et omfang, der ikke altid kan lade sig gøre ved betalt arbejde;

| 9. | understreger, at frivilligt arbejde kan komme med innovative svar på en række nye sociale spørgsmål og tjene som prøvesten, hvad angår tilvejebringelse af nye tjenester og jobmuligheder; |
| --- | --- |

9.

understreger, at frivilligt arbejde kan komme med innovative svar på en række nye sociale spørgsmål og tjene som prøvesten, hvad angår tilvejebringelse af nye tjenester og jobmuligheder;

| 10. | understreger imidlertid, at frivilligt arbejde ikke må ses som en erstatning for ansat arbejdskraft i et hvilket som helst miljø; |
| --- | --- |

10.

understreger imidlertid, at frivilligt arbejde ikke må ses som en erstatning for ansat arbejdskraft i et hvilket som helst miljø;

| 11. | fremhæver den positive indvirkning, som frivilligt arbejde kan have på en persons sundhed, og muligheden af, at frivilligt arbejde kan føre til besparelser på sundhedsområdet på lokalt, regionalt og nationalt niveau. Forskning har vist, at frivilligt arbejde især kan have en positiv indvirkning på ældres helbred (5). Sundhedsfordelene kan vedrøre alle aldersgrupper lige fra unge til pensionister og spille en forebyggende rolle i forhold til fysiske og psykiske lidelser; |
| --- | --- |

11.

fremhæver den positive indvirkning, som frivilligt arbejde kan have på en persons sundhed, og muligheden af, at frivilligt arbejde kan føre til besparelser på sundhedsområdet på lokalt, regionalt og nationalt niveau. Forskning har vist, at frivilligt arbejde især kan have en positiv indvirkning på ældres helbred (5). Sundhedsfordelene kan vedrøre alle aldersgrupper lige fra unge til pensionister og spille en forebyggende rolle i forhold til fysiske og psykiske lidelser;

| 12. | bemærker, at frivilligt arbejde kan spille en vigtig rolle for livslang læring, eftersom enkeltpersoner herigennem får mulighed for at udvikle nye færdigheder, der bidrager til deres personlige, sociale og kulturelle udvikling, samt øge og tilpasse deres beskæftigelsesegnethed i et omskifteligt erhvervsmiljø. Navnlig ser udvalget positivt på udvikling af frivilligt arbejde i skolen med henblik på at lære eleverne at påskønne de værdier, som frivilligt arbejde repræsenterer; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at frivilligt arbejde kan spille en vigtig rolle for livslang læring, eftersom enkeltpersoner herigennem får mulighed for at udvikle nye færdigheder, der bidrager til deres personlige, sociale og kulturelle udvikling, samt øge og tilpasse deres beskæftigelsesegnethed i et omskifteligt erhvervsmiljø. Navnlig ser udvalget positivt på udvikling af frivilligt arbejde i skolen med henblik på at lære eleverne at påskønne de værdier, som frivilligt arbejde repræsenterer;

| 13. | understreger, at frivilligt arbejde er med til at understøtte lokale udviklingsinitiativer og lette gennemførelsen af en række EU-støttede initiativer som f.eks. programmet LEADER. Disse aktiviteter fungerer som modvægt til globaliseringens negative konsekvenser og bidrager til at sikre en bæredygtig økonomisk udvikling på lokalt niveau; |
| --- | --- |

13.

understreger, at frivilligt arbejde er med til at understøtte lokale udviklingsinitiativer og lette gennemførelsen af en række EU-støttede initiativer som f.eks. programmet LEADER. Disse aktiviteter fungerer som modvægt til globaliseringens negative konsekvenser og bidrager til at sikre en bæredygtig økonomisk udvikling på lokalt niveau;

| 14. | slår til lyd for mere samarbejde mellem offentlige myndigheder og volontørorganisationer i forbindelse med udformningen af relevante offentlige politikker for at sikre, at sådanne politikker i højere grad imødekommer den frivillige sektors behov. |
| --- | --- |

14.

slår til lyd for mere samarbejde mellem offentlige myndigheder og volontørorganisationer i forbindelse med udformningen af relevante offentlige politikker for at sikre, at sådanne politikker i højere grad imødekommer den frivillige sektors behov.

Mangel på forskning og statistiske oplysninger om frivilligt arbejde

REGIONSUDVALGET

| 15. | understreger det nødvendige i hurtigst muligt at gøre noget ved manglen i EU og medlemsstaterne på fuldstændige og nøjagtige statistiske oplysninger om det økonomiske bidrag fra frivilligt arbejde. Regionsudvalget bifalder derfor, at Belgien, Frankrig, Tjekkiet, Italien og Slovakiet har forpligtet sig til at implementere FN's håndbog om non profit-organisationer i forbindelse med de nationale statistiske systemer; |
| --- | --- |

15.

understreger det nødvendige i hurtigst muligt at gøre noget ved manglen i EU og medlemsstaterne på fuldstændige og nøjagtige statistiske oplysninger om det økonomiske bidrag fra frivilligt arbejde. Regionsudvalget bifalder derfor, at Belgien, Frankrig, Tjekkiet, Italien og Slovakiet har forpligtet sig til at implementere FN's håndbog om non profit-organisationer i forbindelse med de nationale statistiske systemer;

| 16. | slår til lyd for, at medlemsstaterne indsamler nøjagtige statistiske oplysninger om frivilligt arbejde på lokalt og regionalt niveau, bl.a. for at støtte udviklingen af hensigtsmæssige initiativer på begge niveauer; |
| --- | --- |

16.

slår til lyd for, at medlemsstaterne indsamler nøjagtige statistiske oplysninger om frivilligt arbejde på lokalt og regionalt niveau, bl.a. for at støtte udviklingen af hensigtsmæssige initiativer på begge niveauer;

| 17. | anmoder Kommissionen om at udvikle en mere systematisk indsamling af data vedrørende frivillige og de tjenester, som de yder, og støtter, at frivilligt arbejde medtages som en særlig kategori i Eurostats statistikker, således at der kan foretages en præcis vurdering af den økonomiske værdi af frivilligt arbejde; |
| --- | --- |

17.

anmoder Kommissionen om at udvikle en mere systematisk indsamling af data vedrørende frivillige og de tjenester, som de yder, og støtter, at frivilligt arbejde medtages som en særlig kategori i Eurostats statistikker, således at der kan foretages en præcis vurdering af den økonomiske værdi af frivilligt arbejde;

| 18. | anbefaler, at der foretages en sammenlignende undersøgelse af frivilligt arbejde i EU med det formål at indsamle oplysninger om udviklingstendenser for samt arten og omfanget af frivilligt arbejde på nationalt, regionalt og lokalt niveau. Dette vil give et klart fingerpeg om kulturelle ligheder og uligheder i relation til frivillige aktiviteter og infrastruktur; |
| --- | --- |

18.

anbefaler, at der foretages en sammenlignende undersøgelse af frivilligt arbejde i EU med det formål at indsamle oplysninger om udviklingstendenser for samt arten og omfanget af frivilligt arbejde på nationalt, regionalt og lokalt niveau. Dette vil give et klart fingerpeg om kulturelle ligheder og uligheder i relation til frivillige aktiviteter og infrastruktur;

| 19. | anbefaler, at der i EU gøres en forskningsindsats for at indkredse bedste praksis i forbindelse med fremme af og støtte til frivilligt arbejde på lokalt og regionalt niveau. Afhængigt af forskningsresultaterne, vil områder, der har historisk erfaring med frivilligt arbejde, kunne hjælpe andre regioner og områder med at udvikle nye initiativer. |
| --- | --- |

19.

anbefaler, at der i EU gøres en forskningsindsats for at indkredse bedste praksis i forbindelse med fremme af og støtte til frivilligt arbejde på lokalt og regionalt niveau. Afhængigt af forskningsresultaterne, vil områder, der har historisk erfaring med frivilligt arbejde, kunne hjælpe andre regioner og områder med at udvikle nye initiativer.

Frivilligt arbejdes retlige status

REGIONSUDVALGET

| 20. | mener, at der bør lægges mere vægt på emner, som vedrører den manglende retlige status for frivilligt arbejde, herunder navnlig rettigheder og forpligtelser, og anbefaler, at frivillige, hvor det er relevant, får en klart defineret og ensartet retsstilling i alle medlemsstater, så de kan udføre grænseoverskridende frivilligt arbejde; |
| --- | --- |

20.

mener, at der bør lægges mere vægt på emner, som vedrører den manglende retlige status for frivilligt arbejde, herunder navnlig rettigheder og forpligtelser, og anbefaler, at frivillige, hvor det er relevant, får en klart defineret og ensartet retsstilling i alle medlemsstater, så de kan udføre grænseoverskridende frivilligt arbejde;

| 21. | påpeger, at der som hovedregel ikke bør være hindringer for frivilligt arbejde i form af f.eks. manglende forsikring eller bortfald af statslige ydelser som f.eks. social sikring, og at der bør træffes passende foranstaltninger i lovgivningen for at sikre dette. |
| --- | --- |

21.

påpeger, at der som hovedregel ikke bør være hindringer for frivilligt arbejde i form af f.eks. manglende forsikring eller bortfald af statslige ydelser som f.eks. social sikring, og at der bør træffes passende foranstaltninger i lovgivningen for at sikre dette.

Støtte til infrastruktur for frivilligt arbejde

REGIONSUDVALGET

| 22. | anbefaler, at lokale og regionale myndigheder under hensyntagen til den frivillige sektors autonomi støtter bestræbelserne på at udvikle en infrastruktur, der skal understøtte og lette frivilligt arbejde. Lokale volontørcentre eller anden passende infrastruktur kan f.eks. være med til at fremme frivilligt arbejde, oplyse om muligheder for frivilligt arbejde og »professionalisere« volontørorganisationers praksis med hensyn til styring af frivilligt arbejde; |
| --- | --- |

22.

anbefaler, at lokale og regionale myndigheder under hensyntagen til den frivillige sektors autonomi støtter bestræbelserne på at udvikle en infrastruktur, der skal understøtte og lette frivilligt arbejde. Lokale volontørcentre eller anden passende infrastruktur kan f.eks. være med til at fremme frivilligt arbejde, oplyse om muligheder for frivilligt arbejde og »professionalisere« volontørorganisationers praksis med hensyn til styring af frivilligt arbejde;

| 23. | bemærker, at der allerede med henblik på anerkendelse af udført frivilligt arbejde kan opnås en decentraliseret kompetencecertificering af færdigheder, viden og erfaring erhvervet under det frivillige arbejde (6), og at disse eksisterende ordninger kan anvendes i forbindelse med Europas-cv-system. Herved øges anerkendelsen af relevant erfaring fra frivilligt arbejde overalt i EU, og det styrker den frivilliges beskæftigelsesegnethed; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at der allerede med henblik på anerkendelse af udført frivilligt arbejde kan opnås en decentraliseret kompetencecertificering af færdigheder, viden og erfaring erhvervet under det frivillige arbejde (6), og at disse eksisterende ordninger kan anvendes i forbindelse med Europas-cv-system. Herved øges anerkendelsen af relevant erfaring fra frivilligt arbejde overalt i EU, og det styrker den frivilliges beskæftigelsesegnethed;

| 24. | bemærker ligeledes, at et EU-prisbelønningssystem for frivillige organisationer og erhvervsorganisationer kan fremhæve eksempler på bedste praksis og ekspertise i forbindelse med fremme af frivilligt arbejde. Dette kunne arrangeres på årligt basis for at fremme en debat i EU om spørgsmål som f.eks. forvaltning af og støtte til frivilligt arbejde; |
| --- | --- |

24.

bemærker ligeledes, at et EU-prisbelønningssystem for frivillige organisationer og erhvervsorganisationer kan fremhæve eksempler på bedste praksis og ekspertise i forbindelse med fremme af frivilligt arbejde. Dette kunne arrangeres på årligt basis for at fremme en debat i EU om spørgsmål som f.eks. forvaltning af og støtte til frivilligt arbejde;

| 25. | understreger, at hvad angår frivilligt arbejde med børn og sårbare voksne, betyder manglen på en samordnet europæisk procedure for attestering af hæderlig vandel (police clearance), at indvandrere ikke er i stand til at opfylde de krav, der stilles af medlemsstaterne, og at volontørorganisationer ikke er i stand til at beskytte børn og sårbare voksne mod eventuelt misbrug. |
| --- | --- |

25.

understreger, at hvad angår frivilligt arbejde med børn og sårbare voksne, betyder manglen på en samordnet europæisk procedure for attestering af hæderlig vandel (police clearance), at indvandrere ikke er i stand til at opfylde de krav, der stilles af medlemsstaterne, og at volontørorganisationer ikke er i stand til at beskytte børn og sårbare voksne mod eventuelt misbrug.

Støtte til organisationer, der er afhængige af frivillige aktiviteter

REGIONSUDVALGET

| 26. | glæder sig over viljen i flere generaldirektorater (især Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur) til at indtage en mere forstående holdning over for frivillige aktiviteter som et redskab til medfinansiering af EU-finansierede projekter, og understreger, at frivillige aktiviteter i højere grad bør anerkendes som en pendant til medfinansiering i andre EU-finansierede programmer, så længe man kan foretage en passende omkostningsberegning af aktiviteterne. Dette ville være et skridt i retning af direkte anerkendelse af betydningen af volontørorganisationers inddragelse af frivillige; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over viljen i flere generaldirektorater (især Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur) til at indtage en mere forstående holdning over for frivillige aktiviteter som et redskab til medfinansiering af EU-finansierede projekter, og understreger, at frivillige aktiviteter i højere grad bør anerkendes som en pendant til medfinansiering i andre EU-finansierede programmer, så længe man kan foretage en passende omkostningsberegning af aktiviteterne. Dette ville være et skridt i retning af direkte anerkendelse af betydningen af volontørorganisationers inddragelse af frivillige;

| 27. | anerkender betydningen af støtte og fremme af bedste praksis vedrørende forvaltning af frivilligt arbejde i organisationer, der inddrager frivillige. Forskning viser, at indførelsen af sådan bedste praksis kan øge antallet af frivillige i en organisation og være med til at fastholde de frivillige, som allerede findes (7); |
| --- | --- |

27.

anerkender betydningen af støtte og fremme af bedste praksis vedrørende forvaltning af frivilligt arbejde i organisationer, der inddrager frivillige. Forskning viser, at indførelsen af sådan bedste praksis kan øge antallet af frivillige i en organisation og være med til at fastholde de frivillige, som allerede findes (7);

| 28. | opfordrer organisationer, som beskæftiger frivillige, til at lægge en strategisk, politikrelateret plan for, hvordan de anvender de frivilliges færdigheder og indsats på en måde, der medvirker til at øge organisationens effektivitet og til at skabe mindeværdige oplevelser hos de frivillige. |
| --- | --- |

28.

opfordrer organisationer, som beskæftiger frivillige, til at lægge en strategisk, politikrelateret plan for, hvordan de anvender de frivilliges færdigheder og indsats på en måde, der medvirker til at øge organisationens effektivitet og til at skabe mindeværdige oplevelser hos de frivillige.

Frivilligt arbejde og social samhørighed

REGIONSUDVALGET

| 29. | gør opmærksom på, at frivillige aktiviteter kan spille en vigtig rolle for den personlige udvikling. De kan give et nyt syn på samfundet og øge selvværd og selvtillid og dermed sætte en person i stand til at indgå mere fuldstændigt i en større del af samfundslivet. Det arbejde, der udføres af den frivillige, har også stor betydning for såvel den økonomiske og kulturelle som den sociale udvikling lokalt og regionalt; |
| --- | --- |

29.

gør opmærksom på, at frivillige aktiviteter kan spille en vigtig rolle for den personlige udvikling. De kan give et nyt syn på samfundet og øge selvværd og selvtillid og dermed sætte en person i stand til at indgå mere fuldstændigt i en større del af samfundslivet. Det arbejde, der udføres af den frivillige, har også stor betydning for såvel den økonomiske og kulturelle som den sociale udvikling lokalt og regionalt;

| 30. | anerkender den betydning, som frivilligt arbejde kan have for integrering af befolkningsgrupper, der traditionelt har været eller for nylig er blevet marginaliseret. Frivilligt arbejde er en måde, hvorpå enkeltpersoner eller grupper med en anden baggrund kan møde andre mennesker i et positivt miljø med gensidig støtte; |
| --- | --- |

30.

anerkender den betydning, som frivilligt arbejde kan have for integrering af befolkningsgrupper, der traditionelt har været eller for nylig er blevet marginaliseret. Frivilligt arbejde er en måde, hvorpå enkeltpersoner eller grupper med en anden baggrund kan møde andre mennesker i et positivt miljø med gensidig støtte;

| 31. | advarer EU mod ensidigt at fokusere på støtte til frivillige aktiviteter blandt unge, og understreger, at frivilligt arbejde er en aktivitet, som alle dele af samfundet kan deltage i fuldt ud og med stort udbytte; |
| --- | --- |

31.

advarer EU mod ensidigt at fokusere på støtte til frivillige aktiviteter blandt unge, og understreger, at frivilligt arbejde er en aktivitet, som alle dele af samfundet kan deltage i fuldt ud og med stort udbytte;

| 32. | opfordrer i lyset af det stadig højere aldersgennemsnit i Europa EU til specielt at tilskynde de ældre til at gå ind i frivilligt arbejde, dels fordi ældre mennesker besidder erfaringer og færdigheder, som de har erhvervet gennem et langt liv, dels fordi frivilligt arbejde har vist sig at have en positiv effekt på sundheden. Et glimrende eksempel er »Active Retirement Associations« (»aktivt otium-foreninger«) i Irland; |
| --- | --- |

32.

opfordrer i lyset af det stadig højere aldersgennemsnit i Europa EU til specielt at tilskynde de ældre til at gå ind i frivilligt arbejde, dels fordi ældre mennesker besidder erfaringer og færdigheder, som de har erhvervet gennem et langt liv, dels fordi frivilligt arbejde har vist sig at have en positiv effekt på sundheden. Et glimrende eksempel er »Active Retirement Associations« (»aktivt otium-foreninger«) i Irland;

| 33. | erkender, at frivilligt arbejde aktivt modvirker social isolation for både enkeltpersoner og grupper ved a) at yde social støtte til udsatte børn og voksne og b) at sætte volontører i stand til selv at udvikle nye netværk og bryde isolationen; |
| --- | --- |

33.

erkender, at frivilligt arbejde aktivt modvirker social isolation for både enkeltpersoner og grupper ved a) at yde social støtte til udsatte børn og voksne og b) at sætte volontører i stand til selv at udvikle nye netværk og bryde isolationen;

| 34. | henleder opmærksomheden på, at frivilligt arbejde og særlige projekter kan være med til at fremme og tilskynde til dialog og forståelse mellem generationerne i et samfund, der befinder sig i en rivende udvikling (8); |
| --- | --- |

34.

henleder opmærksomheden på, at frivilligt arbejde og særlige projekter kan være med til at fremme og tilskynde til dialog og forståelse mellem generationerne i et samfund, der befinder sig i en rivende udvikling (8);

| 35. | foreslår et finansieringsinitiativ for volontørudvekslingsprojekter under venskabsby-programmet med henblik på at udbygge lokale og regionale EU-netværk og styrke aktivt borgerskab. |
| --- | --- |

35.

foreslår et finansieringsinitiativ for volontørudvekslingsprojekter under venskabsby-programmet med henblik på at udbygge lokale og regionale EU-netværk og styrke aktivt borgerskab.

Inddragelse af offentlige og private arbejdsgivere

REGIONSUDVALGET

| 36. | understreger, at frivilligt arbejde er en vigtig metode til at fremme en sund balance mellem arbejdsliv og privatliv blandt arbejdstagerne i EU, idet det tilskynder til aktiviteter og netværksdannelse uden for arbejdspladsen; |
| --- | --- |

36.

understreger, at frivilligt arbejde er en vigtig metode til at fremme en sund balance mellem arbejdsliv og privatliv blandt arbejdstagerne i EU, idet det tilskynder til aktiviteter og netværksdannelse uden for arbejdspladsen;

| 37. | anbefaler, at offentlige myndigheder på lokalt og regionalt plan fremmer frivilligt arbejde ved at tilskynde personalet til at deltage i lokalt frivilligt arbejde eller ved at udvikle initiativer og partnerskaber for frivilligt arbejde (9); |
| --- | --- |

37.

anbefaler, at offentlige myndigheder på lokalt og regionalt plan fremmer frivilligt arbejde ved at tilskynde personalet til at deltage i lokalt frivilligt arbejde eller ved at udvikle initiativer og partnerskaber for frivilligt arbejde (9);

| 38. | støtter udviklingen af varige relationer mellem erhvervslivet og lokale volontørorganisationer med henblik på at fremme virksomhedernes sociale ansvar med udgangspunkt i de menneskelige ressourcer, samtidig med at virksomhederne giver økonomisk støtte. Dette kunne gøres i samarbejde med de lokale smv'er og i forbindelse med lokale og regionale erhvervsorganisationers bestræbelser på at fremme frivilligt arbejde blandt de ansatte. |
| --- | --- |

38.

støtter udviklingen af varige relationer mellem erhvervslivet og lokale volontørorganisationer med henblik på at fremme virksomhedernes sociale ansvar med udgangspunkt i de menneskelige ressourcer, samtidig med at virksomhederne giver økonomisk støtte. Dette kunne gøres i samarbejde med de lokale smv'er og i forbindelse med lokale og regionale erhvervsorganisationers bestræbelser på at fremme frivilligt arbejde blandt de ansatte.

Udvikling af en EU-dimension

REGIONSUDVALGET

| 39. | mener, at der er en vigtig europæisk dimension i frivilligt arbejde og ser derfor gerne en mere struktureret og omfattende strategi, der især lægger op til:






  — | større forståelse gennem mere forskning og bedre statistikker på EU-plan; |
| --- | --- | --- |

39.

mener, at der er en vigtig europæisk dimension i frivilligt arbejde og ser derfor gerne en mere struktureret og omfattende strategi, der især lægger op til:

—

større forståelse gennem mere forskning og bedre statistikker på EU-plan;

| — | anerkendelse af, at frivilligt arbejde også leverer et økonomisk bidrag, og bredere accept af, at frivilligt arbejde kan sidestilles med finansiering i EU-støttede programmer; |
| --- | --- |

—

anerkendelse af, at frivilligt arbejde også leverer et økonomisk bidrag, og bredere accept af, at frivilligt arbejde kan sidestilles med finansiering i EU-støttede programmer;

| — | bredere fokus i EU's syn på frivilligt arbejde (frivilligt arbejde skal ikke begrænses til borgerskab og ungdomsanliggender); |
| --- | --- |

—

bredere fokus i EU's syn på frivilligt arbejde (frivilligt arbejde skal ikke begrænses til borgerskab og ungdomsanliggender);

| — | udarbejdelse af nye initiativer, der kan tilskynde til fremme af udveksling af erfaringer og frivilliges mobilitet gennem et europæisk program for frivilligt arbejde, der omfatter alle aldre; |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af nye initiativer, der kan tilskynde til fremme af udveksling af erfaringer og frivilliges mobilitet gennem et europæisk program for frivilligt arbejde, der omfatter alle aldre;

| 40. | anbefaler Kommissionen at iværksætte konkrete programmer eller foranstaltninger, der gør det muligt at udvikle frivillige tværnationale programmer i Europa, der inddrager hele EU's befolkning og ikke kun de unge; |
| --- | --- |

40.

anbefaler Kommissionen at iværksætte konkrete programmer eller foranstaltninger, der gør det muligt at udvikle frivillige tværnationale programmer i Europa, der inddrager hele EU's befolkning og ikke kun de unge;

| 41. | foreslår, at 2012 gøres til Europæisk År for Aktivt Borgerskab gennem Frivilligt Arbejde for at rette fokus mod fremme af frivilligt arbejde og gennemførelsen af initiativer vedrørende de spørgsmål, som behandles i denne udtalelse; |
| --- | --- |

41.

foreslår, at 2012 gøres til Europæisk År for Aktivt Borgerskab gennem Frivilligt Arbejde for at rette fokus mod fremme af frivilligt arbejde og gennemførelsen af initiativer vedrørende de spørgsmål, som behandles i denne udtalelse;

| 42. | anerkender, at der, eftersom det frivillige arbejde er en horisontal faktor i EU-politikkerne med stor betydning for EU-aktiviteter i flere forskellige sektorer, er brug for en større samordning af de eksisterende politikker og aktiviteter, således at der effektivt kan tages fat på de spørgsmål, som behandles i denne udtalelse; |
| --- | --- |

42.

anerkender, at der, eftersom det frivillige arbejde er en horisontal faktor i EU-politikkerne med stor betydning for EU-aktiviteter i flere forskellige sektorer, er brug for en større samordning af de eksisterende politikker og aktiviteter, således at der effektivt kan tages fat på de spørgsmål, som behandles i denne udtalelse;

| 43. | opfordrer Europa-Parlamentet til at være mere proaktiv i den horisontale håndtering af frivilligt arbejde. Desuden kunne et fælles kontaktpunkt i Kommissionen bidrage til at udvikle det potentiale, som frivilligt arbejde besidder på forskellige politikområder, og ikke bare hvad angår borgerskab og ungdomsanliggender; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Europa-Parlamentet til at være mere proaktiv i den horisontale håndtering af frivilligt arbejde. Desuden kunne et fælles kontaktpunkt i Kommissionen bidrage til at udvikle det potentiale, som frivilligt arbejde besidder på forskellige politikområder, og ikke bare hvad angår borgerskab og ungdomsanliggender;

| 44. | lover sin støtte til fremme af anbefalingerne i denne udtalelse i samarbejde med Europa-Parlamentet og Kommissionen, hvor det er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

44.

lover sin støtte til fremme af anbefalingerne i denne udtalelse i samarbejde med Europa-Parlamentet og Kommissionen, hvor det er hensigtsmæssigt.

Bruxelles, den 7. februar 2008.

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  For eksempel den store grad af frivillighed i »08 Welcome Programme« i forbindelse med, at Liverpool er Europæisk Kulturby i 2008.

1

(2)  Social Capital and Regional Economic Growth (»Social kapital og økonomisk vækst på regionalt niveau«) (Beugelsdijk og van Schaik, 2003).

2

(3)  The Well-being of Nations; the Role of Human and Social Capital (»Nationers velfærd — betydningen af menneskelig og social kapital«) (OECD 2001).

3

(4)  Time Bank/Reed Executive Survey of 200 of the UK's top businesses (»Undersøgelse foretaget blandt 200 af Storbritanniens mest succesrige virksomheder«) (2000)

4

(http://timebank.org.uk/mediacentre/press_release_details.php?id=76).

(5)  The Health Benefits of Volunteering — A Review of Recent Research (»Sundhedsfordelene ved frivilligt arbejde — Redegørelse for den seneste forskning«) (Corporation for National and Community Service, 2007).

5

(6)  Et eksempel herpå er delstaten Hessen (Tyskland):

6

www.kompetenznachweis.de/

(7)  »Volunteer Management Practices and Retention of Volunteers« (Mark A. Hager, Jeffrey L. Brudney, juni 2004, The Urban Institute).

7

(8)  Et eksempel er Living Scenes i Galway. Her gennemfører en gruppe bestående af 24 »Transition Year«-studenter fra skolen Presentation Secondary School og 22 voksne fra Galways »Active retirement Associations« et program på tværs af generationer, der er blevet integreret i skolens »Transition Year«-læseplan.

8

(9)  I visse medlemsstater udvikler eller støtter mange lokale og regionale myndigheder programmer for frivilligt arbejde blandt personalet, der ofte giver frivillige lønbidrag til overførsel af færdigheder til velgørenhedsforeninger eller støtte til lokale iværksættere og udviklingsaktiviteter i lokalområdet.

9

---

| 25.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/16

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Flexicurity«

(2008/C 105/04)

REGIONSUDVALGET

| — | foreslår, at man i debatterne fremover tager højde for de lokale og regionale myndigheders rolle for opnåelsen af flexicurity inden for rammerne af Lissabon-strategien, således at deres reelle betydning på EU-niveau og nationalt niveau anerkendes. De lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle for gennemførelsen af flexicurity-politikker og skaber hermed dynamiske arbejdsmarkeder, hjælper borgere med at komme i arbejde og beskytter de personer, der står uden for arbejdsmarkedet. De bør derfor fra starten inddrages i udformningen af politikker; |
| --- | --- |

—

foreslår, at man i debatterne fremover tager højde for de lokale og regionale myndigheders rolle for opnåelsen af flexicurity inden for rammerne af Lissabon-strategien, således at deres reelle betydning på EU-niveau og nationalt niveau anerkendes. De lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle for gennemførelsen af flexicurity-politikker og skaber hermed dynamiske arbejdsmarkeder, hjælper borgere med at komme i arbejde og beskytter de personer, der står uden for arbejdsmarkedet. De bør derfor fra starten inddrages i udformningen af politikker;

| — | opfordrer Kommissionen til i størst muligt omfang at anvende fællesskabsmetoden og gentager, at den åbne koordinationsmetode, som indtager en stadig mere prominent plads i formuleringen af EU's politik, bør udvides til at omfatte andre væsentlige aktører herunder lokale og regionale forvaltninger, eftersom det er på dette niveau, at denne politik oftest gennemføres; |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen til i størst muligt omfang at anvende fællesskabsmetoden og gentager, at den åbne koordinationsmetode, som indtager en stadig mere prominent plads i formuleringen af EU's politik, bør udvides til at omfatte andre væsentlige aktører herunder lokale og regionale forvaltninger, eftersom det er på dette niveau, at denne politik oftest gennemføres;

| — | anbefaler, at Lissabon-strategiens »peer review«-proces, der anvendes på medlemsstaternes regeringer, udvides til også at omfatte de lokale og regionale myndigheder og andre aktører, så de kan drage fordel af udvekslinger fra hele EU og få kendskab til forskellige flexicurity-modeller; |
| --- | --- |

—

anbefaler, at Lissabon-strategiens »peer review«-proces, der anvendes på medlemsstaternes regeringer, udvides til også at omfatte de lokale og regionale myndigheder og andre aktører, så de kan drage fordel af udvekslinger fra hele EU og få kendskab til forskellige flexicurity-modeller;

| — | anbefaler, at der afholdes årlige topmøder for at øge det aktive samspil på EU-niveau mellem EU-institutionerne og Regionsudvalget med det formål at gøre det lettere at fastsætte en dagsorden, gennemføre høringer og udveksle oplysninger vedrørende flexicurity og Lissabon-dagsordenen generelt. Topmøderne skal bygge videre på Regionsudvalgets og Kommissionens møder i den strukturerede dialog og Regionsudvalgets platform til overvågning af Lissabon-processen. |
| --- | --- |

—

anbefaler, at der afholdes årlige topmøder for at øge det aktive samspil på EU-niveau mellem EU-institutionerne og Regionsudvalget med det formål at gøre det lettere at fastsætte en dagsorden, gennemføre høringer og udveksle oplysninger vedrørende flexicurity og Lissabon-dagsordenen generelt. Topmøderne skal bygge videre på Regionsudvalgets og Kommissionens møder i den strukturerede dialog og Regionsudvalgets platform til overvågning af Lissabon-processen.

| Ordfører | : | Dave QUAYLE (UK/PSE), Trafford Metropolitan Borough Council |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Dave QUAYLE (UK/PSE), Trafford Metropolitan Borough Council

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Mod fælles principper for flexicurity: Flere og bedre job ved hjælp af fleksibilitet og sikkerhed

KOM(2007) 359 endelig

Politiske anbefalinger

Generelle bemærkninger om de lokale og regionale myndigheders rolle

REGIONSUDVALGET

| 1. | foreslår, at man i debatterne fremover tager højde for de lokale og regionale myndigheders rolle for opnåelsen af flexicurity inden for rammerne af Lissabon-strategien, således at deres reelle betydning på EU-niveau og nationalt niveau anerkendes. De lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle for gennemførelsen af flexicurity-politikker og skaber hermed dynamiske arbejdsmarkeder, hjælper borgere med at komme i arbejde og beskytter de personer, der står uden for arbejdsmarkedet. De bør derfor fra starten inddrages i udformningen af politikker; |
| --- | --- |

1.

foreslår, at man i debatterne fremover tager højde for de lokale og regionale myndigheders rolle for opnåelsen af flexicurity inden for rammerne af Lissabon-strategien, således at deres reelle betydning på EU-niveau og nationalt niveau anerkendes. De lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle for gennemførelsen af flexicurity-politikker og skaber hermed dynamiske arbejdsmarkeder, hjælper borgere med at komme i arbejde og beskytter de personer, der står uden for arbejdsmarkedet. De bør derfor fra starten inddrages i udformningen af politikker;

| 2. | opfordrer Kommissionen til i størst muligt omfang at anvende fællesskabsmetoden og gentager, at den åbne koordinationsmetode, som indtager en stadig mere prominent plads i formuleringen af EU's politik, bør udvides til at omfatte andre væsentlige aktører herunder lokale og regionale forvaltninger, eftersom det er på dette niveau, at denne politik oftest gennemføres; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til i størst muligt omfang at anvende fællesskabsmetoden og gentager, at den åbne koordinationsmetode, som indtager en stadig mere prominent plads i formuleringen af EU's politik, bør udvides til at omfatte andre væsentlige aktører herunder lokale og regionale forvaltninger, eftersom det er på dette niveau, at denne politik oftest gennemføres;

| 3. | anbefaler, at Lissabon-strategiens »peer review«-proces, der anvendes på medlemsstaternes regeringer, udvides til også at omfatte de lokale og regionale myndigheder og andre aktører, så de kan drage fordel af udvekslinger fra hele EU og få kendskab til forskellige flexicurity-modeller; |
| --- | --- |

3.

anbefaler, at Lissabon-strategiens »peer review«-proces, der anvendes på medlemsstaternes regeringer, udvides til også at omfatte de lokale og regionale myndigheder og andre aktører, så de kan drage fordel af udvekslinger fra hele EU og få kendskab til forskellige flexicurity-modeller;

| 4. | anbefaler, at der afholdes årlige topmøder for at øge det aktive samspil på EU-niveau mellem EU-institutionerne og Regionsudvalget med det formål at gøre det lettere at fastsætte en dagsorden, gennemføre høringer og udveksle oplysninger vedrørende flexicurity og Lissabon-dagsordenen generelt. Topmøderne skal bygge videre på Regionsudvalgets og Kommissionens møder i den strukturerede dialog og Regionsudvalgets platform til overvågning af Lissabon-processen; |
| --- | --- |

4.

anbefaler, at der afholdes årlige topmøder for at øge det aktive samspil på EU-niveau mellem EU-institutionerne og Regionsudvalget med det formål at gøre det lettere at fastsætte en dagsorden, gennemføre høringer og udveksle oplysninger vedrørende flexicurity og Lissabon-dagsordenen generelt. Topmøderne skal bygge videre på Regionsudvalgets og Kommissionens møder i den strukturerede dialog og Regionsudvalgets platform til overvågning af Lissabon-processen;

| 5. | anmoder Kommissionen om at oplyse om resultaterne af flexicurity-debatterne; |
| --- | --- |

5.

anmoder Kommissionen om at oplyse om resultaterne af flexicurity-debatterne;

| 6. | anbefaler, at der mellem lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedsparter, ikke-statslige organisationer og det bredere samfund afholdes decentraliserede debatter om flexicurity og dens gennemførelse; |
| --- | --- |

6.

anbefaler, at der mellem lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedsparter, ikke-statslige organisationer og det bredere samfund afholdes decentraliserede debatter om flexicurity og dens gennemførelse;

| 7. | mener, at de lokale og regionale myndigheder bør have stillet beføjelser og finansielle midler til rådighed, så de kan iværksætte initiativer på deres respektive niveauer. Fremme af flexicurity må ikke føre til øgede omkostninger eller byrder for det lokale og regionale niveau eller indebære, at arbejdstagernes rettigheder undermineres; |
| --- | --- |

7.

mener, at de lokale og regionale myndigheder bør have stillet beføjelser og finansielle midler til rådighed, så de kan iværksætte initiativer på deres respektive niveauer. Fremme af flexicurity må ikke føre til øgede omkostninger eller byrder for det lokale og regionale niveau eller indebære, at arbejdstagernes rettigheder undermineres;

| 8. | mener, at kun en omfattende og varig infrastruktur af offentlige tjenester, der udbydes, organiseres og finansieres af lokale og regionale myndigheder, såsom transport, boliger til rimelige priser, billige og tidsmæssigt tilgængelige børnepasningsfaciliteter samt pleje af handikappede og ældre, kan give et bæredygtigt udgangspunkt for at nå Lissabon-strategiens mål; |
| --- | --- |

8.

mener, at kun en omfattende og varig infrastruktur af offentlige tjenester, der udbydes, organiseres og finansieres af lokale og regionale myndigheder, såsom transport, boliger til rimelige priser, billige og tidsmæssigt tilgængelige børnepasningsfaciliteter samt pleje af handikappede og ældre, kan give et bæredygtigt udgangspunkt for at nå Lissabon-strategiens mål;

| 9. | gør derfor opmærksom på, at EU's gældende regler for konkurrence, statsstøtte og det indre marked skal understøtte organisationen og finansieringen af de nødvendige sociale tjenester. |
| --- | --- |

9.

gør derfor opmærksom på, at EU's gældende regler for konkurrence, statsstøtte og det indre marked skal understøtte organisationen og finansieringen af de nødvendige sociale tjenester.

Flexicurity-konceptet

REGIONSUDVALGET

| 10. | er af den mening, at flexicurity ikke bør være en standardiseret model, der kan indføres på samme vis i alle medlemsstater, men et koncept, der fastlægges hen ad vejen, da det kan få store konsekvenser for nogle medlemsstater og mindre konsekvenser for andre; |
| --- | --- |

10.

er af den mening, at flexicurity ikke bør være en standardiseret model, der kan indføres på samme vis i alle medlemsstater, men et koncept, der fastlægges hen ad vejen, da det kan få store konsekvenser for nogle medlemsstater og mindre konsekvenser for andre;

| 11. | mener, at flexicurity-konceptet bør koordinere stærke og fleksible arbejdsmarkeder med trygge socialsikringsordninger, således at Lissabon-målsætningerne om vækst og flere og bedre job kan opfyldes og dermed styrke den europæiske sociale model og skabe større social samhørighed; |
| --- | --- |

11.

mener, at flexicurity-konceptet bør koordinere stærke og fleksible arbejdsmarkeder med trygge socialsikringsordninger, således at Lissabon-målsætningerne om vækst og flere og bedre job kan opfyldes og dermed styrke den europæiske sociale model og skabe større social samhørighed;

| 12. | støtter skabelsen af et tilgængeligt, integrerende og fleksibelt arbejdsmarked, som anerkender og tilskynder til anvendelsen af IKT og er åbent for forskellige arbejdsmønstre (f.eks. hjemmearbejdsplads og telearbejde); |
| --- | --- |

12.

støtter skabelsen af et tilgængeligt, integrerende og fleksibelt arbejdsmarked, som anerkender og tilskynder til anvendelsen af IKT og er åbent for forskellige arbejdsmønstre (f.eks. hjemmearbejdsplads og telearbejde);

| 13. | vurderer, at man i højere grad bør tage generationsproblemer og demografiske ændringer i betragtning. Foranstaltninger for ældre arbejdstagere, såsom fleksible arbejdstider, pensionsordninger og –aldre og bedre efter- og videreuddannelse bør fremmes. Der bør endvidere gøres en indsats til fremme af livslang læring, bedre efter- og videreuddannelse og mentorordninger for unge arbejdstagere; |
| --- | --- |

13.

vurderer, at man i højere grad bør tage generationsproblemer og demografiske ændringer i betragtning. Foranstaltninger for ældre arbejdstagere, såsom fleksible arbejdstider, pensionsordninger og –aldre og bedre efter- og videreuddannelse bør fremmes. Der bør endvidere gøres en indsats til fremme af livslang læring, bedre efter- og videreuddannelse og mentorordninger for unge arbejdstagere;

| 14. | mener, at der i højere grad bør henvises til spørgsmål vedrørende ligestilling for kvinder og for alle. Kvinder har set i forhold til Lissabon-strategien stadig en for lav beskæftigelsesfrekvens og mange handikappede kan yde et stort bidrag til og varetage en vigtig funktion på arbejdsmarkedet. Følgelig bør flexicurity-konceptet indeholde foranstaltninger, der giver dem muligheder for varigt at overvinde den nuværende kløft; |
| --- | --- |

14.

mener, at der i højere grad bør henvises til spørgsmål vedrørende ligestilling for kvinder og for alle. Kvinder har set i forhold til Lissabon-strategien stadig en for lav beskæftigelsesfrekvens og mange handikappede kan yde et stort bidrag til og varetage en vigtig funktion på arbejdsmarkedet. Følgelig bør flexicurity-konceptet indeholde foranstaltninger, der giver dem muligheder for varigt at overvinde den nuværende kløft;

| 15. | finder, at flexicurity skal gælde såvel for de fastansatte som arbejdsløse samt for personer, der risikerer social udstødelse. Flexicurity-politikken bør give nye muligheder for adgang til beskæftigelse for grupper, der befinder sig i periferien af arbejdsmarkedet. Den skal også bidrage til øget jobmobilitet og afveksling i arbejdet for arbejdstagere i faste stillinger. I den forbindelse noterer udvalget sig Kommissionens markering af et skift fra »jobsikkerhed« til »beskæftigelsessikkerhed«, hvilket indebærer, at livslange job ikke længere kan anses for at være de normale ansættelsesvilkår; |
| --- | --- |

15.

finder, at flexicurity skal gælde såvel for de fastansatte som arbejdsløse samt for personer, der risikerer social udstødelse. Flexicurity-politikken bør give nye muligheder for adgang til beskæftigelse for grupper, der befinder sig i periferien af arbejdsmarkedet. Den skal også bidrage til øget jobmobilitet og afveksling i arbejdet for arbejdstagere i faste stillinger. I den forbindelse noterer udvalget sig Kommissionens markering af et skift fra »jobsikkerhed« til »beskæftigelsessikkerhed«, hvilket indebærer, at livslange job ikke længere kan anses for at være de normale ansættelsesvilkår;

| 16. | mener, at der er behov for gensidig tillid og dialog mellem arbejdsmarkedsparterne og et stærkt engagement fra deres side på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, hvis flexicurity-konceptet skal føres ud i livet. Det er meget vanskeligt at skabe almengyldige kontrolindikatorer for at vurdere gennemførelsen af flexicurity. Gennemførelsen af flexicurity må vurderes ud fra et nationalt udgangspunkt under hensyntagen til politiske, lovgivningsmæssige, institutionelle og arbejdsmarkedsmæssige forhold. Sådanne faktorer må tages i betragtning ved udviklingen af det europæiske samarbejde; |
| --- | --- |

16.

mener, at der er behov for gensidig tillid og dialog mellem arbejdsmarkedsparterne og et stærkt engagement fra deres side på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, hvis flexicurity-konceptet skal føres ud i livet. Det er meget vanskeligt at skabe almengyldige kontrolindikatorer for at vurdere gennemførelsen af flexicurity. Gennemførelsen af flexicurity må vurderes ud fra et nationalt udgangspunkt under hensyntagen til politiske, lovgivningsmæssige, institutionelle og arbejdsmarkedsmæssige forhold. Sådanne faktorer må tages i betragtning ved udviklingen af det europæiske samarbejde;

| 17. | finder, at intern flexicurity er en vigtig bestanddel af det samlede flexicurity-koncept, da arbejdsgiverne derved opnår øget produktivitet og konkurrencedygtighed og arbejdstagerne en længere arbejdsperiode på deres arbejdsplads. Lokale og regionale myndigheder bør finde sammen med arbejdsmarkedsparterne på lokalt niveau for at fastslå og håndtere hindringerne for intern flexicurity (f.eks. behov for, at arbejdstagere tilegner sig nye færdigheder), og derved mindske afskedigelser og unødige forflyttelser. |
| --- | --- |

17.

finder, at intern flexicurity er en vigtig bestanddel af det samlede flexicurity-koncept, da arbejdsgiverne derved opnår øget produktivitet og konkurrencedygtighed og arbejdstagerne en længere arbejdsperiode på deres arbejdsplads. Lokale og regionale myndigheder bør finde sammen med arbejdsmarkedsparterne på lokalt niveau for at fastslå og håndtere hindringerne for intern flexicurity (f.eks. behov for, at arbejdstagere tilegner sig nye færdigheder), og derved mindske afskedigelser og unødige forflyttelser.

De fire flexicurity-elementer

REGIONSUDVALGET

| 18. | mener, at mangelen på social beskyttelse kan udgøre en trussel mod fleksibiliteten på arbejdsmarkedet. For at mindske denne risiko bør man udvikle og konkretisere de fire flexicurity-elementer i lige høj grad; |
| --- | --- |

18.

mener, at mangelen på social beskyttelse kan udgøre en trussel mod fleksibiliteten på arbejdsmarkedet. For at mindske denne risiko bør man udvikle og konkretisere de fire flexicurity-elementer i lige høj grad;

—   fleksible kontraktlige forhold for arbejdsgiver og arbejdstager:

REGIONSUDVALGET

| 19. | bifalder Kommissionens planer om at mindske skellet mellem »insidere« (de, der er i arbejde) og »outsidere« (de, der ikke er i arbejde), men henstiller samtidig, at det ikke får negative konsekvenser for de beskæftigedes rettigheder og beskyttelse, som i visse tilfælde er temmelig elementær; |
| --- | --- |

19.

bifalder Kommissionens planer om at mindske skellet mellem »insidere« (de, der er i arbejde) og »outsidere« (de, der ikke er i arbejde), men henstiller samtidig, at det ikke får negative konsekvenser for de beskæftigedes rettigheder og beskyttelse, som i visse tilfælde er temmelig elementær;

| 20. | støtter det synspunkt, at der bør være ærlige og retfærdige arbejdsmarkedslovgivninger i medlemsstaterne:






  — | lovgivningen bør omfatte og tillige garantere ligebehandling, sundheds- og sikkerhedsbeskyttelse, forenings- og repræsentationsfrihed, kollektive forhandlinger, kollektive aktioner samt ligelig adgang til uddannelse; |
| --- | --- | --- |

20.

støtter det synspunkt, at der bør være ærlige og retfærdige arbejdsmarkedslovgivninger i medlemsstaterne:

—

lovgivningen bør omfatte og tillige garantere ligebehandling, sundheds- og sikkerhedsbeskyttelse, forenings- og repræsentationsfrihed, kollektive forhandlinger, kollektive aktioner samt ligelig adgang til uddannelse;

| — | sort arbejde bør bekæmpes gennem en bedre håndhævelse af arbejdsmarkedslovgivningen; |
| --- | --- |

—

sort arbejde bør bekæmpes gennem en bedre håndhævelse af arbejdsmarkedslovgivningen;

| — | Regionsudvalget anser det for vigtigt, at EU og medlemsstaterne yder en aktiv indsats i bl.a. den internationale arbejdsorganisation ILO for at fremme og konkret gennemføre internationale standarder for arbejdslivet; |
| --- | --- |

—

Regionsudvalget anser det for vigtigt, at EU og medlemsstaterne yder en aktiv indsats i bl.a. den internationale arbejdsorganisation ILO for at fremme og konkret gennemføre internationale standarder for arbejdslivet;

| 21. | konstaterer, at en fleksibel europæisk arbejdsmarkedspolitik bør inddrage og tage hensyn til den givne befolknings levevilkår og behov. Flexicurity må ikke være ensbetydende med en ensidig opblødning af eventuelle sociale standarder på regionalt plan; |
| --- | --- |

21.

konstaterer, at en fleksibel europæisk arbejdsmarkedspolitik bør inddrage og tage hensyn til den givne befolknings levevilkår og behov. Flexicurity må ikke være ensbetydende med en ensidig opblødning af eventuelle sociale standarder på regionalt plan;

| 22. | gør opmærksom på, at formuleringer som »Fleksible og pålidelige kontrakter« giver anledning til bekymring, idet der indholdsmæssigt også kan være tale om en omfattende deregulering af almindelige ansættelsesforhold med henblik på større udbredelse af usikre kontraktforhold; |
| --- | --- |

22.

gør opmærksom på, at formuleringer som »Fleksible og pålidelige kontrakter« giver anledning til bekymring, idet der indholdsmæssigt også kan være tale om en omfattende deregulering af almindelige ansættelsesforhold med henblik på større udbredelse af usikre kontraktforhold;

—   aktive arbejdsmarkedspolitikker:

REGIONSUDVALGET

| 23. | mener afgjort, at Lissabon-strategien angår både kvaliteten og kvantiteten af arbejde, og at arbejde og ikke understøttelse skal kunne betale sig. Til det formål bør EU og medlemsstaterne tilskynde til »kvalitetsjob« ved at støtte skabelsen af rummelige og bæredygtige arbejdsmarkeder, tage fat på de beklagelige problemer med fattige arbejdstagere og forskelsbehandling samt fokusere på »kvantiteten« ved at fremme aktive arbejdsmarkedspolitikker til bekæmpelse af arbejdsløshed. Arbejde er den bedste forsikring mod social udstødelse; arbejdsløshed/inaktivitet kan føre til ulighed og splittelse i samfundet; |
| --- | --- |

23.

mener afgjort, at Lissabon-strategien angår både kvaliteten og kvantiteten af arbejde, og at arbejde og ikke understøttelse skal kunne betale sig. Til det formål bør EU og medlemsstaterne tilskynde til »kvalitetsjob« ved at støtte skabelsen af rummelige og bæredygtige arbejdsmarkeder, tage fat på de beklagelige problemer med fattige arbejdstagere og forskelsbehandling samt fokusere på »kvantiteten« ved at fremme aktive arbejdsmarkedspolitikker til bekæmpelse af arbejdsløshed. Arbejde er den bedste forsikring mod social udstødelse; arbejdsløshed/inaktivitet kan føre til ulighed og splittelse i samfundet;

| 24. | mener, at fremme af aktive arbejdsmarkeder og flexicurity vil lægge yderligere pres på de lokale og regionale myndigheder for at få dem til at hjælpe dem, der er fjernest fra arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

24.

mener, at fremme af aktive arbejdsmarkeder og flexicurity vil lægge yderligere pres på de lokale og regionale myndigheder for at få dem til at hjælpe dem, der er fjernest fra arbejdsmarkedet;

| 25. | mener, at der kun vil kunne opnås reelle fremskridt, hvis de nationale og europæiske aktive arbejdsmarkedspolitikker og programmer for beskæftigelse og opkvalificering decentraliseres og gøres lokale og tillokkende, da mange programmer og ordninger pålægger regler og betingelser, der for vigtige grupper kan virke hindrende for overgangen fra arbejdsløshed til arbejde. Hvor det kan lade sig gøre, bør lokale og regionale myndigheder have mulighed for at bøje nationale regler f.eks. om, hvor lang tid der skal gå, før en jobsøgende, der hæver understøttelse, er berettiget til at få aktiv arbejdsmarkedsstøtte, hvilken slags støtte og vejledning faste gengangere på understøttelse bør modtage, og hvilke slags kurser man kan følge, mens man fortsat er på understøttelse; |
| --- | --- |

25.

mener, at der kun vil kunne opnås reelle fremskridt, hvis de nationale og europæiske aktive arbejdsmarkedspolitikker og programmer for beskæftigelse og opkvalificering decentraliseres og gøres lokale og tillokkende, da mange programmer og ordninger pålægger regler og betingelser, der for vigtige grupper kan virke hindrende for overgangen fra arbejdsløshed til arbejde. Hvor det kan lade sig gøre, bør lokale og regionale myndigheder have mulighed for at bøje nationale regler f.eks. om, hvor lang tid der skal gå, før en jobsøgende, der hæver understøttelse, er berettiget til at få aktiv arbejdsmarkedsstøtte, hvilken slags støtte og vejledning faste gengangere på understøttelse bør modtage, og hvilke slags kurser man kan følge, mens man fortsat er på understøttelse;

| 26. | mener, at arbejdsmarkeder af karakter er regionale. Arbejdsmarkederne er for eksempel kendetegnet af lokale og regionale forskelle i beskæftigelse og løn, lokale industrier, der har brug for særlige færdigheder, lokale lommer af modtagere af understøttelse, lavt kvalificerede og arbejdsløse samt bidragsydere, der støtter dårligt stillede grupper i lokalområdet. Det er nødvendigt at forstå og slå ned på årsagerne til arbejdsløshed. Arbejdsløsheden er mere udbredt i nogle grupper, heriblandt børn, der har været i pleje, ældre arbejdstagere, enlige forældre, handicappede, tidligere straffede, visse etniske mindretal og folk med narkotika- og alkoholproblemer eller psykiske problemer; |
| --- | --- |

26.

mener, at arbejdsmarkeder af karakter er regionale. Arbejdsmarkederne er for eksempel kendetegnet af lokale og regionale forskelle i beskæftigelse og løn, lokale industrier, der har brug for særlige færdigheder, lokale lommer af modtagere af understøttelse, lavt kvalificerede og arbejdsløse samt bidragsydere, der støtter dårligt stillede grupper i lokalområdet. Det er nødvendigt at forstå og slå ned på årsagerne til arbejdsløshed. Arbejdsløsheden er mere udbredt i nogle grupper, heriblandt børn, der har været i pleje, ældre arbejdstagere, enlige forældre, handicappede, tidligere straffede, visse etniske mindretal og folk med narkotika- og alkoholproblemer eller psykiske problemer;

| 27. | anerkender, at de lokale og regionale myndigheder beskæftiger sig med, rådgiver og hjælper dem, der er fjernest fra arbejdsmarkedet ved at skræddersy og tilpasse medlemsstaternes aktive arbejdsmarkedspolitikker til den enkeltes og de lokale behov. De koordinerer partnerskaber med den private og frivillige sektor og på tværs af den offentlige sektor med det formål at samle de forskellige tjenester og organisationer, der er nødvendige for at hjælpe folk i beskæftigelse. De bør tilskyndes til at udnytte nye, innovative strategier og metoder til kombinering af beskæftigelses- og opkvalificeringspolitikker. Partnerskaber fremmer fælles prioriteter ved at arbejde mod fælles mål, hvorved det ofte bliver muligt at forene ressourcerne og dermed undgå overlapning af aktiviteter, ligesom de giver mere målrettede resultater; |
| --- | --- |

27.

anerkender, at de lokale og regionale myndigheder beskæftiger sig med, rådgiver og hjælper dem, der er fjernest fra arbejdsmarkedet ved at skræddersy og tilpasse medlemsstaternes aktive arbejdsmarkedspolitikker til den enkeltes og de lokale behov. De koordinerer partnerskaber med den private og frivillige sektor og på tværs af den offentlige sektor med det formål at samle de forskellige tjenester og organisationer, der er nødvendige for at hjælpe folk i beskæftigelse. De bør tilskyndes til at udnytte nye, innovative strategier og metoder til kombinering af beskæftigelses- og opkvalificeringspolitikker. Partnerskaber fremmer fælles prioriteter ved at arbejde mod fælles mål, hvorved det ofte bliver muligt at forene ressourcerne og dermed undgå overlapning af aktiviteter, ligesom de giver mere målrettede resultater;

| 28. | mener, at der er behov for støtte i form af opsøgende arbejde (ofte udført af organisationer i lokalsamfundet), der kan bistå nye arbejdstagere, før og efter de kommer i beskæftigelse, for at sikre at de beholder deres plads på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

28.

mener, at der er behov for støtte i form af opsøgende arbejde (ofte udført af organisationer i lokalsamfundet), der kan bistå nye arbejdstagere, før og efter de kommer i beskæftigelse, for at sikre at de beholder deres plads på arbejdsmarkedet;

| 29. | mener, at der er brug for effektive og målrettede jobmatching-tjenester, som kan matche jobsøgende med den rigtige type arbejde, således at interesser og kompetencer tilgodeses på bedst muligt vis. Mulighederne for at udvikle sig på arbejdsmarkedet er altid større, når man er en del af dette, end når man står udenfor; |
| --- | --- |

29.

mener, at der er brug for effektive og målrettede jobmatching-tjenester, som kan matche jobsøgende med den rigtige type arbejde, således at interesser og kompetencer tilgodeses på bedst muligt vis. Mulighederne for at udvikle sig på arbejdsmarkedet er altid større, når man er en del af dette, end når man står udenfor;

—   pålidelige og fleksible systemer for livslang læring til sikring af arbejdstagernes fortsatte tilpasningsevne og beskæftigelsesegnethed:

REGIONSUDVALGET

| 30. | understreger, at lokale og regionale myndigheder har afgørende indflydelse på færdighedsniveauet gennem deres uddannelsestilbud. De er også vigtige arbejdsgivere og har som sådan et ansvar for at forbedre deres ansattes og det bredere lokalsamfunds færdigheder; |
| --- | --- |

30.

understreger, at lokale og regionale myndigheder har afgørende indflydelse på færdighedsniveauet gennem deres uddannelsestilbud. De er også vigtige arbejdsgivere og har som sådan et ansvar for at forbedre deres ansattes og det bredere lokalsamfunds færdigheder;

| 31. | mener, at livslang læring bør være reel og tilgængelig for folk gennem hele livet. Alle bør tilskyndes til at udnytte deres potentiale fuldt ud, hvilket arbejdsgivere og samfundet bør anerkende og støtte. Kvaliteten af efter- og videreuddannelsen både før og efter indtræden på arbejdsmarkedet bør fremmes; |
| --- | --- |

31.

mener, at livslang læring bør være reel og tilgængelig for folk gennem hele livet. Alle bør tilskyndes til at udnytte deres potentiale fuldt ud, hvilket arbejdsgivere og samfundet bør anerkende og støtte. Kvaliteten af efter- og videreuddannelsen både før og efter indtræden på arbejdsmarkedet bør fremmes;

| 32. | finder det afgørende, at folk tilskyndes til at opnå iværksætterfærdigheder, således at de bliver i stand til at etablere egen virksomhed, hvilket igen fremmer udviklingen af SMV'er, der af karakter er lokale, da de ansætter lokale folk, anvender lokale tjenester og investerer i lokalområdet; |
| --- | --- |

32.

finder det afgørende, at folk tilskyndes til at opnå iværksætterfærdigheder, således at de bliver i stand til at etablere egen virksomhed, hvilket igen fremmer udviklingen af SMV'er, der af karakter er lokale, da de ansætter lokale folk, anvender lokale tjenester og investerer i lokalområdet;

| 33. | mener, at undervisere bør være bedre til at finde frem til dem, der har brug for hjælp til indlæring, da et stort antal mennesker, der ikke kan regne, læse eller skrive, fortsat arbejder i lavtlønnede job, uden at deres behov nogensinde bliver opdaget; |
| --- | --- |

33.

mener, at undervisere bør være bedre til at finde frem til dem, der har brug for hjælp til indlæring, da et stort antal mennesker, der ikke kan regne, læse eller skrive, fortsat arbejder i lavtlønnede job, uden at deres behov nogensinde bliver opdaget;

| 34. | anbefaler, at efter- og videreuddannelse og i visse tilfælde også omskoling til dels bør tilbydes af arbejdsgiverne, da det er dem, der drager fordel af de ansattes viden og derfor bør investere i udviklingen af færdigheder. Hvis arbejdsgiverne på grund af øget arbejdstagermobilitet er mindre villige til at uddanne deres ansatte, og de lokale og regionale myndigheder derfor påtager sig yderligere ansvar for at sikre livslang læring, må sidstnævnte tildeles de fornødne ressourcer; |
| --- | --- |

34.

anbefaler, at efter- og videreuddannelse og i visse tilfælde også omskoling til dels bør tilbydes af arbejdsgiverne, da det er dem, der drager fordel af de ansattes viden og derfor bør investere i udviklingen af færdigheder. Hvis arbejdsgiverne på grund af øget arbejdstagermobilitet er mindre villige til at uddanne deres ansatte, og de lokale og regionale myndigheder derfor påtager sig yderligere ansvar for at sikre livslang læring, må sidstnævnte tildeles de fornødne ressourcer;

| 35. | finder, at de lokale og regionale myndigheder er hurtige til på effektiv vis at reagere over for virkningerne af omlægninger af beskæftigelsen som for eksempel afskedigelser som følge af lukninger af fremstillingsvirksomheder. De har den viden og de erfaringer, der skal til for at iværksætte projekter med støtte fra bl.a. Den Europæiske Socialfond til efteruddannelse, vejledning og opkvalificering af de berørte arbejdstageres færdigheder med det formål at sammenkæde færdigheder med de nye job, der bliver skabt. På samme måde bør Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen også være til rådighed for lokale og regionale myndigheder til at påvirke situationen og tilbyde efteruddannelse og omskoling. Tabet af en større arbejdsgiver har langtidsvirkninger for lokalsamfundet, herunder de unges færdigheder og beskæftigelsesudsigter, fører til nedlagte industriarealer og har konsekvenser for de lokale udbydere af varer og tjenesteydelser. Partnerskaber er nøglen til disse udfordringer, således at alle organisationer, herunder lokale og regionale myndigheder, offentlige arbejdsformidlinger og kvalifikationscentre, fagforeninger, lokale foreninger og erhvervsorganisationer kan koordinere deres aktiviteter for at sikre, at ressourcerne anvendes mest hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

35.

finder, at de lokale og regionale myndigheder er hurtige til på effektiv vis at reagere over for virkningerne af omlægninger af beskæftigelsen som for eksempel afskedigelser som følge af lukninger af fremstillingsvirksomheder. De har den viden og de erfaringer, der skal til for at iværksætte projekter med støtte fra bl.a. Den Europæiske Socialfond til efteruddannelse, vejledning og opkvalificering af de berørte arbejdstageres færdigheder med det formål at sammenkæde færdigheder med de nye job, der bliver skabt. På samme måde bør Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen også være til rådighed for lokale og regionale myndigheder til at påvirke situationen og tilbyde efteruddannelse og omskoling. Tabet af en større arbejdsgiver har langtidsvirkninger for lokalsamfundet, herunder de unges færdigheder og beskæftigelsesudsigter, fører til nedlagte industriarealer og har konsekvenser for de lokale udbydere af varer og tjenesteydelser. Partnerskaber er nøglen til disse udfordringer, således at alle organisationer, herunder lokale og regionale myndigheder, offentlige arbejdsformidlinger og kvalifikationscentre, fagforeninger, lokale foreninger og erhvervsorganisationer kan koordinere deres aktiviteter for at sikre, at ressourcerne anvendes mest hensigtsmæssigt;

| 36. | mener, at det er rigtigt at udstyre mennesker med færdigheder, der gør dem i stand til at tilpasse sig nye udfordringer, men finder samtidig, at der er behov for en holdningsændring, således at de får mulighed for at tage hånd om risiciene på arbejdsmarkedet. En sådan holdningsændring vil imidlertid kun indtræffe, hvis flexicurity-elementerne ikke medfører underminering af arbejdsrettighederne og gennemførelsesmekanismerne er robuste og implementeres med lige stor vægt; |
| --- | --- |

36.

mener, at det er rigtigt at udstyre mennesker med færdigheder, der gør dem i stand til at tilpasse sig nye udfordringer, men finder samtidig, at der er behov for en holdningsændring, således at de får mulighed for at tage hånd om risiciene på arbejdsmarkedet. En sådan holdningsændring vil imidlertid kun indtræffe, hvis flexicurity-elementerne ikke medfører underminering af arbejdsrettighederne og gennemførelsesmekanismerne er robuste og implementeres med lige stor vægt;

—   moderne sociale sikringsordninger bør kombinere hensynet til en passende indkomststøtte og behovet for at fremme mobiliteten på arbejdsmarkedet:

REGIONSUDVALGET

| 37. | opfordrer kraftigt til, at debatten om flexicurity på EU-niveau kædes tættere sammen med den europæiske dagsorden for aktiv inddragelse. EU må ikke tilsidesætte sine mere vidtgående målsætninger om social integration og den europæiske sociale model. Svage sociale velfærdsprogrammer er en hindring for fleksible arbejdsmarkeder og vil i sidste ende bremse den økonomiske vækst. Økonomisk sikkerhed er en forudsætning for alle arbejdstagere, uanset om de på deres arbejdsplads har et lille eller stort ansvar, og passende sociale sikringsordninger bør støtte folk mellem job og ved indtræden på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

37.

opfordrer kraftigt til, at debatten om flexicurity på EU-niveau kædes tættere sammen med den europæiske dagsorden for aktiv inddragelse. EU må ikke tilsidesætte sine mere vidtgående målsætninger om social integration og den europæiske sociale model. Svage sociale velfærdsprogrammer er en hindring for fleksible arbejdsmarkeder og vil i sidste ende bremse den økonomiske vækst. Økonomisk sikkerhed er en forudsætning for alle arbejdstagere, uanset om de på deres arbejdsplads har et lille eller stort ansvar, og passende sociale sikringsordninger bør støtte folk mellem job og ved indtræden på arbejdsmarkedet;

| 38. | efterlyser debatter på nationalt niveau mellem medlemslandenes regeringer, de lokale og regionale myndigheder og arbejdsmarkedets parter om, hvilket socialt sikringsniveau der skal til for at opnå flexicurity. Det er soliditeten af medlemslandenes sociale sikringsordninger, der afgør, hvor effektiv overgangen er; |
| --- | --- |

38.

efterlyser debatter på nationalt niveau mellem medlemslandenes regeringer, de lokale og regionale myndigheder og arbejdsmarkedets parter om, hvilket socialt sikringsniveau der skal til for at opnå flexicurity. Det er soliditeten af medlemslandenes sociale sikringsordninger, der afgør, hvor effektiv overgangen er;

| 39. | mener, at de lokale og regionale myndigheder ved siden af ikke-statslige organisationer er et vigtigt talerør for dem, der står udenfor. De mest sårbare skal fortsat beskyttes; |
| --- | --- |

39.

mener, at de lokale og regionale myndigheder ved siden af ikke-statslige organisationer er et vigtigt talerør for dem, der står udenfor. De mest sårbare skal fortsat beskyttes;

| 40. | erkender, at arbejdsløsheden hårdnakket forbliver høj i hele EU med mange, heraf mange gengangere, der sidder fast i understøttelsesfælden, og mener, at der kun vil kunne opnås reelle fremskridt, hvis de nationale og europæiske programmer for beskæftigelse og opkvalificering decentraliseres og gøres lokale og tillokkende; |
| --- | --- |

40.

erkender, at arbejdsløsheden hårdnakket forbliver høj i hele EU med mange, heraf mange gengangere, der sidder fast i understøttelsesfælden, og mener, at der kun vil kunne opnås reelle fremskridt, hvis de nationale og europæiske programmer for beskæftigelse og opkvalificering decentraliseres og gøres lokale og tillokkende;

| 41. | mener, at det, også i de medlemsstater, hvor det er de nationale regeringer, der fastsætter det samlede budget for sociale ydelser og arbejdsmarkedsindgreb, bør overlades til de lokale og regionale myndigheder at forvalte midlerne, som de finder det mest hensigtsmæssigt inden for nationale rammer. På den måde får de mulighed for at anvende pengene så effektivt som muligt til at nedbringe antallet af understøttelsesmodtagere. |
| --- | --- |

41.

mener, at det, også i de medlemsstater, hvor det er de nationale regeringer, der fastsætter det samlede budget for sociale ydelser og arbejdsmarkedsindgreb, bør overlades til de lokale og regionale myndigheder at forvalte midlerne, som de finder det mest hensigtsmæssigt inden for nationale rammer. På den måde får de mulighed for at anvende pengene så effektivt som muligt til at nedbringe antallet af understøttelsesmodtagere.

Bruxelles, den 7. februar 2008.

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for

Regionsudvalget

---

| 25.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/21

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Fremme af unges aktive medborgerskab gennem uddannelse«

(2008/C 105/05)

REGIONSUDVALGET

| — | konstaterer, at EU's borgere generelt mangler kendskab til EU's grundlæggende principper og udviklingsperspektiver; |
| --- | --- |

—

konstaterer, at EU's borgere generelt mangler kendskab til EU's grundlæggende principper og udviklingsperspektiver;

| — | anser unges manglende kendskab til EU for særligt beklageligt, eftersom det er i EU, de skal skabe deres økonomiske og sociale fremtid; det er ligeledes vigtigt for EU's fremtid, at de unge er i stand til at fungere som aktive borgere i forhold til EU; |
| --- | --- |

—

anser unges manglende kendskab til EU for særligt beklageligt, eftersom det er i EU, de skal skabe deres økonomiske og sociale fremtid; det er ligeledes vigtigt for EU's fremtid, at de unge er i stand til at fungere som aktive borgere i forhold til EU;

| — | mener i denne forbindelse, at Regionsudvalget her spiller en vigtig rolle, eftersom lokale og regionale myndigheder i nogle lande har ansvaret for unges uddannelse og i kraft af deres placering tæt på de unge har gode forudsætninger for at opmuntre til, at de unge bliver aktive borgere; |
| --- | --- |

—

mener i denne forbindelse, at Regionsudvalget her spiller en vigtig rolle, eftersom lokale og regionale myndigheder i nogle lande har ansvaret for unges uddannelse og i kraft af deres placering tæt på de unge har gode forudsætninger for at opmuntre til, at de unge bliver aktive borgere;

| — | tillægger det afgørende betydning, at alle unge europæere får en uddannelse, der passer til deres erhvervsmæssige behov og personlige udvikling, men anser det for lige så vigtigt, at de under deres skolegang erhverver nogle kundskaber, som sætter dem i stand til at føle sig som unionsborgere; |
| --- | --- |

—

tillægger det afgørende betydning, at alle unge europæere får en uddannelse, der passer til deres erhvervsmæssige behov og personlige udvikling, men anser det for lige så vigtigt, at de under deres skolegang erhverver nogle kundskaber, som sætter dem i stand til at føle sig som unionsborgere;

| — | afholder sig fra at foreslå, at EU træder i stedet for medlemsstaternes uddannelsesmyndigheder, men opmuntrer til, at der foretages en evaluering af praksis, som bidrager til et bedre kendskab til EU; |
| --- | --- |

—

afholder sig fra at foreslå, at EU træder i stedet for medlemsstaternes uddannelsesmyndigheder, men opmuntrer til, at der foretages en evaluering af praksis, som bidrager til et bedre kendskab til EU;

| — | understreger med dette mål for øje det hensigtsmæssige i de eksisterende ikke-formelle uddannelsestiltag, der fortjener at blive udbygget som et vigtigt supplement til den formelle undervisning i europæiske forhold, da sådanne tiltag normalt er udtryk for en spontan ansvarliggørelse, som kan bane vej for det aktive medborgerskab. |
| --- | --- |

—

understreger med dette mål for øje det hensigtsmæssige i de eksisterende ikke-formelle uddannelsestiltag, der fortjener at blive udbygget som et vigtigt supplement til den formelle undervisning i europæiske forhold, da sådanne tiltag normalt er udtryk for en spontan ansvarliggørelse, som kan bane vej for det aktive medborgerskab.

| Ordfører | : | Claude du GRANRUT (FR-PPE), Medlem af regionsrådet i Pikardiet |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Claude du GRANRUT (FR-PPE), Medlem af regionsrådet i Pikardiet

Politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

| 1. | konstaterer, at EU's borgere generelt mangler kendskab til EU's grundlæggende principper og udviklingsperspektiver; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at EU's borgere generelt mangler kendskab til EU's grundlæggende principper og udviklingsperspektiver;

| 2. | anser unges manglende kendskab til EU for særligt beklageligt, eftersom det er i EU, de skal skabe deres økonomiske og sociale fremtid; det er ligeledes vigtigt for EU's fremtid, at de unge er i stand til at fungere som aktive borgere i forhold til EU; |
| --- | --- |

2.

anser unges manglende kendskab til EU for særligt beklageligt, eftersom det er i EU, de skal skabe deres økonomiske og sociale fremtid; det er ligeledes vigtigt for EU's fremtid, at de unge er i stand til at fungere som aktive borgere i forhold til EU;

| 3. | mener, at Unionsborgerskabet som fastlagt i Maastricht-traktaten (1992) og præciseret i Amsterdam-traktaten (art. 8, stk. 1) giver alle EU-borgere vigtige rettigheder og privilegier, hvoraf nogle berører EU's unge direkte: retten til at rejse, opholde sig, arbejde og studere i enhver medlemsstat samt stemmeret. Unionsborgerskabet træder ikke i stedet for det nationale statsborgerskab, men er et supplement hertil; |
| --- | --- |

3.

mener, at Unionsborgerskabet som fastlagt i Maastricht-traktaten (1992) og præciseret i Amsterdam-traktaten (art. 8, stk. 1) giver alle EU-borgere vigtige rettigheder og privilegier, hvoraf nogle berører EU's unge direkte: retten til at rejse, opholde sig, arbejde og studere i enhver medlemsstat samt stemmeret. Unionsborgerskabet træder ikke i stedet for det nationale statsborgerskab, men er et supplement hertil;

| 4. | tillægger det afgørende betydning, at alle unge europæere får en uddannelse, der passer til deres erhvervsmæssige behov og personlige udvikling, men anser det for lige så vigtigt, at de under deres skolegang erhverver nogle kundskaber, som sætter dem i stand til at føle sig som unionsborgere; |
| --- | --- |

4.

tillægger det afgørende betydning, at alle unge europæere får en uddannelse, der passer til deres erhvervsmæssige behov og personlige udvikling, men anser det for lige så vigtigt, at de under deres skolegang erhverver nogle kundskaber, som sætter dem i stand til at føle sig som unionsborgere;

| 5. | bifalder, at betydningen af et aktivt medborgerskab i Europa anerkendes i Kommissionens nyligt vedtagne meddelelse om »Partnerskab om formidling af EU« (1), og især den praktiske tilgang i meddelelsen med hensyn til at stille publikationer og EU-stof, som kan downloades, til rådighed for lærere. Tilskynder Kommissionen til snarest at klargøre dette materiale; |
| --- | --- |

5.

bifalder, at betydningen af et aktivt medborgerskab i Europa anerkendes i Kommissionens nyligt vedtagne meddelelse om »Partnerskab om formidling af EU« (1), og især den praktiske tilgang i meddelelsen med hensyn til at stille publikationer og EU-stof, som kan downloades, til rådighed for lærere. Tilskynder Kommissionen til snarest at klargøre dette materiale;

| 6. | erkender, at de unges tilegnelse af unionsborgerskabet forudsætter dels en anerkendelse af de grundlæggende elementer i den europæiske identitet, dvs. en positiv indføring i Europa: erkendelsen af fælles værdier, en fælles historie, samspillet mellem kulturerne, ensartede sociale og politiske rettigheder og pligter, dels en forståelse af, at Europa vedkommer dem i deres dagligdag og fremtid; |
| --- | --- |

6.

erkender, at de unges tilegnelse af unionsborgerskabet forudsætter dels en anerkendelse af de grundlæggende elementer i den europæiske identitet, dvs. en positiv indføring i Europa: erkendelsen af fælles værdier, en fælles historie, samspillet mellem kulturerne, ensartede sociale og politiske rettigheder og pligter, dels en forståelse af, at Europa vedkommer dem i deres dagligdag og fremtid;

| 7. | konkluderer — ud fra resultaterne af en nylig undersøgelse (Eurobarometer juli 2007), som viser, at den europæiske »elite« har et ret godt kendskab til de forskellige elementer i den europæiske identitet, hvorimod dette ikke er tilfældet for de unge EU-borgeres vedkommende — at det er under deres skolegang, at de unge bør bibringes de grundlæggende elementer i unionsborgerskabet som fundament for den europæiske identitet; |
| --- | --- |

7.

konkluderer — ud fra resultaterne af en nylig undersøgelse (Eurobarometer juli 2007), som viser, at den europæiske »elite« har et ret godt kendskab til de forskellige elementer i den europæiske identitet, hvorimod dette ikke er tilfældet for de unge EU-borgeres vedkommende — at det er under deres skolegang, at de unge bør bibringes de grundlæggende elementer i unionsborgerskabet som fundament for den europæiske identitet;

| 8. | glæder sig over Urbact II-programmet, som prioriterer de unges sociale integration, over de informations- og kommunikationstiltag, som forskellige EU-institutioner har taget initiativ til, og ligeledes over de positive resultater af Socrates-programmet; anerkender desuden den effektive indsats, der gøres af grupper af undervisere, ungdomsorganisationer eller støtteorganisationer for unge, som ønsker at give eleverne eller deres medlemmer en indføring i europæiske forhold; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over Urbact II-programmet, som prioriterer de unges sociale integration, over de informations- og kommunikationstiltag, som forskellige EU-institutioner har taget initiativ til, og ligeledes over de positive resultater af Socrates-programmet; anerkender desuden den effektive indsats, der gøres af grupper af undervisere, ungdomsorganisationer eller støtteorganisationer for unge, som ønsker at give eleverne eller deres medlemmer en indføring i europæiske forhold;

| 9. | bifalder udvekslingen af gode eksempler på lokalt og regionalt niveau i Europa, således at børn og unge får mulighed for at lære mere om Europa og dets medlemslande. Er ikke desto mindre overbevist om, at en virkelig tilegnelse af det europæiske medborgerskab kræver en generel indsats over for unge i den skolepligtige alder; |
| --- | --- |

9.

bifalder udvekslingen af gode eksempler på lokalt og regionalt niveau i Europa, således at børn og unge får mulighed for at lære mere om Europa og dets medlemslande. Er ikke desto mindre overbevist om, at en virkelig tilegnelse af det europæiske medborgerskab kræver en generel indsats over for unge i den skolepligtige alder;

| 10. | understreger med dette mål for øje det hensigtsmæssige i de eksisterende ikke-formelle uddannelsestiltag, der fortjener at blive udbygget som et vigtigt supplement til den formelle undervisning i europæiske forhold, da sådanne tiltag normalt er udtryk for en spontan ansvarliggørelse, som kan bane vej for det aktive medborgerskab; |
| --- | --- |

10.

understreger med dette mål for øje det hensigtsmæssige i de eksisterende ikke-formelle uddannelsestiltag, der fortjener at blive udbygget som et vigtigt supplement til den formelle undervisning i europæiske forhold, da sådanne tiltag normalt er udtryk for en spontan ansvarliggørelse, som kan bane vej for det aktive medborgerskab;

| 11. | tilskynder til anvendelse af ungdomspasset »Youthpass«, som giver mulighed for anerkendelse af unges sociale arbejde inden for rammerne af programmet »Aktive Unge« og »Europass«, som fremmer unge arbejdstageres mobilitet i Europa; |
| --- | --- |

11.

tilskynder til anvendelse af ungdomspasset »Youthpass«, som giver mulighed for anerkendelse af unges sociale arbejde inden for rammerne af programmet »Aktive Unge« og »Europass«, som fremmer unge arbejdstageres mobilitet i Europa;

| 12. | er sig bevidst, at skoleuddannelsen er en opgave, som henhører under EU-medlemsstaternes myndigheder, men henviser dog til undervisningsministrenes beslutning om at sikre, at alle unge skolesøgende erhverver et fundament af viden, som omfatter basalt kendskab til Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

12.

er sig bevidst, at skoleuddannelsen er en opgave, som henhører under EU-medlemsstaternes myndigheder, men henviser dog til undervisningsministrenes beslutning om at sikre, at alle unge skolesøgende erhverver et fundament af viden, som omfatter basalt kendskab til Den Europæiske Union;

| 13. | afholder sig fra at foreslå, at EU træder i stedet for medlemsstaternes uddannelsesmyndigheder, men opmuntrer til, at der foretages en evaluering af praksis, som bidrager til et bedre kendskab til EU; |
| --- | --- |

13.

afholder sig fra at foreslå, at EU træder i stedet for medlemsstaternes uddannelsesmyndigheder, men opmuntrer til, at der foretages en evaluering af praksis, som bidrager til et bedre kendskab til EU;

| 14. | mener i denne forbindelse, at Regionsudvalget her spiller en vigtig rolle, eftersom lokale og regionale myndigheder i nogle lande har ansvaret for unges uddannelse og i kraft af deres placering tæt på de unge har gode forudsætninger for at opmuntre til, at de unge bliver aktive borgere; |
| --- | --- |

14.

mener i denne forbindelse, at Regionsudvalget her spiller en vigtig rolle, eftersom lokale og regionale myndigheder i nogle lande har ansvaret for unges uddannelse og i kraft af deres placering tæt på de unge har gode forudsætninger for at opmuntre til, at de unge bliver aktive borgere;

| 15. | støtter den kommunikationsindsats, Kommissionen forventes at iværksætte i forbindelse med ratificering af den kommende Lissabon-traktat; |
| --- | --- |

15.

støtter den kommunikationsindsats, Kommissionen forventes at iværksætte i forbindelse med ratificering af den kommende Lissabon-traktat;

| 16. | påpeger, at eventuelle ændringer eller tilføjelser af nye elementer i skolernes undervisning med henblik på at styrke det aktive medborgerskab må gennemtænkes og forberedes grundigt og at konsekvenserne heraf vil være mærkbare flere år frem. |
| --- | --- |

16.

påpeger, at eventuelle ændringer eller tilføjelser af nye elementer i skolernes undervisning med henblik på at styrke det aktive medborgerskab må gennemtænkes og forberedes grundigt og at konsekvenserne heraf vil være mærkbare flere år frem.

Unges tilegnelse af et aktivt medborgerskab

| 17. | mener, at de unges tilegnelse af et aktivt medborgerskab i Europa forudsætter en forståelse af mangfoldigheden i den europæiske identitet, som tager udgangspunkt i et kendskab til Europas fortid og udvikling, dets interne modsætninger og værdier, dets kulturelle rigdom, demokratiske traditioner og den nyere anerkendelse af borgernes grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

17.

mener, at de unges tilegnelse af et aktivt medborgerskab i Europa forudsætter en forståelse af mangfoldigheden i den europæiske identitet, som tager udgangspunkt i et kendskab til Europas fortid og udvikling, dets interne modsætninger og værdier, dets kulturelle rigdom, demokratiske traditioner og den nyere anerkendelse af borgernes grundlæggende rettigheder;

| 18. | finder i den forbindelse, at kunst og kultur i almindelighed samt formel og ikke-formel kulturel uddannelse i særdeleshed har stor betydning for fremme af et aktivt borgerskab blandt unge i EU; |
| --- | --- |

18.

finder i den forbindelse, at kunst og kultur i almindelighed samt formel og ikke-formel kulturel uddannelse i særdeleshed har stor betydning for fremme af et aktivt borgerskab blandt unge i EU;

| 19. | er overbevist om, at dette kendskab kræver dels en formel undervisning, dels en uformel undervisning; |
| --- | --- |

19.

er overbevist om, at dette kendskab kræver dels en formel undervisning, dels en uformel undervisning;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at ajourføre den undersøgelse, der er foretaget af Eurydice om indføringen i unionsborgerskabet i de europæiske skoler; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at ajourføre den undersøgelse, der er foretaget af Eurydice om indføringen i unionsborgerskabet i de europæiske skoler;

| 21. | foreslår, at alle relevante undervisningsfag, som indgår i den formelle uddannelse, udvides med en europæisk dimension. En sådan pædagogisk metode, som sigter på at give de unge en bred horisont, vil bidrage til at gøre borgerne bevidste om EU's nytteværdi og interesserede i udviklingen af EU; |
| --- | --- |

21.

foreslår, at alle relevante undervisningsfag, som indgår i den formelle uddannelse, udvides med en europæisk dimension. En sådan pædagogisk metode, som sigter på at give de unge en bred horisont, vil bidrage til at gøre borgerne bevidste om EU's nytteværdi og interesserede i udviklingen af EU;

| 22. | lægger vægt på nødvendigheden af at lære flere sprog. De unge ved godt, at flersprogethed er en fordel inden for alle erhverv, og Regionsudvalget glæder sig over konklusionerne fra den ekspertgruppe på højt niveau, som kommissær Leonard Orban har nedsat om flersprogethed, og over Kommissionens kommende meddelelse om flersprogethed, som i første række bør komme de unge til gode; |
| --- | --- |

22.

lægger vægt på nødvendigheden af at lære flere sprog. De unge ved godt, at flersprogethed er en fordel inden for alle erhverv, og Regionsudvalget glæder sig over konklusionerne fra den ekspertgruppe på højt niveau, som kommissær Leonard Orban har nedsat om flersprogethed, og over Kommissionens kommende meddelelse om flersprogethed, som i første række bør komme de unge til gode;

| 23. | opfordrer til, at der i løbet af skolegangen undervises i de enkelte EU-institutioners særlige rolle samt EU's kompetencer og EU-institutionernes funktionsmåde. Ligesom alle unge lærer om deres lands administrative og politiske institutioner, bør alle unge europæere kunne orientere sig i EU's institutioner. De lokale og regionale myndigheder kan fremme de konkrete tiltag, der iværksættes på deres niveau, f.eks. i form af solidarisk økonomisk støtte fra EU's strukturfonde; |
| --- | --- |

23.

opfordrer til, at der i løbet af skolegangen undervises i de enkelte EU-institutioners særlige rolle samt EU's kompetencer og EU-institutionernes funktionsmåde. Ligesom alle unge lærer om deres lands administrative og politiske institutioner, bør alle unge europæere kunne orientere sig i EU's institutioner. De lokale og regionale myndigheder kan fremme de konkrete tiltag, der iværksættes på deres niveau, f.eks. i form af solidarisk økonomisk støtte fra EU's strukturfonde;

| 24. | erkender, at der bør vies unge med indvandrerbaggrund eller vanskelige opvækstforhold særlig opmærksomhed med henblik på at opfylde denne gruppes særlige behov, men også fordi disse unge i kraft af en bedre integration kan udgøre en kilde til kulturel berigelse og større solidaritet til gavn for samfundet. 2008 er i øvrigt blevet udråbt til europæisk år for interkulturel dialog med det formål at udbrede kendskabet til og forståelsen af andre lande i Europa og den øvrige verden; |
| --- | --- |

24.

erkender, at der bør vies unge med indvandrerbaggrund eller vanskelige opvækstforhold særlig opmærksomhed med henblik på at opfylde denne gruppes særlige behov, men også fordi disse unge i kraft af en bedre integration kan udgøre en kilde til kulturel berigelse og større solidaritet til gavn for samfundet. 2008 er i øvrigt blevet udråbt til europæisk år for interkulturel dialog med det formål at udbrede kendskabet til og forståelsen af andre lande i Europa og den øvrige verden;

| 25. | er sig bevidst, at et øget fokus på sprog og Europa i undervisningen ikke kan gennemføres, hvis ikke det igangsættes og støttes af de aktører, der er politisk, administrativt og økonomisk ansvarlige for uddannelsesområdet, endsige uden lærerne selv, og i den forbindelse er det vigtigt, at de om nødvendigt tilbydes relevant efteruddannelse; |
| --- | --- |

25.

er sig bevidst, at et øget fokus på sprog og Europa i undervisningen ikke kan gennemføres, hvis ikke det igangsættes og støttes af de aktører, der er politisk, administrativt og økonomisk ansvarlige for uddannelsesområdet, endsige uden lærerne selv, og i den forbindelse er det vigtigt, at de om nødvendigt tilbydes relevant efteruddannelse;

| 26. | har med interesse bemærket sig de initiativer, som er blevet igangsat af sammenslutninger på uddannelsesområdet uden for det offentlige uddannelsessystem; |
| --- | --- |

26.

har med interesse bemærket sig de initiativer, som er blevet igangsat af sammenslutninger på uddannelsesområdet uden for det offentlige uddannelsessystem;

| 27. | foreslår, at nye informations- og kommunikationsteknologier, herunder navnlig Internettet, inddrages fuldt ud i den EU- og Europa-relaterede sprogundervisning, da dette vil involvere de unge tættere i deres uddannelsesforløb og få fat i de elever, som falder uden for det normale skolesystem; |
| --- | --- |

27.

foreslår, at nye informations- og kommunikationsteknologier, herunder navnlig Internettet, inddrages fuldt ud i den EU- og Europa-relaterede sprogundervisning, da dette vil involvere de unge tættere i deres uddannelsesforløb og få fat i de elever, som falder uden for det normale skolesystem;

| 28. | støtter forslaget om i højere grad at udvikle og fremme mulighederne for at iværksætte ikke- formelle uddannelsestiltag for unge, hvilket er mindst lige så vigtigt som formelle uddannelsestiltag, når det drejer sig om at skabe en dynamisk opfattelse af EU-borgerskabet; |
| --- | --- |

28.

støtter forslaget om i højere grad at udvikle og fremme mulighederne for at iværksætte ikke- formelle uddannelsestiltag for unge, hvilket er mindst lige så vigtigt som formelle uddannelsestiltag, når det drejer sig om at skabe en dynamisk opfattelse af EU-borgerskabet;

| 29. | mener, at uformel uddannelse er et afgørende led i forberedelsen af de unge på et aktivt medborgerskab, idet den lærer dem at påtage sig et frivilligt ansvar i foreninger, åbne sig mod andre, forstå almenvellets betydning og giver dem en interesse for det offentlige liv, politisk engagement på lokalt plan og derved for de politiske forhold i Unionen; |
| --- | --- |

29.

mener, at uformel uddannelse er et afgørende led i forberedelsen af de unge på et aktivt medborgerskab, idet den lærer dem at påtage sig et frivilligt ansvar i foreninger, åbne sig mod andre, forstå almenvellets betydning og giver dem en interesse for det offentlige liv, politisk engagement på lokalt plan og derved for de politiske forhold i Unionen;

| 30. | mener, at den ikke-formelle uddannelsessektor, der er kendetegnet dels ved de unges frivillige engagement, dels ved at være tæt på de unges behov og drømme, giver de unge mulighed for at erhverve nye kompetencer, der endda kompletterer skoleforløbet og specifikke faglige kvalifikationer. Sektorens vifte af tilbud er særlig velegnet for unge med vanskelige opvækstforhold. Endelig åbner den de unges øjne for betydningen af at kunne tilpasse sig EU's økonomiske og sociale udvikling; |
| --- | --- |

30.

mener, at den ikke-formelle uddannelsessektor, der er kendetegnet dels ved de unges frivillige engagement, dels ved at være tæt på de unges behov og drømme, giver de unge mulighed for at erhverve nye kompetencer, der endda kompletterer skoleforløbet og specifikke faglige kvalifikationer. Sektorens vifte af tilbud er særlig velegnet for unge med vanskelige opvækstforhold. Endelig åbner den de unges øjne for betydningen af at kunne tilpasse sig EU's økonomiske og sociale udvikling;

| 31. | har den opfattelse, at forældrene og deres viden om EU spiller en vigtig rolle i diskussionen om et aktivt medborgerskab. Generelt bør man fremme øget viden om EU blandt forældrene. Viden om EU må løbende suppleres op og ajourføres i forhold til den seneste udvikling; |
| --- | --- |

31.

har den opfattelse, at forældrene og deres viden om EU spiller en vigtig rolle i diskussionen om et aktivt medborgerskab. Generelt bør man fremme øget viden om EU blandt forældrene. Viden om EU må løbende suppleres op og ajourføres i forhold til den seneste udvikling;

| 32. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at støtte eller involvere sig i gennemførelsen af disse initiativer på europæisk plan, enten ved venskabsordninger mellem skoler, materiel støtte til ungdomsorganisationerne eller sammenslutninger, der arbejder for unges vilkår eller åbning af fritids-, sports- eller egne faciliteter for de unge, samtidig med at de beføjelser, der deles med EU, fremhæves; |
| --- | --- |

32.

opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at støtte eller involvere sig i gennemførelsen af disse initiativer på europæisk plan, enten ved venskabsordninger mellem skoler, materiel støtte til ungdomsorganisationerne eller sammenslutninger, der arbejder for unges vilkår eller åbning af fritids-, sports- eller egne faciliteter for de unge, samtidig med at de beføjelser, der deles med EU, fremhæves;

| 33. | fremhæver behovet for at overveje betydningen af og de nærmere vilkår for et aktivt medborgerskab blandt unge, således de kan blive effektive deltagere i EU's økonomi i en globaliseringssammenhæng og påtage sig et ansvar for Unionens politiske udvikling. |
| --- | --- |

33.

fremhæver behovet for at overveje betydningen af og de nærmere vilkår for et aktivt medborgerskab blandt unge, således de kan blive effektive deltagere i EU's økonomi i en globaliseringssammenhæng og påtage sig et ansvar for Unionens politiske udvikling.

Aktionerne

| 34. | tager i sine forslag dels udgangspunkt i undervisningsministrenes beslutning om at give alle europæiske unge nøglekompetencer, der omfatter reelt kendskab til EU, dels i Kommissionens nye program »Europa for borgerne«, der er blevet vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet, og som er baseret på Beazley-betænkningen om de foranstaltninger, der er behov for, hvis den europæiske dimension skal indarbejdes i skolernes læseplaner; |
| --- | --- |

34.

tager i sine forslag dels udgangspunkt i undervisningsministrenes beslutning om at give alle europæiske unge nøglekompetencer, der omfatter reelt kendskab til EU, dels i Kommissionens nye program »Europa for borgerne«, der er blevet vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet, og som er baseret på Beazley-betænkningen om de foranstaltninger, der er behov for, hvis den europæiske dimension skal indarbejdes i skolernes læseplaner;

| 35. | mener, at indarbejdelsen af den europæiske dimension i skolernes undervisning er en uundværlig forudsætning for et reelt og varigt europæisk medborgerskab blandt samtlige unge i medlemsstaterne. Den europæiske dimension omfatter to forhold, nemlig dels indarbejdelse af det europæiske aspekt i alle relevante fag, det vil sige, at hvert enkelt fag sættes ind i sin europæiske sammenhæng, dels specifik undervisning i opbygningen af Unionen, dens værdier, institutioner og deres indvirkning på de unges dagligdag, EU's udvikling og forbindelser til resten af verden; |
| --- | --- |

35.

mener, at indarbejdelsen af den europæiske dimension i skolernes undervisning er en uundværlig forudsætning for et reelt og varigt europæisk medborgerskab blandt samtlige unge i medlemsstaterne. Den europæiske dimension omfatter to forhold, nemlig dels indarbejdelse af det europæiske aspekt i alle relevante fag, det vil sige, at hvert enkelt fag sættes ind i sin europæiske sammenhæng, dels specifik undervisning i opbygningen af Unionen, dens værdier, institutioner og deres indvirkning på de unges dagligdag, EU's udvikling og forbindelser til resten af verden;

| 36. | støtter sig til konklusionerne fra ekspertgruppen om flersprogethed og foreslår, at europæiske unge ud over deres modersmål opmuntres til at tilegne sig yderligere to europæiske sprog. Flersprogethed er ensbetydende med åbenhed ikke alene over for andre kulturer, men også over for handel, faglig udveksling og forsknings- og innovationsmiljøerne i Europa; |
| --- | --- |

36.

støtter sig til konklusionerne fra ekspertgruppen om flersprogethed og foreslår, at europæiske unge ud over deres modersmål opmuntres til at tilegne sig yderligere to europæiske sprog. Flersprogethed er ensbetydende med åbenhed ikke alene over for andre kulturer, men også over for handel, faglig udveksling og forsknings- og innovationsmiljøerne i Europa;

| 37. | det vil også være nyttigt at lette de unges og lærernes mobilitet og anerkendelsen heraf i deres skolegang eller erhvervsmæssige forløb; |
| --- | --- |

37.

det vil også være nyttigt at lette de unges og lærernes mobilitet og anerkendelsen heraf i deres skolegang eller erhvervsmæssige forløb;

| 38. | anbefaler, at der med aktiv inddragelse af lærerne vedtages passende foranstaltninger, således at der i skolerne kan etableres et sikkert undervisningsmiljø, der bygger på gensidig respekt og samarbejde med henblik på at hindre eller imødegå de stadig større problemer med vold og intolerance blandt de unge; |
| --- | --- |

38.

anbefaler, at der med aktiv inddragelse af lærerne vedtages passende foranstaltninger, således at der i skolerne kan etableres et sikkert undervisningsmiljø, der bygger på gensidig respekt og samarbejde med henblik på at hindre eller imødegå de stadig større problemer med vold og intolerance blandt de unge;

| 39. | slår til lyd for udformningen af supplerende tiltag fra andre uddannelsessammenslutninger, der supplerer den offentlige undervisning og ikke-formelle undervisning af børn i skolealderen, f.eks. venskabsordninger, udvekslinger mellem skoler, sportskonkurrencer, sports- eller sprogpraktikophold i skoleferierne; |
| --- | --- |

39.

slår til lyd for udformningen af supplerende tiltag fra andre uddannelsessammenslutninger, der supplerer den offentlige undervisning og ikke-formelle undervisning af børn i skolealderen, f.eks. venskabsordninger, udvekslinger mellem skoler, sportskonkurrencer, sports- eller sprogpraktikophold i skoleferierne;

| 40. | tilskynder til, at der udvikles ordninger på linje med de ungdomsambassadører, der nomineres i forbindelse med ungdomssommerskolerne, der er et initiativ fra Forsamlingen af Regioner i Europa. Unge bør få ansvaret for at kommunikere med andre unge om forskellige emner, herunder aktivt medborgerskab. Arbejdet med at undersøge begrebet medborgerskab i et multikulturelt Europa og tackle emner som multireligiøse samfund, kulturel mangfoldighed på skoler og arbejdspladser og kulturelle svar på emner, der berører unge, bør vægtes højere; |
| --- | --- |

40.

tilskynder til, at der udvikles ordninger på linje med de ungdomsambassadører, der nomineres i forbindelse med ungdomssommerskolerne, der er et initiativ fra Forsamlingen af Regioner i Europa. Unge bør få ansvaret for at kommunikere med andre unge om forskellige emner, herunder aktivt medborgerskab. Arbejdet med at undersøge begrebet medborgerskab i et multikulturelt Europa og tackle emner som multireligiøse samfund, kulturel mangfoldighed på skoler og arbejdspladser og kulturelle svar på emner, der berører unge, bør vægtes højere;

| 41. | appellerer til de regionale og lokale myndigheder om at yde praktisk støtte til disse initiativer for unge og supplere dem ved hjælp af specifikke aktioner, som f.eks. rollespil i EU-institutionerne med udgangspunkt i eksemplet fra ungdomskommunalråd og ungdomsregionalforsamlinger, så de bliver bevidste om deres europæiske politiske ansvar; |
| --- | --- |

41.

appellerer til de regionale og lokale myndigheder om at yde praktisk støtte til disse initiativer for unge og supplere dem ved hjælp af specifikke aktioner, som f.eks. rollespil i EU-institutionerne med udgangspunkt i eksemplet fra ungdomskommunalråd og ungdomsregionalforsamlinger, så de bliver bevidste om deres europæiske politiske ansvar;

| 42. | foreslår, at hvert af de anbefalede tiltag i programmet »Europa for borgerne« giver plads for initiativer fra de unge eller initiativer rettet mod de unge. Dette bør ske, hvad enten det drejer sig om såkaldt folkelige projekter eller om programmer hidrørende fra civilsamfundet med henblik på at skabe højprofilerede arrangementer eller aktioner med sigte på at bevare den europæiske erindring; |
| --- | --- |

42.

foreslår, at hvert af de anbefalede tiltag i programmet »Europa for borgerne« giver plads for initiativer fra de unge eller initiativer rettet mod de unge. Dette bør ske, hvad enten det drejer sig om såkaldt folkelige projekter eller om programmer hidrørende fra civilsamfundet med henblik på at skabe højprofilerede arrangementer eller aktioner med sigte på at bevare den europæiske erindring;

| 43. | foreslår at man evaluerer effekten af de aktioner, der allerede er iværksat af grupper af undervisere og ungdomsorganisationer, så der kan udveksles og udformes god praksis i disse organer og således, at tiltagene kommer til at indgå i EU's handlingsprogrammer. Det er gennem praktiske tiltag, at man mest effektivt kan gøre de unge bevidste om et aktivt medborgerskab: ved at sætte dem i situationer, der får dem til at føle, at deres mening betyder noget og har direkte indflydelse på deres eget liv. Elevråd i skolerne, eller på et højere niveau, de lokale børne- og ungdomsråd er gode steder at prøve kræfter. De umiddelbare følger af aktiviteterne i sådanne strukturer er særligt mærkbare i de mindre kommuner; |
| --- | --- |

43.

foreslår at man evaluerer effekten af de aktioner, der allerede er iværksat af grupper af undervisere og ungdomsorganisationer, så der kan udveksles og udformes god praksis i disse organer og således, at tiltagene kommer til at indgå i EU's handlingsprogrammer. Det er gennem praktiske tiltag, at man mest effektivt kan gøre de unge bevidste om et aktivt medborgerskab: ved at sætte dem i situationer, der får dem til at føle, at deres mening betyder noget og har direkte indflydelse på deres eget liv. Elevråd i skolerne, eller på et højere niveau, de lokale børne- og ungdomsråd er gode steder at prøve kræfter. De umiddelbare følger af aktiviteterne i sådanne strukturer er særligt mærkbare i de mindre kommuner;

| 44. | det vil være en officiel anerkendelse af den ikke-formelle undervisnings bidrag til at fremme de unges sociale integration, deres tilpasning til udviklingen på arbejdsmarkedet, deres deltagelse i det offentlige liv og i sidste ende deres kompetence til at være aktive og motiverede borgere; |
| --- | --- |

44.

det vil være en officiel anerkendelse af den ikke-formelle undervisnings bidrag til at fremme de unges sociale integration, deres tilpasning til udviklingen på arbejdsmarkedet, deres deltagelse i det offentlige liv og i sidste ende deres kompetence til at være aktive og motiverede borgere;

| 45. | understreger, at den praktiske undervisning i Europa-anliggender bør stå mål med ambitionerne, da dette er afgørende for EU's og borgernes fremtid. En sådan undervisning vil føre til en fornyelse af de traditionelle idéer på uddannelsesområdet, hvilket er nødvendigt, for at EU's unge borgere kan finde deres arbejdsmæssige plads samt sociale og politiske engagement i en verden, der er præget af økonomisk globalisering. En sådan undervisning vil udstyre formel uddannelse, der suppleres af ikke-formel uddannelse, med et mål, nemlig målet om borgernes deltagelse i den demokratiske opbygning af EU; |
| --- | --- |

45.

understreger, at den praktiske undervisning i Europa-anliggender bør stå mål med ambitionerne, da dette er afgørende for EU's og borgernes fremtid. En sådan undervisning vil føre til en fornyelse af de traditionelle idéer på uddannelsesområdet, hvilket er nødvendigt, for at EU's unge borgere kan finde deres arbejdsmæssige plads samt sociale og politiske engagement i en verden, der er præget af økonomisk globalisering. En sådan undervisning vil udstyre formel uddannelse, der suppleres af ikke-formel uddannelse, med et mål, nemlig målet om borgernes deltagelse i den demokratiske opbygning af EU;

| 46. | påpeger udtrykkeligt, at en aktiv anvendelse og videreudvikling af de europæiske og nationale programmer samt de mange NGO-projekter har afgørende betydning for videreførelsen af den store indsats, der ydes inden for formel og ikke-formel kulturel uddannelse i EU. |
| --- | --- |

46.

påpeger udtrykkeligt, at en aktiv anvendelse og videreudvikling af de europæiske og nationale programmer samt de mange NGO-projekter har afgørende betydning for videreførelsen af den store indsats, der ydes inden for formel og ikke-formel kulturel uddannelse i EU.

Bruxelles, den 7. februar 2008.

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  KOM(2007) 568 endelig.

1

---

| 25.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/25

---

Regionsudvalgets perspektivudtalelse om »Sundhedseftersynet af den fælles landbrugspolitik«

(2008/C 105/06)

REGIONSUDVALGET

| — | vil tilse, at den nødvendige revision af den fælles landbrugspolitik ikke medfører en gradvis afvikling og renationalisering af denne politik, men at den giver mulighed for at bevare et bæredygtigt landbrug og fødevareuafhængighed; |
| --- | --- |

—

vil tilse, at den nødvendige revision af den fælles landbrugspolitik ikke medfører en gradvis afvikling og renationalisering af denne politik, men at den giver mulighed for at bevare et bæredygtigt landbrug og fødevareuafhængighed;

| — | har den opfattelse, at den fælles landbrugspolitik yder et væsentligt bidrag til den territoriale samhørighed, og at ethvert forslag til en ændring af landbrugspolitikken som led i sundhedseftersynet i passende omfang bør tage hensyn til forskellene mellem regionerne og de forskellige produktionsformer i EU; |
| --- | --- |

—

har den opfattelse, at den fælles landbrugspolitik yder et væsentligt bidrag til den territoriale samhørighed, og at ethvert forslag til en ændring af landbrugspolitikken som led i sundhedseftersynet i passende omfang bør tage hensyn til forskellene mellem regionerne og de forskellige produktionsformer i EU;

| — | mener, at den fælles landbrugspolitik med en tilpasning af anden søjle bør føre til en udvikling i landdistrikterne, der er rettet mod nye former for udøvelse af landbrugserhvervet og tillige mod en mere global udvikling af landdistrikterne, som skal gælde samtlige EU's landdistrikter; |
| --- | --- |

—

mener, at den fælles landbrugspolitik med en tilpasning af anden søjle bør føre til en udvikling i landdistrikterne, der er rettet mod nye former for udøvelse af landbrugserhvervet og tillige mod en mere global udvikling af landdistrikterne, som skal gælde samtlige EU's landdistrikter;

| — | erkender betydningen af en passende finansiering af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne, men mener, at beslutninger vedrørende graduering bedst træffes på et passende lokalt niveau for i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet bedre at kunne tage hensyn til forskellige lokale og regionale behov. Medlemsstaterne bør have mulighed for at tilføre foranstaltningerne under anden søjle midler i det omfang, der er et reelt behov herfor; |
| --- | --- |

—

erkender betydningen af en passende finansiering af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne, men mener, at beslutninger vedrørende graduering bedst træffes på et passende lokalt niveau for i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet bedre at kunne tage hensyn til forskellige lokale og regionale behov. Medlemsstaterne bør have mulighed for at tilføre foranstaltningerne under anden søjle midler i det omfang, der er et reelt behov herfor;

| — | er imidlertid foruroliget over det problematiske i forsøgene på at inddrage stadig flere spørgsmål under samlebetegnelsen »udvikling af landdistrikterne« og stiller under alle omstændigheder spørgsmålstegn ved, om de pågældende problemer løses bedst via programmerne til udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

—

er imidlertid foruroliget over det problematiske i forsøgene på at inddrage stadig flere spørgsmål under samlebetegnelsen »udvikling af landdistrikterne« og stiller under alle omstændigheder spørgsmålstegn ved, om de pågældende problemer løses bedst via programmerne til udvikling af landdistrikterne;

| — | opfordrer indtrængende til, at regionerne, herunder sådanne, hvor ager- og husdyrbrug er vanskelige, i en vis udstrækning bør være selvforsynende med fødevarer, og gør opmærksom på den direkte sammenhæng mellem lokalt producerede fødevarer af høj kvalitet og lokal identitet, som den fælles landbrugspolitik bør værne om; |
| --- | --- |

—

opfordrer indtrængende til, at regionerne, herunder sådanne, hvor ager- og husdyrbrug er vanskelige, i en vis udstrækning bør være selvforsynende med fødevarer, og gør opmærksom på den direkte sammenhæng mellem lokalt producerede fødevarer af høj kvalitet og lokal identitet, som den fælles landbrugspolitik bør værne om;

| — | har den opfattelse, at der er behov for at træffe forberedelser til en blød landing for mælkekvoteordningen for at lette afviklingen i marts 2015, og støtter en gradvis udfasning af ordningen frem mod 2015 gennem løbende udvidelse af kvoterne og reduktion af tillægsafgiften. I tilfælde af voldsomme fald i markedspriserne bør beskyttelsesmekanismerne fastholdes. Det er sandsynligt, at der som et led i denne proces er behov for at fastholde mælkeproduktion i følsomme regioner. |
| --- | --- |

—

har den opfattelse, at der er behov for at træffe forberedelser til en blød landing for mælkekvoteordningen for at lette afviklingen i marts 2015, og støtter en gradvis udfasning af ordningen frem mod 2015 gennem løbende udvidelse af kvoterne og reduktion af tillægsafgiften. I tilfælde af voldsomme fald i markedspriserne bør beskyttelsesmekanismerne fastholdes. Det er sandsynligt, at der som et led i denne proces er behov for at fastholde mælkeproduktion i følsomme regioner.

| Ordfører | : | Seamus MURRAY, medlem af Meath County Council og af Mid-East Regional Authority (IE/UEN-AE) |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Seamus MURRAY, medlem af Meath County Council og af Mid-East Regional Authority (IE/UEN-AE)

Politiske anbefalinger

Generelle bemærkninger

REGIONSUDVALGET

| 1. | mener, at formålet med den fælles landbrugspolitik fortsat bør være at forsyne EU's befolkning med fødevarer til rimelige priser, at sikre landmændene en rimelig levestandard, bevare landdistrikternes kulturarv og værne om miljøet i landdistrikterne, og det påpeger, at landbrugspolitikken har undergået en forandring for at kunne tage de nye udfordringer op og tilpasse sig de ændrede behov, samtidig med at det har sikret rimelige konkurrencevilkår, der gør det muligt for det europæiske landbrug at opretholde sin position på verdensmarkedet under behørig hensyntagen til begrebet fælleskabspræference; |
| --- | --- |

1.

mener, at formålet med den fælles landbrugspolitik fortsat bør være at forsyne EU's befolkning med fødevarer til rimelige priser, at sikre landmændene en rimelig levestandard, bevare landdistrikternes kulturarv og værne om miljøet i landdistrikterne, og det påpeger, at landbrugspolitikken har undergået en forandring for at kunne tage de nye udfordringer op og tilpasse sig de ændrede behov, samtidig med at det har sikret rimelige konkurrencevilkår, der gør det muligt for det europæiske landbrug at opretholde sin position på verdensmarkedet under behørig hensyntagen til begrebet fælleskabspræference;

| 2. | erklærer, at den fælles landbrugspolitik bidrager til Lissabon- og Gøteborgmålene, som sigter på at gøre Europa mere konkurrencedygtigt, og minder i den forbindelse om, at den fælles landbrugspolitiks grundlag fortsat skal danne udgangspunkt for offentlige foranstaltninger, der i økonomisk, social og miljømæssig henseende støtter denne europæiske nøglesektor, og som kan forsvares såvel internt i som uden for EU; |
| --- | --- |

2.

erklærer, at den fælles landbrugspolitik bidrager til Lissabon- og Gøteborgmålene, som sigter på at gøre Europa mere konkurrencedygtigt, og minder i den forbindelse om, at den fælles landbrugspolitiks grundlag fortsat skal danne udgangspunkt for offentlige foranstaltninger, der i økonomisk, social og miljømæssig henseende støtter denne europæiske nøglesektor, og som kan forsvares såvel internt i som uden for EU;

| 3. | har den opfattelse, at den fælles landbrugspolitik yder et væsentligt bidrag til den territoriale samhørighed, og at ethvert forslag til en ændring af landbrugspolitikken som led i sundhedseftersynet i passende omfang bør tage hensyn til forskellene mellem regionerne og de forskellige produktionsformer i EU; |
| --- | --- |

3.

har den opfattelse, at den fælles landbrugspolitik yder et væsentligt bidrag til den territoriale samhørighed, og at ethvert forslag til en ændring af landbrugspolitikken som led i sundhedseftersynet i passende omfang bør tage hensyn til forskellene mellem regionerne og de forskellige produktionsformer i EU;

| 4. | mener, at den fælles landbrugspolitik med en tilpasning af anden søjle bør føre til en udvikling i landdistrikterne, der er rettet mod nye former for udøvelse af landbrugserhvervet og tillige mod en mere global udvikling af landdistrikterne, som skal gælde samtlige EU's landdistrikter, navnlig de mest sårbare områder som regioner med naturlige handicaps, bjergområder, øer eller afsides liggende områder, og integrere dem i EU's samlede geografiske område som f.eks. områderne i Norden og middelhavsregionerne; |
| --- | --- |

4.

mener, at den fælles landbrugspolitik med en tilpasning af anden søjle bør føre til en udvikling i landdistrikterne, der er rettet mod nye former for udøvelse af landbrugserhvervet og tillige mod en mere global udvikling af landdistrikterne, som skal gælde samtlige EU's landdistrikter, navnlig de mest sårbare områder som regioner med naturlige handicaps, bjergområder, øer eller afsides liggende områder, og integrere dem i EU's samlede geografiske område som f.eks. områderne i Norden og middelhavsregionerne;

| 5. | betragter landbrug og landbrugsdrift som et bærende element i mange landbosamfund og mener, at indkomststøtten navnlig bør målrettes mod at sikre de fungerende bedrifters og familiebrugenes levedygtighed, da disse udgør grundelementerne i EU's multifunktionelle landbrug, og da EU har en anden produktionsmodel end de øvrige større fødevareproducerende og fødevareeksporterende lande; |
| --- | --- |

5.

betragter landbrug og landbrugsdrift som et bærende element i mange landbosamfund og mener, at indkomststøtten navnlig bør målrettes mod at sikre de fungerende bedrifters og familiebrugenes levedygtighed, da disse udgør grundelementerne i EU's multifunktionelle landbrug, og da EU har en anden produktionsmodel end de øvrige større fødevareproducerende og fødevareeksporterende lande;

| 6. | vil tilse, at den nødvendige revision af den fælles landbrugspolitik ikke medfører en gradvis afvikling og renationalisering af denne politik, men at den giver mulighed for at bevare et bæredygtigt landbrug og fødevareuafhængighed i overensstemmelse med standarderne for fødevaresikkerhed og -sundhed i EU, og minder om den betydning, som denne fælles politik har for alle regioner og borgere i EU; |
| --- | --- |

6.

vil tilse, at den nødvendige revision af den fælles landbrugspolitik ikke medfører en gradvis afvikling og renationalisering af denne politik, men at den giver mulighed for at bevare et bæredygtigt landbrug og fødevareuafhængighed i overensstemmelse med standarderne for fødevaresikkerhed og -sundhed i EU, og minder om den betydning, som denne fælles politik har for alle regioner og borgere i EU;

| 7. | glæder sig over at få lejlighed til at bidrage til sundhedseftersynet af den fælles landbrugspolitik og vil i løbet af debatten bestræbe sig på at blive hørt i forbindelse med Kommissionens lovforslag. |
| --- | --- |

7.

glæder sig over at få lejlighed til at bidrage til sundhedseftersynet af den fælles landbrugspolitik og vil i løbet af debatten bestræbe sig på at blive hørt i forbindelse med Kommissionens lovforslag.

SUNDHEDSEFTERSYNET AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK

Den fælles landbrugspolitik i dag

REGIONSUDVALGET

| 8. | konstaterer i lighed med Kommissionen, at den fælles landbrugspolitik har undergået tilpasninger, især gennem de seneste 15 år, navnlig efter den drastiske reform i 2003, hvor det blev besluttet at gennemføre et sundhedseftersyn, hvis formål er dels at se nærmere på de seneste ændringer, dels at overveje de nye udfordringer, risici og muligheder, og påpeger, at dette sker i en ny europæisk kontekst, hvad angår handelen med fødevarer; |
| --- | --- |

8.

konstaterer i lighed med Kommissionen, at den fælles landbrugspolitik har undergået tilpasninger, især gennem de seneste 15 år, navnlig efter den drastiske reform i 2003, hvor det blev besluttet at gennemføre et sundhedseftersyn, hvis formål er dels at se nærmere på de seneste ændringer, dels at overveje de nye udfordringer, risici og muligheder, og påpeger, at dette sker i en ny europæisk kontekst, hvad angår handelen med fødevarer;

| 9. | understreger, at EU's multifunktionelle landbrugsmodel bør bidrage til at modvirke klimaændringerne, være kendetegnet ved bæredygtighed, konkurrenceevne, mangfoldighed, selvforsyning med fødevarer og evne til at tilpasse sig samfundet, forbrugerne og almenvellet, som godt landmandskab, miljøbeskyttelse og dyrevelfærd er en del af; og mener, at sundhedseftersynet af den fælles landbrugspolitik bør tjene til at sikre, at politikken reelt støtter EU's multifunktionelle landbrugsmodel; |
| --- | --- |

9.

understreger, at EU's multifunktionelle landbrugsmodel bør bidrage til at modvirke klimaændringerne, være kendetegnet ved bæredygtighed, konkurrenceevne, mangfoldighed, selvforsyning med fødevarer og evne til at tilpasse sig samfundet, forbrugerne og almenvellet, som godt landmandskab, miljøbeskyttelse og dyrevelfærd er en del af; og mener, at sundhedseftersynet af den fælles landbrugspolitik bør tjene til at sikre, at politikken reelt støtter EU's multifunktionelle landbrugsmodel;

| 10. | fremhæver betydningen af, at EU har sin egen fødevareindustri, samt fødevaresikkerhedens og forsyningssikkerhedens afgørende rolle i en situation, hvor EU er blevet verdens største importør af landbrugsprodukter; |
| --- | --- |

10.

fremhæver betydningen af, at EU har sin egen fødevareindustri, samt fødevaresikkerhedens og forsyningssikkerhedens afgørende rolle i en situation, hvor EU er blevet verdens største importør af landbrugsprodukter;

| 11. | mener, at en evaluering af virkningerne af den seneste reform af landbrugspolitikken, navnlig hvad angår antallet af beskæftigede i landbruget og forarbejdningsleddet samt fødevarekvaliteten, fødevareforsyningerne, priserne og importvoluminerne og indvirkningerne på miljøet og dyrevelfærden havde været mere hensigtsmæssig med henblik på at vurdere reformen, er skuffet over, at en sådan evaluering ikke forelå, da sundhedseftersynet blev igangsat, og opfordrer til, at disse analyser og vurderinger bliver gjort tilgængelige på regionalt plan; inden der vedtages lovændringer; |
| --- | --- |

11.

mener, at en evaluering af virkningerne af den seneste reform af landbrugspolitikken, navnlig hvad angår antallet af beskæftigede i landbruget og forarbejdningsleddet samt fødevarekvaliteten, fødevareforsyningerne, priserne og importvoluminerne og indvirkningerne på miljøet og dyrevelfærden havde været mere hensigtsmæssig med henblik på at vurdere reformen, er skuffet over, at en sådan evaluering ikke forelå, da sundhedseftersynet blev igangsat, og opfordrer til, at disse analyser og vurderinger bliver gjort tilgængelige på regionalt plan; inden der vedtages lovændringer;

| 12. | støtter ikke desto mindre det generelle sigte med sundhedseftersynet, nemlig at rette op på uregelmæssighederne i gennemførelsen af de seneste reformer, og håber, at sundhedseftersynet gennemføres på en måde, som muliggør langsigtet planlægning, således at myndighederne, fødevareindustrien og landmændene gives mulighed for i fuldt omfang at gennemføre de aftalte ændringer og tilpasse sig markedets krav; |
| --- | --- |

12.

støtter ikke desto mindre det generelle sigte med sundhedseftersynet, nemlig at rette op på uregelmæssighederne i gennemførelsen af de seneste reformer, og håber, at sundhedseftersynet gennemføres på en måde, som muliggør langsigtet planlægning, således at myndighederne, fødevareindustrien og landmændene gives mulighed for i fuldt omfang at gennemføre de aftalte ændringer og tilpasse sig markedets krav;

| 13. | mener, at der er en betydelig kløft mellem den almindelige opfattelse af EU's landbrugspolitik og realiteternes verden, og at der er behov for, at de politiske beslutningstagere bygger bro over denne kløft; En Eurobarometer-undersøgelse (1) for nylig viste, at 88 % af de adspurgte mente, at landbrugsdriften og landdistrikterne var enten vigtige eller meget vigtige for Europas fremtid. Samtidig viste undersøgelsen, at 90 % af de adspurgte havde begrænset eller intet kendskab til EU's landbrugspolitik (54 % havde aldrig hørt om den, og 34 % vidste ikke, hvad den fælles landbrugspolitik var), og udvalget mener derfor, at der er behov for en bredere evaluering af og et mere udbredt kendskab til formålet med og resultaterne af EU's fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

13.

mener, at der er en betydelig kløft mellem den almindelige opfattelse af EU's landbrugspolitik og realiteternes verden, og at der er behov for, at de politiske beslutningstagere bygger bro over denne kløft; En Eurobarometer-undersøgelse (1) for nylig viste, at 88 % af de adspurgte mente, at landbrugsdriften og landdistrikterne var enten vigtige eller meget vigtige for Europas fremtid. Samtidig viste undersøgelsen, at 90 % af de adspurgte havde begrænset eller intet kendskab til EU's landbrugspolitik (54 % havde aldrig hørt om den, og 34 % vidste ikke, hvad den fælles landbrugspolitik var), og udvalget mener derfor, at der er behov for en bredere evaluering af og et mere udbredt kendskab til formålet med og resultaterne af EU's fælles landbrugspolitik;

| 14. | bifalder initiativerne til at strømline og forenkle gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik, men understreger, at disse initiativer til stadighed bør tage hensyn til samtlige slutbrugere. |
| --- | --- |

14.

bifalder initiativerne til at strømline og forenkle gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik, men understreger, at disse initiativer til stadighed bør tage hensyn til samtlige slutbrugere.

Status over gennemførelsen og forenklingen af enkeltbetalingsordningen

Forenklingen af enkeltbetalingsordningen

REGIONSUDVALGET

| 15. | støtter enhver rimelig bestræbelse på yderligere forenklinger af enkeltbetalingsordningen, eftersom unødvendigt stive og komplicerede bestemmelser og administrative procedurer udgør en betydelig byrde og omkostning, men mener, at ændringen af enkeltbetalingsordningen ikke udelukkende må bero på forenklingskriterier, men skal tage sigte på at styrke og forsvare EU's model for et multifunktionelt landbrug; |
| --- | --- |

15.

støtter enhver rimelig bestræbelse på yderligere forenklinger af enkeltbetalingsordningen, eftersom unødvendigt stive og komplicerede bestemmelser og administrative procedurer udgør en betydelig byrde og omkostning, men mener, at ændringen af enkeltbetalingsordningen ikke udelukkende må bero på forenklingskriterier, men skal tage sigte på at styrke og forsvare EU's model for et multifunktionelt landbrug;

| 16. | er tilhænger af forslaget om, at medlemsstaterne frem mod 2013 bør have mulighed for ud fra et indeks for enkeltbetalingernes størrelse at tilpasse disse, så de nærmer sig en ensartet sats i de tilfælde, medlemsstaterne måtte finde, at der er behov herfor, men mener, at dette vil kræve smidighed i den konkrete gennemførelse af den ensartede sats i medlemsstaterne og regionerne. Denne smidighed bør endvidere medtænke de konsekvenser, som en fuldstændig afkobling vil kunne få i nogle sektorer og regioner, samt en eventuel graduering af præmierne til fordel for de multifunktionelle bedrifter, som belønnes mindst af markedet. Det er ligeledes ønskeligt, at der i medlemsstaterne gennemføres konsekvensanalyser af de potentielt omfattende virkninger af forslaget med hensyn til arealanvendelse, bedriftsstruktur, ejerforhold, generationsskifte, bedriftstyper, regional balance og landbrugsdriftens overordnede effektivitet og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

16.

er tilhænger af forslaget om, at medlemsstaterne frem mod 2013 bør have mulighed for ud fra et indeks for enkeltbetalingernes størrelse at tilpasse disse, så de nærmer sig en ensartet sats i de tilfælde, medlemsstaterne måtte finde, at der er behov herfor, men mener, at dette vil kræve smidighed i den konkrete gennemførelse af den ensartede sats i medlemsstaterne og regionerne. Denne smidighed bør endvidere medtænke de konsekvenser, som en fuldstændig afkobling vil kunne få i nogle sektorer og regioner, samt en eventuel graduering af præmierne til fordel for de multifunktionelle bedrifter, som belønnes mindst af markedet. Det er ligeledes ønskeligt, at der i medlemsstaterne gennemføres konsekvensanalyser af de potentielt omfattende virkninger af forslaget med hensyn til arealanvendelse, bedriftsstruktur, ejerforhold, generationsskifte, bedriftstyper, regional balance og landbrugsdriftens overordnede effektivitet og konkurrenceevne;

| 17. | mener, at der i de »nye« medlemsstater er behov for yderligere analyser af afviklingen af den generelle arealbetalingsordning. |
| --- | --- |

17.

mener, at der i de »nye« medlemsstater er behov for yderligere analyser af afviklingen af den generelle arealbetalingsordning.

Krydsoverensstemmelse

REGIONSUDVALGET

| 18. | erkender behovet for krydsoverensstemmelse med EU's miljøkrav og standarder inden for folkesundhed, dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd og opfordrer til at fortsætte arbejdet med at ændre urimeligt komplicerede lovgivningsbestemmelser og regler, uanset om disse er indført af Kommissionen eller medlemsstaterne; |
| --- | --- |

18.

erkender behovet for krydsoverensstemmelse med EU's miljøkrav og standarder inden for folkesundhed, dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd og opfordrer til at fortsætte arbejdet med at ændre urimeligt komplicerede lovgivningsbestemmelser og regler, uanset om disse er indført af Kommissionen eller medlemsstaterne;

| 19. | mener imidlertid, at gennemgangen af kravene til gode miljøforhold ikke må resultere i, at miljøkravene udhules eller afsvækkes, og at der skal tages hensyn til disse i forbindelse med ændringer f.eks. af pesticidforordningerne; |
| --- | --- |

19.

mener imidlertid, at gennemgangen af kravene til gode miljøforhold ikke må resultere i, at miljøkravene udhules eller afsvækkes, og at der skal tages hensyn til disse i forbindelse med ændringer f.eks. af pesticidforordningerne;

| 20. | understreger, at bestemmelserne om krydsoverensstemmelse bør være karakteriseret ved proportionalitet, gennemsigtighed og konsekvens for at gøre dem klarere og forbedre overholdelsen af dem, og opfordrer til, at de påbegyndte og aftalte forenklinger gennemføres ufortøvet, at de mindre relevante bestemmelser i bilag III og IV til forordning (EF) nr. 1782/2003 ophæves, og at krydsoverensstemmelsesbestemmelserne begrænses til kun at gælde de dele af lovgivningen, der vedrører modtagerne af de direkte betalinger; |
| --- | --- |

20.

understreger, at bestemmelserne om krydsoverensstemmelse bør være karakteriseret ved proportionalitet, gennemsigtighed og konsekvens for at gøre dem klarere og forbedre overholdelsen af dem, og opfordrer til, at de påbegyndte og aftalte forenklinger gennemføres ufortøvet, at de mindre relevante bestemmelser i bilag III og IV til forordning (EF) nr. 1782/2003 ophæves, og at krydsoverensstemmelsesbestemmelserne begrænses til kun at gælde de dele af lovgivningen, der vedrører modtagerne af de direkte betalinger;

| 21. | bifalder navnlig større samarbejde og koordinering mellem landbrugets tilsynsmyndigheder i lyset af det stigende antal og de stadig mere omfattende kontrolforanstaltninger. |
| --- | --- |

21.

bifalder navnlig større samarbejde og koordinering mellem landbrugets tilsynsmyndigheder i lyset af det stigende antal og de stadig mere omfattende kontrolforanstaltninger.

Delvis koblet støtte

REGIONSUDVALGET

| 22. | mener, at den delvis koblede støtte generelt betragtes som en overgangsforanstaltning som led i den fuldstændige afkobling. I en regional sammenhæng, hvor produktionsmængderne er små og selve regionen måtte være økonomisk sårbar, eller hvor de sociale og miljømæssige fordele ved en delvis afkobling af produktionen er åbenlyse, kan delvis koblet støtte imidlertid være relevant i en årrække, og udvalget støtter derfor forslaget om i disse tilfælde fortsat at tillade delvis koblet støtte for at holde fast i, at regionerne i en vis udstrækning er selvforsynende, og for at bidrage til at sikre en afbalanceret udvikling på regionalt plan. |
| --- | --- |

22.

mener, at den delvis koblede støtte generelt betragtes som en overgangsforanstaltning som led i den fuldstændige afkobling. I en regional sammenhæng, hvor produktionsmængderne er små og selve regionen måtte være økonomisk sårbar, eller hvor de sociale og miljømæssige fordele ved en delvis afkobling af produktionen er åbenlyse, kan delvis koblet støtte imidlertid være relevant i en årrække, og udvalget støtter derfor forslaget om i disse tilfælde fortsat at tillade delvis koblet støtte for at holde fast i, at regionerne i en vis udstrækning er selvforsynende, og for at bidrage til at sikre en afbalanceret udvikling på regionalt plan.

Øvre og nedre støttegrænser

REGIONSUDVALGET

| 23. | mener, at en øvre støttegrænse vil være en offentligt særdeles acceptabel og politisk tiltrækkende løsning på baggrund af gennemsigtigheden i enkeltbetalingsordningen og de seneste beretninger fra Revisionsretten. Ideelt bør der imidlertid gennemføres konsekvensanalyser til støtte for de foreslåede ændringer, idet udvalget dog accepterer, at der kan fastlægges en øvre grænse for støtten, f.eks. i form af en gradueret reduktion kombineret med et loft; |
| --- | --- |

23.

mener, at en øvre støttegrænse vil være en offentligt særdeles acceptabel og politisk tiltrækkende løsning på baggrund af gennemsigtigheden i enkeltbetalingsordningen og de seneste beretninger fra Revisionsretten. Ideelt bør der imidlertid gennemføres konsekvensanalyser til støtte for de foreslåede ændringer, idet udvalget dog accepterer, at der kan fastlægges en øvre grænse for støtten, f.eks. i form af en gradueret reduktion kombineret med et loft;

| 24. | støtter forslaget om nedre støttegrænser som løsning i de situationer, hvor de administrative omkostninger overstiger den udbetalte støtte, forudsat, at den konkrete udformning af dette forslag ikke lægger nye hindringer i vejen for familiebrugenes levedygtighed, og bifalder de mulige besparelser for så vidt angår de administrative omkostninger; |
| --- | --- |

24.

støtter forslaget om nedre støttegrænser som løsning i de situationer, hvor de administrative omkostninger overstiger den udbetalte støtte, forudsat, at den konkrete udformning af dette forslag ikke lægger nye hindringer i vejen for familiebrugenes levedygtighed, og bifalder de mulige besparelser for så vidt angår de administrative omkostninger;

| 25. | gør opmærksom på, at klassificeringen af landmænd »i egentlig forstand« formentlig ikke uden videre kan foretages på baggrund af bedriftens størrelse, eftersom visse afgrøder og bedriftstyper kan være særdeles arbejdskraftintensive, mens andre jordejere med store tilliggender vanskeligt kan identificeres som landmænd »i egentlig forstand«, og mener, at det er de aktive landmænds overlevelse, og navnlig de mindre familiebrugs, der bør prioriteres i en støttesammenhæng; |
| --- | --- |

25.

gør opmærksom på, at klassificeringen af landmænd »i egentlig forstand« formentlig ikke uden videre kan foretages på baggrund af bedriftens størrelse, eftersom visse afgrøder og bedriftstyper kan være særdeles arbejdskraftintensive, mens andre jordejere med store tilliggender vanskeligt kan identificeres som landmænd »i egentlig forstand«, og mener, at det er de aktive landmænds overlevelse, og navnlig de mindre familiebrugs, der bør prioriteres i en støttesammenhæng;

| 26. | foreslår samtidig, at der for så vidt angår de større bedrifter ikke ses bort fra deres juridiske status, udvikling og struktur, eftersom en generel gradvis aftrapning af støtten i visse tilfælde kan være ødelæggende for konkurrencedygtige enheder og medføre et betydeligt tab af arbejdspladser; |
| --- | --- |

26.

foreslår samtidig, at der for så vidt angår de større bedrifter ikke ses bort fra deres juridiske status, udvikling og struktur, eftersom en generel gradvis aftrapning af støtten i visse tilfælde kan være ødelæggende for konkurrencedygtige enheder og medføre et betydeligt tab af arbejdspladser;

Bedre markedsorientering og udnyttelse af nye muligheder

Markedsintervention og udbudsstyring

REGIONSUDVALGET

| 27. | mener, at den globale fødevareindustri er på vej bort fra en æra, hvor støttet overskudsproduktion blev bortskaffet, og priserne blev støttet gennem kontrol af produktionsmængderne, til en æra, der i højere grad afspejler markedet. Denne udvikling er drevet af betydelige og langvarige strukturelle ændringer, bl.a. en varig vækst i efterspørgslen efter fødevarer, navnlig i Asien, og virkningerne af den politiske støtte til biobrændstoffer. Kortsigtede faktorer som tørke og sygdomsudbrud samt valutakurssvingninger er ligeledes relevante faktorer i forbindelse med midlertidige prisudsving. Den stærkt forandrede situation på de internationale markeder slår navnlig igennem for mælks, mejeriprodukters og korns vedkommende; |
| --- | --- |

27.

mener, at den globale fødevareindustri er på vej bort fra en æra, hvor støttet overskudsproduktion blev bortskaffet, og priserne blev støttet gennem kontrol af produktionsmængderne, til en æra, der i højere grad afspejler markedet. Denne udvikling er drevet af betydelige og langvarige strukturelle ændringer, bl.a. en varig vækst i efterspørgslen efter fødevarer, navnlig i Asien, og virkningerne af den politiske støtte til biobrændstoffer. Kortsigtede faktorer som tørke og sygdomsudbrud samt valutakurssvingninger er ligeledes relevante faktorer i forbindelse med midlertidige prisudsving. Den stærkt forandrede situation på de internationale markeder slår navnlig igennem for mælks, mejeriprodukters og korns vedkommende;

| 28. | har den opfattelse, at de styrkede internationale markeder for fødevarer kan være ekstremt volatile, om end de i en vis udstrækning fjerner behovet for de eksisterende markedsinstrumenter under den fælles landbrugspolitik. Der er således behov for en beskyttelse mod pludselige og voldsomme prisudsving af hensyn til markedsstabiliteten, og udvalget mener, at det er nødvendigt at fastholde markedsinstrumenter som »sikkerhedsnet« i tider med svage markeder uden at give afkald på udbudsstyring; |
| --- | --- |

28.

har den opfattelse, at de styrkede internationale markeder for fødevarer kan være ekstremt volatile, om end de i en vis udstrækning fjerner behovet for de eksisterende markedsinstrumenter under den fælles landbrugspolitik. Der er således behov for en beskyttelse mod pludselige og voldsomme prisudsving af hensyn til markedsstabiliteten, og udvalget mener, at det er nødvendigt at fastholde markedsinstrumenter som »sikkerhedsnet« i tider med svage markeder uden at give afkald på udbudsstyring;

| 29. | foreslår, at Kommissionen fortsat holder markedsudsigterne inden for alle sektorer under nøje observation og regelmæssigt offentliggør rapporter om markedsudviklingen for at sikre, at de politiske beslutninger træffes på et velinformeret grundlag. |
| --- | --- |

29.

foreslår, at Kommissionen fortsat holder markedsudsigterne inden for alle sektorer under nøje observation og regelmæssigt offentliggør rapporter om markedsudviklingen for at sikre, at de politiske beslutninger træffes på et velinformeret grundlag.

Intervention i forbindelse med korn

REGIONSUDVALGET

| 30. | går ind for en fuldstændig gennemgang af støtteordningen for kornpriser og er enigt med Kommissionen i, at støtten til brødhvede skal begrænses. |
| --- | --- |

30.

går ind for en fuldstændig gennemgang af støtteordningen for kornpriser og er enigt med Kommissionen i, at støtten til brødhvede skal begrænses.

Braklægning

REGIONSUDVALGET

| 31. | støtter forslaget om, at braklægning ikke længere skal være obligatorisk, men foreslår, at obligatorisk braklægning fastholdes som et alternativ i en situation med svage markeder i fremtiden, og går ind for supplerende miljøbeskyttelsestiltag såsom bevarelse af permanente græsarealer og beskyttelse af bræmmer langs vandløb og søer. |
| --- | --- |

31.

støtter forslaget om, at braklægning ikke længere skal være obligatorisk, men foreslår, at obligatorisk braklægning fastholdes som et alternativ i en situation med svage markeder i fremtiden, og går ind for supplerende miljøbeskyttelsestiltag såsom bevarelse af permanente græsarealer og beskyttelse af bræmmer langs vandløb og søer.

En blød landing for mælkekvoterne

REGIONSUDVALGET

| 32. | mener, at de globale markeder for mejeriprodukter i modsætning til hvad der har været tilfældet gennem de seneste årtier, nu er stærkere, og at denne efterspørgselsdrevne vækst i markedet formentlig vil vare ved. Ikke desto mindre hersker der stor usikkerhed med hensyn til verdensmarkedspriserne for mejeriprodukter. På denne baggrund bør der indledes en debat om samtlige mekanismer i den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter for at få fastlagt nye mekanismer til regulering af denne sektor; |
| --- | --- |

32.

mener, at de globale markeder for mejeriprodukter i modsætning til hvad der har været tilfældet gennem de seneste årtier, nu er stærkere, og at denne efterspørgselsdrevne vækst i markedet formentlig vil vare ved. Ikke desto mindre hersker der stor usikkerhed med hensyn til verdensmarkedspriserne for mejeriprodukter. På denne baggrund bør der indledes en debat om samtlige mekanismer i den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter for at få fastlagt nye mekanismer til regulering af denne sektor;

| 33. | har den opfattelse, at der er behov for at træffe forberedelser til en blød landing for mælkekvoteordningen for at lette afviklingen i marts 2015, og støtter en gradvis udfasning af ordningen frem mod 2015 gennem løbende udvidelse af kvoterne og reduktion af tillægsafgiften. De konkrete skridt i og tidspunkterne for gennemførelsen af kvoteudvidelsen og reduktionen af tillægsafgiften bør baseres på Kommissionens analyse af markedsudsigterne fra december 2007. I tilfælde af voldsomme fald i markedspriserne bør beskyttelsesmekanismerne fastholdes. Det er sandsynligt, at der som et led i denne proces er behov for at fastholde mælkeproduktion i følsomme regioner; |
| --- | --- |

33.

har den opfattelse, at der er behov for at træffe forberedelser til en blød landing for mælkekvoteordningen for at lette afviklingen i marts 2015, og støtter en gradvis udfasning af ordningen frem mod 2015 gennem løbende udvidelse af kvoterne og reduktion af tillægsafgiften. De konkrete skridt i og tidspunkterne for gennemførelsen af kvoteudvidelsen og reduktionen af tillægsafgiften bør baseres på Kommissionens analyse af markedsudsigterne fra december 2007. I tilfælde af voldsomme fald i markedspriserne bør beskyttelsesmekanismerne fastholdes. Det er sandsynligt, at der som et led i denne proces er behov for at fastholde mælkeproduktion i følsomme regioner;

| 34. | afventer Kommissionens undersøgelse af udbudsstyringsforanstaltningerne inden for de »mindre« sektorer (tørfoder, stivelse, hør og hamp). |
| --- | --- |

34.

afventer Kommissionens undersøgelse af udbudsstyringsforanstaltningerne inden for de »mindre« sektorer (tørfoder, stivelse, hør og hamp).

Nye udfordringer og måder at gribe dem an på

Risikostyring

REGIONSUDVALGET

| 35. | erkender risikostyringens potentiale i en situation med hurtigt skiftende globale markeder og muligheden for at forbedre foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne i henseende til disses evne til at tage højde for øgede risici. De mekanismer, Kommissionen har foreslået, har en rolle at spille, men kan ikke erstatte de funktioner, som blev varetaget af den fælles landbrugspolitiks vigtigste markedsstyringsinstrumenter, og som gradvist er blevet udfaset i løbet af de seneste år, og udvalget opfordrer derfor til yderligere forskning i og evaluering af forebyggende foranstaltninger. |
| --- | --- |

35.

erkender risikostyringens potentiale i en situation med hurtigt skiftende globale markeder og muligheden for at forbedre foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne i henseende til disses evne til at tage højde for øgede risici. De mekanismer, Kommissionen har foreslået, har en rolle at spille, men kan ikke erstatte de funktioner, som blev varetaget af den fælles landbrugspolitiks vigtigste markedsstyringsinstrumenter, og som gradvist er blevet udfaset i løbet af de seneste år, og udvalget opfordrer derfor til yderligere forskning i og evaluering af forebyggende foranstaltninger.

Klimaforandringer, bioenergi, vandforvaltning og biodiversitet

REGIONSUDVALGET

| 36. | erkender, at intensivt landbrug har skadet f.eks. jordstrukturen og biodiversiteten og forurenet vandløb, men fremhæver alligevel landmændenes rolle som landdistrikternes og de forskellige traditionelle landbrugslandskabers vogtere, der er præget af mindre brug, og bifalder Kommissionens anerkendelse af, at EU's landbrug i højere grad end andre sektorer har bidraget til at reducere udledningen af drivhusgasser, samtidig med at det fra Kommissionens side påpeges, at landbruget i mange EU-regioner er særdeles udsat for klimaforandringer; |
| --- | --- |

36.

erkender, at intensivt landbrug har skadet f.eks. jordstrukturen og biodiversiteten og forurenet vandløb, men fremhæver alligevel landmændenes rolle som landdistrikternes og de forskellige traditionelle landbrugslandskabers vogtere, der er præget af mindre brug, og bifalder Kommissionens anerkendelse af, at EU's landbrug i højere grad end andre sektorer har bidraget til at reducere udledningen af drivhusgasser, samtidig med at det fra Kommissionens side påpeges, at landbruget i mange EU-regioner er særdeles udsat for klimaforandringer;

| 37. | støtter opfordringen i den for nyligt offentliggjorte grønbog om tilpasningen til klimaforandringerne, hvorefter landbruget bør bidrage yderligere til at afbøde virkningerne af klimaforandringerne.Når klimaet forandrer sig, får landbruget og skovbruget en vigtigere rolle som leverandører af miljø- og økosystemtjenester. Med hjælp af sundhedseftersyn og kommende evalueringer af den fælles landbrugspolitik kan tilpasningsforanstaltninger integreres i støtteprogrammerne for landbruget; |
| --- | --- |

37.

støtter opfordringen i den for nyligt offentliggjorte grønbog om tilpasningen til klimaforandringerne, hvorefter landbruget bør bidrage yderligere til at afbøde virkningerne af klimaforandringerne.Når klimaet forandrer sig, får landbruget og skovbruget en vigtigere rolle som leverandører af miljø- og økosystemtjenester. Med hjælp af sundhedseftersyn og kommende evalueringer af den fælles landbrugspolitik kan tilpasningsforanstaltninger integreres i støtteprogrammerne for landbruget;

| 38. | erkender, at foranstaltninger til fremme af vedvarende energi er af vital betydning, og støtter yderligere relevant forskning i og tiltag til at forbedre EU's evne til at finde svar på disse helt afgørende spørgsmål om bæredygtighed. Udvalget konstaterer, at dyrkning af energiafgrøder med støtte fra nationale og europæiske tiltag og instrumenter yder et væsentligt bidrag til opnåelse af Fællesskabets energi- og klimapolitiske mål og udgør et vigtigt værdiskabende potentiale for landbruget og landdistrikterne, og gør opmærksom på, at den reducerede præmie til energiafgrøder i denne sammenhæng har mistet betydning og fremover kan bortfalde som en koblet foranstaltning; |
| --- | --- |

38.

erkender, at foranstaltninger til fremme af vedvarende energi er af vital betydning, og støtter yderligere relevant forskning i og tiltag til at forbedre EU's evne til at finde svar på disse helt afgørende spørgsmål om bæredygtighed. Udvalget konstaterer, at dyrkning af energiafgrøder med støtte fra nationale og europæiske tiltag og instrumenter yder et væsentligt bidrag til opnåelse af Fællesskabets energi- og klimapolitiske mål og udgør et vigtigt værdiskabende potentiale for landbruget og landdistrikterne, og gør opmærksom på, at den reducerede præmie til energiafgrøder i denne sammenhæng har mistet betydning og fremover kan bortfalde som en koblet foranstaltning;

| 39. | er imidlertid foruroliget over det problematiske i forsøgene på at inddrage stadig flere spørgsmål under samlebetegnelsen »udvikling af landdistrikterne«, eftersom visse af disse områder (f.eks. skovdrift og biodiversitet) potentielt skal iagttage modsat rettede hensyn, og stiller under alle omstændigheder spørgsmålstegn ved, om de pågældende problemer løses bedst via programmerne til udvikling af landdistrikterne. |
| --- | --- |

39.

er imidlertid foruroliget over det problematiske i forsøgene på at inddrage stadig flere spørgsmål under samlebetegnelsen »udvikling af landdistrikterne«, eftersom visse af disse områder (f.eks. skovdrift og biodiversitet) potentielt skal iagttage modsat rettede hensyn, og stiller under alle omstændigheder spørgsmålstegn ved, om de pågældende problemer løses bedst via programmerne til udvikling af landdistrikterne.

Styrkelse af den anden søjle

REGIONSUDVALGET

| 40. | erkender betydningen af en passende finansiering af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne, men mener, at beslutninger om, hvordan gradueringen reguleres, bedst træffes på et passende lokalt niveau for i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet bedre at kunne tage hensyn til forskellige lokale og regionale behov, idet det dog erkendes, at graduering er et fællesskabsanliggende. Medlemsstaterne bør have mulighed for at tilføre foranstaltningerne under anden søjle midler i det omfang, der er et reelt behov herfor; |
| --- | --- |

40.

erkender betydningen af en passende finansiering af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne, men mener, at beslutninger om, hvordan gradueringen reguleres, bedst træffes på et passende lokalt niveau for i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet bedre at kunne tage hensyn til forskellige lokale og regionale behov, idet det dog erkendes, at graduering er et fællesskabsanliggende. Medlemsstaterne bør have mulighed for at tilføre foranstaltningerne under anden søjle midler i det omfang, der er et reelt behov herfor;

| 41. | er endvidere foruroliget over tendensen til stigende graduering, da den truer fællesskabsprincippet i EU's landbrugspolitik og undergraver samhørighedsprincippet derved, at den for de ringere stillede regioners og medlemsstaters vedkommende vanskeliggør samfinansieringen af foranstaltningerne under anden søjle. |
| --- | --- |

41.

er endvidere foruroliget over tendensen til stigende graduering, da den truer fællesskabsprincippet i EU's landbrugspolitik og undergraver samhørighedsprincippet derved, at den for de ringere stillede regioners og medlemsstaters vedkommende vanskeliggør samfinansieringen af foranstaltningerne under anden søjle.

Finansieringsramme

REGIONSUDVALGET

| 42. | bemærker, at finansieringsrammen frem til 2013 indskrænkes løbende målt i faste priser, men at højere markedspriser inden for visse sektorer samt større effektivitet kan medføre større besparelser, og støtter forslaget om, at disse besparelser bør komme foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne, f.eks. i form af forskning og innovation, til gode. |
| --- | --- |

42.

bemærker, at finansieringsrammen frem til 2013 indskrænkes løbende målt i faste priser, men at højere markedspriser inden for visse sektorer samt større effektivitet kan medføre større besparelser, og støtter forslaget om, at disse besparelser bør komme foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne, f.eks. i form af forskning og innovation, til gode.

FREMTIDSPERSPEKTIVERNE FOR DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK EFTER 2013

REGIONSUDVALGET

| 43. | vil i forbindelse med høringsprocessen vedrørende reformen af EU's budget fastlægge en række politiske prioriteter, som der efter udvalgets opfattelse i fuldt omfang bør tages hensyn til i forbindelse med enhver diskussion af den fælles landbrugspolitiks fremtidige rolle og funktionsmåde. |
| --- | --- |

43.

vil i forbindelse med høringsprocessen vedrørende reformen af EU's budget fastlægge en række politiske prioriteter, som der efter udvalgets opfattelse i fuldt omfang bør tages hensyn til i forbindelse med enhver diskussion af den fælles landbrugspolitiks fremtidige rolle og funktionsmåde.

Nye udfordringer og behov

REGIONSUDVALGET

| 44. | har den opfattelse, at Kommissionen på baggrund af landbrugspolitikkens vellykkede tilpasning til de forskellige udfordringer siden dens indførelse bør gøre mere for at informere og komme i dialog med borgerne om landbrugspolitikkens formål, resultater og prioriteter, og at Kommissionen bør prioritere denne opgave i en kommende meddelelse; |
| --- | --- |

44.

har den opfattelse, at Kommissionen på baggrund af landbrugspolitikkens vellykkede tilpasning til de forskellige udfordringer siden dens indførelse bør gøre mere for at informere og komme i dialog med borgerne om landbrugspolitikkens formål, resultater og prioriteter, og at Kommissionen bør prioritere denne opgave i en kommende meddelelse;

| 45. | mener, at der hos en række aktører er en forventning om, at den fælles landbrugspolitiks multifunktionalitet bør udvides til at omfatte andre opgaver, efterhånden som der opstår nye udfordringer såsom energi- og klimapolitikkens indvirkning på landbrugs- og fødevarepolitikken, den fortsatte udvidelse af EU, spørgsmål i forbindelse med international handel m.v., og har den opfattelse, at en fælles landbrugspolitik, der er udstyret med passende midler, af hensyn til arealanvendelsen, fødevarerne og landbrugsdriften bør forblive et centralt element i EU-samarbejdet. Der bør ligeledes afsættes passende midler til energi- og miljøpolitikkerne; |
| --- | --- |

45.

mener, at der hos en række aktører er en forventning om, at den fælles landbrugspolitiks multifunktionalitet bør udvides til at omfatte andre opgaver, efterhånden som der opstår nye udfordringer såsom energi- og klimapolitikkens indvirkning på landbrugs- og fødevarepolitikken, den fortsatte udvidelse af EU, spørgsmål i forbindelse med international handel m.v., og har den opfattelse, at en fælles landbrugspolitik, der er udstyret med passende midler, af hensyn til arealanvendelsen, fødevarerne og landbrugsdriften bør forblive et centralt element i EU-samarbejdet. Der bør ligeledes afsættes passende midler til energi- og miljøpolitikkerne;

| 46. | fremhæver, at EU's aldrende befolkning har betydelig indvirkning på landbrugssektoren og landdistrikterne generelt, erkender samtidig, at forskning og udvikling samt innovation er afgørende for europæisk landbrugs konkurrenceevne, og opfordrer indtrængende til, at der gives relevante uddannelses- og erhvervsuddannelsestilbud navnlig med henblik på unge, der ønsker at indtræde i erhvervet; |
| --- | --- |

46.

fremhæver, at EU's aldrende befolkning har betydelig indvirkning på landbrugssektoren og landdistrikterne generelt, erkender samtidig, at forskning og udvikling samt innovation er afgørende for europæisk landbrugs konkurrenceevne, og opfordrer indtrængende til, at der gives relevante uddannelses- og erhvervsuddannelsestilbud navnlig med henblik på unge, der ønsker at indtræde i erhvervet;

| 47. | mener, at indkomststøtten i lyset af de begrænsede ressourcer primært bør målrettes mod de fungerende familiebrug samt de brug, der aktivt medvirker til beskæftigelse og opretholdelse af landbobefolkningen. |
| --- | --- |

47.

mener, at indkomststøtten i lyset af de begrænsede ressourcer primært bør målrettes mod de fungerende familiebrug samt de brug, der aktivt medvirker til beskæftigelse og opretholdelse af landbobefolkningen.

Sikre fødevarer og forsyninger

REGIONSUDVALGET

| 48. | mener, at sikre fødevarer og forsyninger til rimelige priser for forbrugerne er afgørende i en situation, hvor fødevaresektoren er blevet markedsorienteret, og at den langsigtede fødevaresikkerhed i EU er et spørgsmål, der bør tages op til debat; |
| --- | --- |

48.

mener, at sikre fødevarer og forsyninger til rimelige priser for forbrugerne er afgørende i en situation, hvor fødevaresektoren er blevet markedsorienteret, og at den langsigtede fødevaresikkerhed i EU er et spørgsmål, der bør tages op til debat;

| 49. | opfordrer indtrængende til dels, at der anvendes ensartede fytosanitære, veterinære og miljømæssige krav over for fødevarer til konsum i EU, uanset om de er produceret i EU eller i tredjelande, dels at der tilføres grænsekontrolmyndighederne, Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor (FVO) og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) de menneskelige og materielle ressourcer, som er nødvendige for varetagelsen af deres opgaver; |
| --- | --- |

49.

opfordrer indtrængende til dels, at der anvendes ensartede fytosanitære, veterinære og miljømæssige krav over for fødevarer til konsum i EU, uanset om de er produceret i EU eller i tredjelande, dels at der tilføres grænsekontrolmyndighederne, Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor (FVO) og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) de menneskelige og materielle ressourcer, som er nødvendige for varetagelsen af deres opgaver;

| 50. | mener, at det er af afgørende betydning at bevare en effektiv og konkurrencedygtig fødevaresektor, eftersom denne er EU's andenstørste industri. Der bør tilføres forskningen tilstrækkelige midler til støtte både for produktudvikling, uddannelse og erhvervsuddannelse samt konsulentbistand til nye producenter og unge landmænd; |
| --- | --- |

50.

mener, at det er af afgørende betydning at bevare en effektiv og konkurrencedygtig fødevaresektor, eftersom denne er EU's andenstørste industri. Der bør tilføres forskningen tilstrækkelige midler til støtte både for produktudvikling, uddannelse og erhvervsuddannelse samt konsulentbistand til nye producenter og unge landmænd;

| 51. | har den opfattelse, at der for at reducere transport af fødevarer og fødevaresektorens CO2- effekt mest muligt bør satses på fremme af varer fremstillet inden for EU og på at oplyse forbrugerne, herunder navnlig børn, om de gavnlige virkninger af indtagelse af sunde, lokalt producerede fødevarer. |
| --- | --- |

51.

har den opfattelse, at der for at reducere transport af fødevarer og fødevaresektorens CO2- effekt mest muligt bør satses på fremme af varer fremstillet inden for EU og på at oplyse forbrugerne, herunder navnlig børn, om de gavnlige virkninger af indtagelse af sunde, lokalt producerede fødevarer.

Særlige regionale forhold

REGIONSUDVALGET

| 52. | mener, at den fælles landbrugspolitik i tilstrækkeligt omfang bør tage hensyn til de særlige regionale forhold i EU, at den i højere grad bør sikre og fremme mangfoldigheden af de forskellige drifts- og produktionsformer, herunder produktion af biologiske og ikke-genmodificerede fødevarer, og at den i højere grad bør tilpasses regionale særtræk (som f.eks. i Middelhavsområdet, de nordlige regioner og regionerne i EU's yderste periferi); |
| --- | --- |

52.

mener, at den fælles landbrugspolitik i tilstrækkeligt omfang bør tage hensyn til de særlige regionale forhold i EU, at den i højere grad bør sikre og fremme mangfoldigheden af de forskellige drifts- og produktionsformer, herunder produktion af biologiske og ikke-genmodificerede fødevarer, og at den i højere grad bør tilpasses regionale særtræk (som f.eks. i Middelhavsområdet, de nordlige regioner og regionerne i EU's yderste periferi);

| 53. | opfordrer indtrængende til, at regionerne, herunder sådanne, hvor ager- og husdyrbrug er vanskelige, i en vis udstrækning bør være selvforsynende med fødevarer, og gør opmærksom på den direkte sammenhæng mellem lokalt producerede fødevarer af høj kvalitet og lokal identitet, som den fælles landbrugspolitik bør værne om. |
| --- | --- |

53.

opfordrer indtrængende til, at regionerne, herunder sådanne, hvor ager- og husdyrbrug er vanskelige, i en vis udstrækning bør være selvforsynende med fødevarer, og gør opmærksom på den direkte sammenhæng mellem lokalt producerede fødevarer af høj kvalitet og lokal identitet, som den fælles landbrugspolitik bør værne om.

Overensstemmelse med andre EU-politikker

REGIONSUDVALGET

| 54. | er i stigende grad foruroliget over miljø- og energiproblematikken i almindelighed og den globale opvarmning i særdeleshed og betragter fysisk planlægning som afgørende. Landbruget skal være innovativt for at tilpasse sig til og afbøde virkningerne af klimaforandringerne; |
| --- | --- |

54.

er i stigende grad foruroliget over miljø- og energiproblematikken i almindelighed og den globale opvarmning i særdeleshed og betragter fysisk planlægning som afgørende. Landbruget skal være innovativt for at tilpasse sig til og afbøde virkningerne af klimaforandringerne;

| 55. | mener, at sammenhængen mellem den fælles landbrugspolitik og andre relevante politikker såsom EU's energipolitik, regionalpolitikken, miljøpolitikken og forsknings- og udviklingspolitikken bør forbedres, og opfordrer indtrængende til bedre koordinering af disse politikområder på alle administrative niveauer; |
| --- | --- |

55.

mener, at sammenhængen mellem den fælles landbrugspolitik og andre relevante politikker såsom EU's energipolitik, regionalpolitikken, miljøpolitikken og forsknings- og udviklingspolitikken bør forbedres, og opfordrer indtrængende til bedre koordinering af disse politikområder på alle administrative niveauer;

| 56. | har ligeledes den opfattelse, at den fælles landbrugspolitik både har en funktion indadtil og udadtil, og at den fremtidige fælles landbrugspolitik bør tage hensyn til EU's rolle i en verden, der til stadighed er i udvikling, ved at skabe markeder dér, hvor dette er muligt, og ved gennem overførsel af teknologi og kompetencer at tilskynde udviklingslandene til at blive selvforsynende med fødevarer. Det er afgørende, at den fælles landbrugspolitiks følger for ulandene vurderes løbende. |
| --- | --- |

56.

har ligeledes den opfattelse, at den fælles landbrugspolitik både har en funktion indadtil og udadtil, og at den fremtidige fælles landbrugspolitik bør tage hensyn til EU's rolle i en verden, der til stadighed er i udvikling, ved at skabe markeder dér, hvor dette er muligt, og ved gennem overførsel af teknologi og kompetencer at tilskynde udviklingslandene til at blive selvforsynende med fødevarer. Det er afgørende, at den fælles landbrugspolitiks følger for ulandene vurderes løbende.

Hvad er udvikling af landdistrikter?

REGIONSUDVALGET

| 57. | mener, at en evaluering af, hvordan EU's beslutninger påvirker landdistrikterne, kan tilføre EU's beslutningsproces en ny dimension, så der såvel i beslutningsplanlægningen som i opfølgningen af beslutningernes gennemførelse tages højde for landdistrikternes særlige vilkår. I evalueringen af indvirkningen på landdistrikterne bør der tages højde for, at landdistrikter er forskellige i Europas forskellige egne, og for, at der inden for en enkelt medlemsstat kan findes særdeles forskellige typer landdistrikter, afhængigt af deres beliggenhed; |
| --- | --- |

57.

mener, at en evaluering af, hvordan EU's beslutninger påvirker landdistrikterne, kan tilføre EU's beslutningsproces en ny dimension, så der såvel i beslutningsplanlægningen som i opfølgningen af beslutningernes gennemførelse tages højde for landdistrikternes særlige vilkår. I evalueringen af indvirkningen på landdistrikterne bør der tages højde for, at landdistrikter er forskellige i Europas forskellige egne, og for, at der inden for en enkelt medlemsstat kan findes særdeles forskellige typer landdistrikter, afhængigt af deres beliggenhed;

| 58. | finder, at der er behov for en præcisering af begrebet »udvikling af landdistrikter« og af, hvad der kan være omfattet af den fælles landbrugspolitiks anden søjle, og mener i den forbindelse ligeledes, at der kan gøres bedre brug af den fælles landbrugspolitik til at skabe alliancer og støtte den politiske koordinering mellem landdistrikterne og byområderne, herunder navnlig de bynære områder, hvor presset på landdistrikternes ressourcer kan være stort. Endvidere bør politikken til støtte for udviklingen af landdistrikterne tilskynde til og beskytte landbrugsdrift i områder, hvor dette i særlig grad kan have en gavnlig virkning, f.eks. i byområdernes periferi og i tyndtbefolkede områder; |
| --- | --- |

58.

finder, at der er behov for en præcisering af begrebet »udvikling af landdistrikter« og af, hvad der kan være omfattet af den fælles landbrugspolitiks anden søjle, og mener i den forbindelse ligeledes, at der kan gøres bedre brug af den fælles landbrugspolitik til at skabe alliancer og støtte den politiske koordinering mellem landdistrikterne og byområderne, herunder navnlig de bynære områder, hvor presset på landdistrikternes ressourcer kan være stort. Endvidere bør politikken til støtte for udviklingen af landdistrikterne tilskynde til og beskytte landbrugsdrift i områder, hvor dette i særlig grad kan have en gavnlig virkning, f.eks. i byområdernes periferi og i tyndtbefolkede områder;

| 59. | opfordrer til at støtte bæredygtig udvikling af landdistrikterne til gavn for landbosamfundene i henhold til en integreret strategi for udvikling af landdistrikterne gennem levering af forsyningspligtydelser såsom uddannelse, sundhedsydelser og posttjenester samt infrastruktur såsom bredbånd og offentlig transport; |
| --- | --- |

59.

opfordrer til at støtte bæredygtig udvikling af landdistrikterne til gavn for landbosamfundene i henhold til en integreret strategi for udvikling af landdistrikterne gennem levering af forsyningspligtydelser såsom uddannelse, sundhedsydelser og posttjenester samt infrastruktur såsom bredbånd og offentlig transport;

| 60. | mener, at en mere effektiv beslutningstagning, navnlig i forhold til spørgsmål vedrørende »udvikling af landdistrikter« i bredere forstand, kræver, at der gives mere plads til en inddragelse af det lokale og regionale niveau i udformningen af politikkerne og i den politiske beslutningsproces; |
| --- | --- |

60.

mener, at en mere effektiv beslutningstagning, navnlig i forhold til spørgsmål vedrørende »udvikling af landdistrikter« i bredere forstand, kræver, at der gives mere plads til en inddragelse af det lokale og regionale niveau i udformningen af politikkerne og i den politiske beslutningsproces;

| 61. | henviser i denne forbindelse til udvalgets erklæring om udviklingen af landdistrikterne og Lissabon-strategien (2) som et værdifuldt bidrag til overvejelserne om den fælles landbrugspolitiks fremtid og udviklingen af landdistrikterne. |
| --- | --- |

61.

henviser i denne forbindelse til udvalgets erklæring om udviklingen af landdistrikterne og Lissabon-strategien (2) som et værdifuldt bidrag til overvejelserne om den fælles landbrugspolitiks fremtid og udviklingen af landdistrikterne.

Bruxelles, den 7. februar 2008.

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  Special Eurobarometer 276: Europeans, Agriculture and the Common Agricultural Policy (marts 2007).

1

(2)  Alexandropoulis-erklæringen om udviklingen af landdistrikterne og Lissabon-strategien, Grækenland juni 2006 (CdR 209/2006).

2

---

| 25.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/31

---

Regionsudvalgets resolution til Det Europæiske Råds forårsmøde 2008 »Strategien for vækst og beskæftigelse — Håndtering af »Lissabon-paradokset««

(2008/C 105/07)

Regionsudvalget blev på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2006 anmodet om at fremlægge en sammenfattende rapport til støtte for partnerskabet for vækst og beskæftigelse på topmødet i 2008 med en vurdering af virkningerne af den reviderede Lissabon-strategi for det lokale og regionale niveau og perspektiverne efter 2008.

REGIONSUDVALGET

| 1. | hilser anmodningen velkommen, idet Europas regioner og byer spiller en væsentlig rolle i forbindelse med gennemførelsen af Lissabon-strategien. De er således de vigtigste aktører, når det gælder innovations-, forsknings- og uddannelsespolitik. De tegner sig for mere end 66 % af de offentlige investeringer i EU, og de retter i stadig større omfang midlerne fra strukturfondene mod realisering af mål for vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

1.

hilser anmodningen velkommen, idet Europas regioner og byer spiller en væsentlig rolle i forbindelse med gennemførelsen af Lissabon-strategien. De er således de vigtigste aktører, når det gælder innovations-, forsknings- og uddannelsespolitik. De tegner sig for mere end 66 % af de offentlige investeringer i EU, og de retter i stadig større omfang midlerne fra strukturfondene mod realisering af mål for vækst og beskæftigelse;

| 2. | minder om, at territorial samhørighed i henhold til EU's reformtraktat, der blev vedtaget i Lissabon, er tilføjet som en tredje målsætning for EU på linje med social og økonomisk samhørighed, hvorfor spørgsmålet om territoriale skævheder, der påvirker den europæiske økonomis konkurrenceevne generelt, er blevet en prioritet, hvorved regioner og byer får en endnu større rolle at spille end tidligere; |
| --- | --- |

2.

minder om, at territorial samhørighed i henhold til EU's reformtraktat, der blev vedtaget i Lissabon, er tilføjet som en tredje målsætning for EU på linje med social og økonomisk samhørighed, hvorfor spørgsmålet om territoriale skævheder, der påvirker den europæiske økonomis konkurrenceevne generelt, er blevet en prioritet, hvorved regioner og byer får en endnu større rolle at spille end tidligere;

| 3. | hilser Kommissionens strategiske rapport om økonomiske reformer i Europa velkommen. Rapporten indeholder en vurdering af medlemsstaternes fremskridt samt udkast til landespecifikke anbefalinger, et forslag til en væsentlig stadfæstelse af de integrerede retningslinjer og et forslag til nyt Lissabon-program for perioden 2008-2010. Den strategiske rapport viser grundlæggende, at Lissabon-strategien hidtil har stået sin prøve ved at skabe en overordnet målsætning om mere vækst og flere arbejdspladser i Europa; peger i denne forbindelse på etableringen af flere samarbejdsorganisationer mellem regioner, som i deres aktiviteter også tager sigte på de mål, der er opridsede i Lissabon-strategien, som. f.eks. Innovation Alliance, et samarbejde mellem godt 20 europæiske regioner, der allerede har haft succes på innovationsområdet, og hvoraf flere allerede opfylder Lissabon-kriterierne; |
| --- | --- |

3.

hilser Kommissionens strategiske rapport om økonomiske reformer i Europa velkommen. Rapporten indeholder en vurdering af medlemsstaternes fremskridt samt udkast til landespecifikke anbefalinger, et forslag til en væsentlig stadfæstelse af de integrerede retningslinjer og et forslag til nyt Lissabon-program for perioden 2008-2010. Den strategiske rapport viser grundlæggende, at Lissabon-strategien hidtil har stået sin prøve ved at skabe en overordnet målsætning om mere vækst og flere arbejdspladser i Europa; peger i denne forbindelse på etableringen af flere samarbejdsorganisationer mellem regioner, som i deres aktiviteter også tager sigte på de mål, der er opridsede i Lissabon-strategien, som. f.eks. Innovation Alliance, et samarbejde mellem godt 20 europæiske regioner, der allerede har haft succes på innovationsområdet, og hvoraf flere allerede opfylder Lissabon-kriterierne;

| 4. | understreger ikke desto mindre, at ikke alle medlemsstater gennemfører reformprogrammer i det påkrævede tempo, og at der stadig er meget mere at gøre, for at reformerne kan komme videre; |
| --- | --- |

4.

understreger ikke desto mindre, at ikke alle medlemsstater gennemfører reformprogrammer i det påkrævede tempo, og at der stadig er meget mere at gøre, for at reformerne kan komme videre;

| 5. | glæder sig over Det Europæiske Råds beslutning fra 2006 om at inddrage Regionsudvalget i realiseringen af partnerskabet for vækst og beskæftigelse ved at anmode det om at udarbejde en rapport om virkningerne af den reviderede Lissabon-dagsorden på det lokale og regionale niveau, og beder forårsrådsmødet om at bemyndige Regionsudvalget til med regelmæssige mellemrum at aflægge rapport om gennemførelsen af Lissabon-strategien og opfølgningen heraf på det lokale og regionale niveau; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over Det Europæiske Råds beslutning fra 2006 om at inddrage Regionsudvalget i realiseringen af partnerskabet for vækst og beskæftigelse ved at anmode det om at udarbejde en rapport om virkningerne af den reviderede Lissabon-dagsorden på det lokale og regionale niveau, og beder forårsrådsmødet om at bemyndige Regionsudvalget til med regelmæssige mellemrum at aflægge rapport om gennemførelsen af Lissabon-strategien og opfølgningen heraf på det lokale og regionale niveau;

| 6. | mener, at det kun er ved fuldt ud at inddrage de lokale og regionale myndigheder i beslutningstagnings-, gennemførelses- og overvågningsprocesserne, at Lissabon-strategien kan gennemføres med et godt resultat, og understreger endnu en gang sin vilje til at bidrage til realiseringen af strategien for vækst og beskæftigelse i praksis; |
| --- | --- |

6.

mener, at det kun er ved fuldt ud at inddrage de lokale og regionale myndigheder i beslutningstagnings-, gennemførelses- og overvågningsprocesserne, at Lissabon-strategien kan gennemføres med et godt resultat, og understreger endnu en gang sin vilje til at bidrage til realiseringen af strategien for vækst og beskæftigelse i praksis;

| 7. | er overbevist om, at der er brug for en europæisk strategi for at fremme Europas konkurrenceevne også efter 2010 via en samordnet og integrerende økonomisk reformpolitik for vækst og beskæftigelse, der dækker hele EU, lige som de globale udfordringer, som alle myndighedsniveauer i Europa i stigende omfang står over for, skal takles bedre; |
| --- | --- |

7.

er overbevist om, at der er brug for en europæisk strategi for at fremme Europas konkurrenceevne også efter 2010 via en samordnet og integrerende økonomisk reformpolitik for vækst og beskæftigelse, der dækker hele EU, lige som de globale udfordringer, som alle myndighedsniveauer i Europa i stigende omfang står over for, skal takles bedre;

| 8. | tilbyder Kommissionen sin hjælp med at tilrettelægge en oplysningskampagne i hele Europa, der skal skabe opmærksomhed om og opbakning til denne strategi nu og fremover. |
| --- | --- |

8.

tilbyder Kommissionen sin hjælp med at tilrettelægge en oplysningskampagne i hele Europa, der skal skabe opmærksomhed om og opbakning til denne strategi nu og fremover.

»Lissabon-paradokset« og medansvar for Lissabon-dagsordenen

REGIONSUDVALGET

| 1. | glæder sig over, at en af de væsentligste ændringer i den reviderede Lissabon-strategi, der blev vedtaget i 2005, er, at indsatsen skal ske på lokalt niveau med det formål at understrege den rolle, som det lokale og regionale niveau spiller; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at en af de væsentligste ændringer i den reviderede Lissabon-strategi, der blev vedtaget i 2005, er, at indsatsen skal ske på lokalt niveau med det formål at understrege den rolle, som det lokale og regionale niveau spiller;

| 2. | gør opmærksom på, at selv om Europas regioner og byer er inddraget i så godt som alle Lissabon-strategiens målsætninger for vækst og beskæftigelse, er de fleste af dem af den opfattelse, at strategien kun bidrager lidt til opfyldelsen af disse målsætninger; |
| --- | --- |

2.

gør opmærksom på, at selv om Europas regioner og byer er inddraget i så godt som alle Lissabon-strategiens målsætninger for vækst og beskæftigelse, er de fleste af dem af den opfattelse, at strategien kun bidrager lidt til opfyldelsen af disse målsætninger;

| 3. | beklager dette »Lissabon-paradoks«, og minder om, at et øget medansvar for vækst- og beskæftigelsesdagsordenen, som var et af kravene i den reviderede Lissabon-strategi fra 2005, kun kan honoreres, hvis de forskellige regeringsniveauer (EU, nationale, regionale, og lokale) samarbejder om at løse opgaven; |
| --- | --- |

3.

beklager dette »Lissabon-paradoks«, og minder om, at et øget medansvar for vækst- og beskæftigelsesdagsordenen, som var et af kravene i den reviderede Lissabon-strategi fra 2005, kun kan honoreres, hvis de forskellige regeringsniveauer (EU, nationale, regionale, og lokale) samarbejder om at løse opgaven;

| 4. | efterlyser derfor et øget samarbejde mellem de forskellige regeringsniveauer i overensstemmelse med nærhedsprincippet, som vil gøre det muligt at udforme effektive politikker, der er mere sammenhængende og bedre koordinerede, hvorved »merværdien« af en EU-omspændende strategi for vækst og beskæftigelse øges. |
| --- | --- |

4.

efterlyser derfor et øget samarbejde mellem de forskellige regeringsniveauer i overensstemmelse med nærhedsprincippet, som vil gøre det muligt at udforme effektive politikker, der er mere sammenhængende og bedre koordinerede, hvorved »merværdien« af en EU-omspændende strategi for vækst og beskæftigelse øges.

Mangler ved gennemførelsen — Regioner og byer i styringscyklussen

REGIONSUDVALGET

| 5. | minder om, at lokale og regionale myndigheder er meget engagerede i Lissabon-målsætningerne, og at mange ser muligheder for at optrappe deres rolle i gennemførelsesprocessen, men konstaterer en fremherskende utilfredshed blandt lokale og regionale myndigheder med deres inddragelse i gennemførelsen, hvilket viser, at der på trods af visse forbedringer stadig er mangler ved gennemførelsen, som der må tages hånd om i den næste styringscyklus; |
| --- | --- |

5.

minder om, at lokale og regionale myndigheder er meget engagerede i Lissabon-målsætningerne, og at mange ser muligheder for at optrappe deres rolle i gennemførelsesprocessen, men konstaterer en fremherskende utilfredshed blandt lokale og regionale myndigheder med deres inddragelse i gennemførelsen, hvilket viser, at der på trods af visse forbedringer stadig er mangler ved gennemførelsen, som der må tages hånd om i den næste styringscyklus;

| 6. | anbefaler, at der i Kommissionens årlige overvågning og landespecifikke henvisninger på systematisk vis indgår oplysninger om alle de berørte parters inddragelse; |
| --- | --- |

6.

anbefaler, at der i Kommissionens årlige overvågning og landespecifikke henvisninger på systematisk vis indgår oplysninger om alle de berørte parters inddragelse;

| 7. | gentager sine opfordringer til, at medlemsstaterne mere systematisk inddrager de lokale og regionale myndigheder i alle faser af Lissabon-strategiens politiske cyklus i overensstemmelse med deres respektive forfatningsmæssige bestemmelser; |
| --- | --- |

7.

gentager sine opfordringer til, at medlemsstaterne mere systematisk inddrager de lokale og regionale myndigheder i alle faser af Lissabon-strategiens politiske cyklus i overensstemmelse med deres respektive forfatningsmæssige bestemmelser;

| 8. | beder om, at blive inviteret til at deltage i arbejdsgruppen om Lissabon-metodologien under Udvalget for Økonomisk Politik; |
| --- | --- |

8.

beder om, at blive inviteret til at deltage i arbejdsgruppen om Lissabon-metodologien under Udvalget for Økonomisk Politik;

| 9. | henstiller, at EUROSTAT får overdraget ansvaret for at levere alle relevante statistiske data på regionalt niveau, så det bliver muligt at udarbejde og offentliggøre en strukturel overvågningsrapport om realiseringen af Lissabon-strategiens mål. |
| --- | --- |

9.

henstiller, at EUROSTAT får overdraget ansvaret for at levere alle relevante statistiske data på regionalt niveau, så det bliver muligt at udarbejde og offentliggøre en strukturel overvågningsrapport om realiseringen af Lissabon-strategiens mål.

Samhørighedspolitikken yder et vigtigt bidrag til gennemførelsen af strategien for vækst og beskæftigelse

REGIONSUDVALGET

| 10. | mener, at den europæiske samhørighedspolitik er et vigtigt redskab for de europæiske regioner og byer i den praktiske gennemførelse af målene under strategien for vækst og beskæftigelse; samhørighedspolitikken er den vigtigste ledsagepolitik i de regioner, som sakker agter ud med hensyn til at styrke konkurrenceevnen og beskæftigelsen; |
| --- | --- |

10.

mener, at den europæiske samhørighedspolitik er et vigtigt redskab for de europæiske regioner og byer i den praktiske gennemførelse af målene under strategien for vækst og beskæftigelse; samhørighedspolitikken er den vigtigste ledsagepolitik i de regioner, som sakker agter ud med hensyn til at styrke konkurrenceevnen og beskæftigelsen;

| 11. | bemærker, at der med kravene om øremærkning i den nye programmeringsperiode 2007-2013 for samhørighedspolitikken er blevet indført relevante og betydelige omlægninger af regioners og byers udgiftsplaner, hvilket især har ført til en stigning i udgifterne til innovation. Regionsudvalget mener endvidere og glæder sig over, at øremærkning er med til at afstemme Lissabon- og Göteborg-strategierne med samhørighedspolitikkens hovedopgaver, og forventer, at Kommissionen efter evalueringen af erfaringerne fra den nuværende programmeringsperiode fremlægger forslag om, hvordan samhørighedspolitikken kan bidrage til Lissabon-strategien fremover; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at der med kravene om øremærkning i den nye programmeringsperiode 2007-2013 for samhørighedspolitikken er blevet indført relevante og betydelige omlægninger af regioners og byers udgiftsplaner, hvilket især har ført til en stigning i udgifterne til innovation. Regionsudvalget mener endvidere og glæder sig over, at øremærkning er med til at afstemme Lissabon- og Göteborg-strategierne med samhørighedspolitikkens hovedopgaver, og forventer, at Kommissionen efter evalueringen af erfaringerne fra den nuværende programmeringsperiode fremlægger forslag om, hvordan samhørighedspolitikken kan bidrage til Lissabon-strategien fremover;

| 12. | er enigt med Kommissionen (1) i, at den nye samhørighedspolitik for 2007-2013 har skabt grundlaget for en mere strategisk tilgang til investeringsplanlægning baseret på Lissabon-strategien og for større medansvar for strategien i praksis ved i højere grad at decentralisere forvaltningen og tildele partnerne en større rolle. Regionsudvalget beklager imidlertid, at Kommissionen begrænser sig til et tæt samarbejde med medlemsstaterne ved at anvende de systemer og procedurer, der er blevet iværksat til overvågning og evaluering af programmerne og tilpasning af disse til skiftende omstændigheder og ændrede prioriteter, og opfordrer Kommissionen til at anerkende den vigtige rolle, som regioner og byer kunne spille i denne forbindelse; |
| --- | --- |

12.

er enigt med Kommissionen (1) i, at den nye samhørighedspolitik for 2007-2013 har skabt grundlaget for en mere strategisk tilgang til investeringsplanlægning baseret på Lissabon-strategien og for større medansvar for strategien i praksis ved i højere grad at decentralisere forvaltningen og tildele partnerne en større rolle. Regionsudvalget beklager imidlertid, at Kommissionen begrænser sig til et tæt samarbejde med medlemsstaterne ved at anvende de systemer og procedurer, der er blevet iværksat til overvågning og evaluering af programmerne og tilpasning af disse til skiftende omstændigheder og ændrede prioriteter, og opfordrer Kommissionen til at anerkende den vigtige rolle, som regioner og byer kunne spille i denne forbindelse;

| 13. | beder derfor om, at der iværksættes mekanismer, der skal sikre bedre koordinering mellem de forskellige beslutningstagningsniveauer med det formål at udvikle en effektiv strategi med inddragelse af alle myndigheder for at nå Lissabon-målene på regionalt og lokalt niveau. I samarbejde med nationale og europæiske sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder er Regionsudvalget parat til at bidrage til en sådan koordineret deltagelsesstrategi; |
| --- | --- |

13.

beder derfor om, at der iværksættes mekanismer, der skal sikre bedre koordinering mellem de forskellige beslutningstagningsniveauer med det formål at udvikle en effektiv strategi med inddragelse af alle myndigheder for at nå Lissabon-målene på regionalt og lokalt niveau. I samarbejde med nationale og europæiske sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder er Regionsudvalget parat til at bidrage til en sådan koordineret deltagelsesstrategi;

| 14. | fremhæver de nye muligheder, der er skabt af Den Europæiske Gruppe for Territorialt Samarbejde (EGTS), og som gør det muligt for nationale, regionale og lokale myndigheder at etablere et tættere territorialt samarbejde om en bedre, mere sammenhængende og mere effektiv gennemførelse af Lissabon-målsætningerne inden for et givent område ved at udvikle konkrete projekter i grænseregioner i lighed med dem, som gennemføres inden for rammerne af det tværnationale og interregionale samarbejde; |
| --- | --- |

14.

fremhæver de nye muligheder, der er skabt af Den Europæiske Gruppe for Territorialt Samarbejde (EGTS), og som gør det muligt for nationale, regionale og lokale myndigheder at etablere et tættere territorialt samarbejde om en bedre, mere sammenhængende og mere effektiv gennemførelse af Lissabon-målsætningerne inden for et givent område ved at udvikle konkrete projekter i grænseregioner i lighed med dem, som gennemføres inden for rammerne af det tværnationale og interregionale samarbejde;

| 15. | opfordrer i lyset af retsgrundlaget for territorial samhørighed i den nye Lissabon-traktat EU til at vedtage konkrete bestemmelser og gennemføre passende foranstaltninger, der opfylder de fjerneste ø-områders, bjergegnes og kystregioners særlige behov; |
| --- | --- |

15.

opfordrer i lyset af retsgrundlaget for territorial samhørighed i den nye Lissabon-traktat EU til at vedtage konkrete bestemmelser og gennemføre passende foranstaltninger, der opfylder de fjerneste ø-områders, bjergegnes og kystregioners særlige behov;

| 16. | mener endvidere, at den kommende revision af EU's budget vil medvirke til at øge bevidstheden om, at bestemte territoriale behov, udfordringer og muligheder i Europas regioner og byer kun vil kunne opfyldes via en styrket EU-samhørighedspolitik efter 2013; |
| --- | --- |

16.

mener endvidere, at den kommende revision af EU's budget vil medvirke til at øge bevidstheden om, at bestemte territoriale behov, udfordringer og muligheder i Europas regioner og byer kun vil kunne opfyldes via en styrket EU-samhørighedspolitik efter 2013;

| 17. | minder om behovet for at åbne mulighed for og fremme en horisontal koordination mellem strukturfondene og andre relevante europæiske støtteprogrammer som rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP), det syvende forskningsrammeprogram (FP7) og programmerne for livslang læring (LLL) for at få størst muligt udbytte af merværdien af EU-støtte til opfyldelse af Lissabon-målene; |
| --- | --- |

17.

minder om behovet for at åbne mulighed for og fremme en horisontal koordination mellem strukturfondene og andre relevante europæiske støtteprogrammer som rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP), det syvende forskningsrammeprogram (FP7) og programmerne for livslang læring (LLL) for at få størst muligt udbytte af merværdien af EU-støtte til opfyldelse af Lissabon-målene;

| 18. | understreger, at der i det meget konkurrenceprægede 21. århundrede er behov for økonomisk dynamik på alle niveauer — på EU-, medlemsstats-, regionalt/kommunalt niveau — hvis vi skal opbygge et stabilt, velstående samfund i alle Europas regioner, erkender, at lokale og regionale myndigheder kan fremme et klima, som skaber vækst i områdets virksomheder, og mener, at fremtiden for Europas regioner ikke kun skal forme sig efter en rent konkurrencepræget dynamik. |
| --- | --- |

18.

understreger, at der i det meget konkurrenceprægede 21. århundrede er behov for økonomisk dynamik på alle niveauer — på EU-, medlemsstats-, regionalt/kommunalt niveau — hvis vi skal opbygge et stabilt, velstående samfund i alle Europas regioner, erkender, at lokale og regionale myndigheder kan fremme et klima, som skaber vækst i områdets virksomheder, og mener, at fremtiden for Europas regioner ikke kun skal forme sig efter en rent konkurrencepræget dynamik.

Fremtidige prioriteter for de lokale og regionale udviklingspolitikker

REGIONSUDVALGET

| 19. | opfordrer kraftigt EU og medlemsstaterne til at indregne regionernes og byernes prioriteter i deres respektive udviklingsprogrammer; |
| --- | --- |

19.

opfordrer kraftigt EU og medlemsstaterne til at indregne regionernes og byernes prioriteter i deres respektive udviklingsprogrammer;

| 20. | mener, at Lissabon-programmet er en vigtig løftestang til bevidstgørelse om dagordenen for vækst og beskæftigelse og den merværdi, den kan tilføre den nationale, regionale og lokale politikplanlægning; |
| --- | --- |

20.

mener, at Lissabon-programmet er en vigtig løftestang til bevidstgørelse om dagordenen for vækst og beskæftigelse og den merværdi, den kan tilføre den nationale, regionale og lokale politikplanlægning;

| 21. | bemyndiger formanden til at fremlægge denne resolution for det slovenske EU-formandskab, Det Europæiske Råds forårsmøde 2008, Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. |
| --- | --- |

21.

bemyndiger formanden til at fremlægge denne resolution for det slovenske EU-formandskab, Det Europæiske Råds forårsmøde 2008, Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

Bruxelles, den 7. februar 2008.

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen »Member States and Regions delivering the Lisbon Strategy for growth and jobs through EU Cohesion policy, 2007-2013« (foreligger d.d. ikke på dansk), af 11. november 2007, s. 11-12 under Konklusioner.

1

Member States and Regions delivering the Lisbon Strategy for growth and jobs through EU Cohesion policy, 2007-2013

---

| 25.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/34

---

Regionsudvalgets udtalelse »En EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme«

(2008/C 105/08)

REGIONSUDVALGET

| — | mener, at folkesundhedsspørgsmålet og problemerne i relation til ernæring, overvægt og fedme kun kan tackles ved integrerede tiltag på en lang række politikområder — fra fødevarer til idræt og fra uddannelse til transport, produktion og forbrugere med særlig vægt på problemets sociale aspekter; |
| --- | --- |

—

mener, at folkesundhedsspørgsmålet og problemerne i relation til ernæring, overvægt og fedme kun kan tackles ved integrerede tiltag på en lang række politikområder — fra fødevarer til idræt og fra uddannelse til transport, produktion og forbrugere med særlig vægt på problemets sociale aspekter;

| — | mener, at man i højere grad bør prioritere, at den viden, der findes på nationalt plan, udbredes på EU-niveau med henblik på at begrænse den manglende sammenhæng i tiltagene og skabe yderligere instrumenter til bekæmpelse af skadelig livsstil; |
| --- | --- |

—

mener, at man i højere grad bør prioritere, at den viden, der findes på nationalt plan, udbredes på EU-niveau med henblik på at begrænse den manglende sammenhæng i tiltagene og skabe yderligere instrumenter til bekæmpelse af skadelig livsstil;

| — | er overbevist om, at fremme af partnerskaber er den mest effektive løsning på problemerne med ernæring, overvægt og fedme, og finder, at en enkeltstående strategi er helt utilstrækkelig. Sundhedsproblemer, som primært skyldes dårlige kostvaner, kan kun forebygges ved, at alle berørte parter, dvs. det internationale, nationale, regionale og lokale niveau, griber ind; |
| --- | --- |

—

er overbevist om, at fremme af partnerskaber er den mest effektive løsning på problemerne med ernæring, overvægt og fedme, og finder, at en enkeltstående strategi er helt utilstrækkelig. Sundhedsproblemer, som primært skyldes dårlige kostvaner, kan kun forebygges ved, at alle berørte parter, dvs. det internationale, nationale, regionale og lokale niveau, griber ind;

| — | beder Kommissionen om i den næste periode, som de kommende finansielle overslag dækker, at afsætte specifikke ressourcer, der kan anvendes inden for rammerne af strukturfondene, til opnåelse af de i denne udtalelse skitserede målsætninger; |
| --- | --- |

—

beder Kommissionen om i den næste periode, som de kommende finansielle overslag dækker, at afsætte specifikke ressourcer, der kan anvendes inden for rammerne af strukturfondene, til opnåelse af de i denne udtalelse skitserede målsætninger;

| — | opfordrer de enkelte medlemsstater og regionerne til at forpligte sig til at beskytte deres borgere mod mediernes budskaber, som især gennem radio og tv bringer reklamer for fødevarer med et højt fedt- og sukkerindhold. Landene og regionerne kunne endvidere pålægge høje »reklameudgifter« eller sågar kræve, at der på visse produkters varedeklaration skal anføres yderligere oplysninger om produkternes eventuelle skadelige virkninger; |
| --- | --- |

—

opfordrer de enkelte medlemsstater og regionerne til at forpligte sig til at beskytte deres borgere mod mediernes budskaber, som især gennem radio og tv bringer reklamer for fødevarer med et højt fedt- og sukkerindhold. Landene og regionerne kunne endvidere pålægge høje »reklameudgifter« eller sågar kræve, at der på visse produkters varedeklaration skal anføres yderligere oplysninger om produkternes eventuelle skadelige virkninger;

| — | bakker op om at styrke forbindelserne mellem offentlige myndigheder og organisationer uden for sundhedssektoren, der beskæftiger sig med produktion (f.eks. inden for landbruget) og distribution af fødevarer, ved at trække mere på de lokale aktører. |
| --- | --- |

—

bakker op om at styrke forbindelserne mellem offentlige myndigheder og organisationer uden for sundhedssektoren, der beskæftiger sig med produktion (f.eks. inden for landbruget) og distribution af fødevarer, ved at trække mere på de lokale aktører.

| Ordfører | : | Mario MAGNANI, næstformand i regionen Trentino — Alto Adige/Sydtyrols regionalråd (IT/ALDE) |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Mario MAGNANI, næstformand i regionen Trentino — Alto Adige/Sydtyrols regionalråd (IT/ALDE)

Basisdokument

Hvidbog om En EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme

KOM(2007) 279 endelig

Politiske henstillinger

REGIONSUDVALGET

| 1. | finder, at sundhed er et område, der prioriteres i alle fællesskabspolitikker og -aktiviteter, hvilket bør sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. I henhold til EF-traktatens artikel 152 skal EU faktisk spille en aktiv rolle i at sikre beskyttelsen af menneskers sundhed ved i overensstemmelse med nærhedsprincippet at vedtage de foranstaltninger, som ikke kan vedtages i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

1.

finder, at sundhed er et område, der prioriteres i alle fællesskabspolitikker og -aktiviteter, hvilket bør sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. I henhold til EF-traktatens artikel 152 skal EU faktisk spille en aktiv rolle i at sikre beskyttelsen af menneskers sundhed ved i overensstemmelse med nærhedsprincippet at vedtage de foranstaltninger, som ikke kan vedtages i de enkelte medlemsstater;

| 2. | understreger, at forbrugerbeskyttelseshensyn skal inddrages ved udformningen og gennemførelsen af andre fællesskabspolitikker og -aktiviteter, hvorved EU forpligtes til at fremme forbrugernes ret til oplysninger og uddannelse og til at organisere sig for at beskytte deres interesser, samtidig med at det bliver muligt at fremme sunde kostvaner og sund livsstil; |
| --- | --- |

2.

understreger, at forbrugerbeskyttelseshensyn skal inddrages ved udformningen og gennemførelsen af andre fællesskabspolitikker og -aktiviteter, hvorved EU forpligtes til at fremme forbrugernes ret til oplysninger og uddannelse og til at organisere sig for at beskytte deres interesser, samtidig med at det bliver muligt at fremme sunde kostvaner og sund livsstil;

| 3. | minder om, at indsatsen på EU-niveau er rettet mod at forbedre folkesundheden, forebygge sygdomme og imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed, og at den supplerer de nationale politikker; |
| --- | --- |

3.

minder om, at indsatsen på EU-niveau er rettet mod at forbedre folkesundheden, forebygge sygdomme og imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed, og at den supplerer de nationale politikker;

| 4. | opfordrer derfor Kommissionen til at respektere medlemsstaternes ansvar for at organisere og levere sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling, skønt den har mulighed for — med henblik på at gøre indsatsen mere effektiv — at udpege de praktiske modeller, der er iværksat af de regioner, som har opnået de bedste resultater. Udvalget gør desuden opmærksom på, at EU-indsatsen til fremme af fysisk aktivitet og idræt nødvendigvis må understøtte medlemsstaternes og de lokale og regionale myndigheders indsats og eventuelt inddrage andre institutioner som universiteter og andre uddannelsesinstitutioner; |
| --- | --- |

4.

opfordrer derfor Kommissionen til at respektere medlemsstaternes ansvar for at organisere og levere sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling, skønt den har mulighed for — med henblik på at gøre indsatsen mere effektiv — at udpege de praktiske modeller, der er iværksat af de regioner, som har opnået de bedste resultater. Udvalget gør desuden opmærksom på, at EU-indsatsen til fremme af fysisk aktivitet og idræt nødvendigvis må understøtte medlemsstaternes og de lokale og regionale myndigheders indsats og eventuelt inddrage andre institutioner som universiteter og andre uddannelsesinstitutioner;

| 5. | bemærker, at Rådet gentagne gange har opfordret Kommissionen til at iværksætte tiltag vedrørende ernæring og fysisk aktivitet. Den høring, der blev gennemført i forbindelse med grønbogen, har endvidere vist, at det bidrag, som EU forventes at yde, indebærer et samarbejde med forskellige aktører på nationalt, regionalt og lokalt niveau, samtidig har den tydeliggjort på den ene side behovet for at sikre overensstemmelse mellem fællesskabspolitikkerne og på den anden side vigtigheden af en multisektoral tilgang; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at Rådet gentagne gange har opfordret Kommissionen til at iværksætte tiltag vedrørende ernæring og fysisk aktivitet. Den høring, der blev gennemført i forbindelse med grønbogen, har endvidere vist, at det bidrag, som EU forventes at yde, indebærer et samarbejde med forskellige aktører på nationalt, regionalt og lokalt niveau, samtidig har den tydeliggjort på den ene side behovet for at sikre overensstemmelse mellem fællesskabspolitikkerne og på den anden side vigtigheden af en multisektoral tilgang;

| 6. | mener, at formålet med hvidbogen er at fastlægge en integreret EU-strategi, der skal modvirke problemer med dårligt helbred på grund af usunde kostvaner, begrænset fysisk aktivitet, overvægt og fedme. Udvalget mener endvidere, at det til det formål er absolut nødvendigt, at der udarbejdes retningslinjer for, hvordan netværk mellem velfungerende og effektive tjenesteydelser kan fremmes på regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

6.

mener, at formålet med hvidbogen er at fastlægge en integreret EU-strategi, der skal modvirke problemer med dårligt helbred på grund af usunde kostvaner, begrænset fysisk aktivitet, overvægt og fedme. Udvalget mener endvidere, at det til det formål er absolut nødvendigt, at der udarbejdes retningslinjer for, hvordan netværk mellem velfungerende og effektive tjenesteydelser kan fremmes på regionalt og lokalt niveau;

| 7. | mener, at man for at opnå den optimale løsning på problemerne i relation til ernæring, overvægt og fedme i højere grad bør supplere og integrere de forskellige relevante politikområder (horisontalt) og de forskellige indsatsniveauer (vertikalt); |
| --- | --- |

7.

mener, at man for at opnå den optimale løsning på problemerne i relation til ernæring, overvægt og fedme i højere grad bør supplere og integrere de forskellige relevante politikområder (horisontalt) og de forskellige indsatsniveauer (vertikalt);

| 8. | er enigt i målsætningerne i hvidbogen, og mener, at det er helt afgørende, at regionerne og de lokale myndigheder inddrages i udarbejdelsen af de gennemførelsesprojekter, der kan medvirke til at mindske de skader på alle niveauer, der skyldes usunde kostvaner og forkert livsstil; |
| --- | --- |

8.

er enigt i målsætningerne i hvidbogen, og mener, at det er helt afgørende, at regionerne og de lokale myndigheder inddrages i udarbejdelsen af de gennemførelsesprojekter, der kan medvirke til at mindske de skader på alle niveauer, der skyldes usunde kostvaner og forkert livsstil;

| 9. | bifalder Kommissionens holdning om, at indsatsen i diverse sektorer ikke primært kun skal være national eller lokal, men tillige tværnational med samarbejde mellem kommuner i forskellige lande med kulturelle, regionale og sociale ligheder; |
| --- | --- |

9.

bifalder Kommissionens holdning om, at indsatsen i diverse sektorer ikke primært kun skal være national eller lokal, men tillige tværnational med samarbejde mellem kommuner i forskellige lande med kulturelle, regionale og sociale ligheder;

| 10. | anbefaler derfor, at EU's indsats tager sigte på at supplere, forbedre, koordinere og udbrede de tiltag, der træffes på nationalt og regionalt plan, eller på at behandle spørgsmål, der specifikt hører ind under Fællesskabets strategier; |
| --- | --- |

10.

anbefaler derfor, at EU's indsats tager sigte på at supplere, forbedre, koordinere og udbrede de tiltag, der træffes på nationalt og regionalt plan, eller på at behandle spørgsmål, der specifikt hører ind under Fællesskabets strategier;

| 11. | mener nemlig, at strategierne kun vil være effektive, hvis de understøttes af aktiviteter i lokalområdet og af konkrete tiltag fra de lokale myndigheders side, og håber på den baggrund, at de regionale og lokale myndigheder inddrages i EU's aktiviteter på basis af EF-traktatens artikel 152; |
| --- | --- |

11.

mener nemlig, at strategierne kun vil være effektive, hvis de understøttes af aktiviteter i lokalområdet og af konkrete tiltag fra de lokale myndigheders side, og håber på den baggrund, at de regionale og lokale myndigheder inddrages i EU's aktiviteter på basis af EF-traktatens artikel 152;

| 12. | understreger, at de problemer i relation til ernæring, overvægt og fedme, der findes i de forskellige medlemsstater, ikke nødvendigvis kræver, at der findes én fælles løsning på EU-niveau; |
| --- | --- |

12.

understreger, at de problemer i relation til ernæring, overvægt og fedme, der findes i de forskellige medlemsstater, ikke nødvendigvis kræver, at der findes én fælles løsning på EU-niveau;

| 13. | glæder sig over, at Kommissionen erkender vigtigheden af, at kostvanerne varierer fra medlemsstat til medlemsstat, og at der anvendes forskellige strategier i Europa, og at den understreger, at det er helt afgørende, at tiltagene fortsat udvikles på det regeringsniveau, der er tættest på borgerne, nemlig det regionale og lokale niveau, ved udtrykkeligt at bekræfte, at »Tiltag på disse niveauer er afgørende for at tilpasse de fastlagte og validerede generelle modeller til de konkrete lokale forhold«; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over, at Kommissionen erkender vigtigheden af, at kostvanerne varierer fra medlemsstat til medlemsstat, og at der anvendes forskellige strategier i Europa, og at den understreger, at det er helt afgørende, at tiltagene fortsat udvikles på det regeringsniveau, der er tættest på borgerne, nemlig det regionale og lokale niveau, ved udtrykkeligt at bekræfte, at »Tiltag på disse niveauer er afgørende for at tilpasse de fastlagte og validerede generelle modeller til de konkrete lokale forhold«;

| 14. | Udvalget mener, at bekæmpelsen af dårligt helbred er et langsigtet arbejde. Derfor må bl.a. økonomiske investeringer i forebyggelse af overvægt og fedme ses på længere sigt over flere år. |
| --- | --- |

14.

Udvalget mener, at bekæmpelsen af dårligt helbred er et langsigtet arbejde. Derfor må bl.a. økonomiske investeringer i forebyggelse af overvægt og fedme ses på længere sigt over flere år.

Principperne for indsatsen

REGIONSUDVALGET

| 15. | mener, at folkesundhedsspørgsmålet og problemerne i relation til ernæring, overvægt og fedme kun kan tackles ved integrerede tiltag på en lang række politikområder — fra fødevarer til idræt og fra uddannelse til transport, produktion og forbrugere med særlig vægt på problemets sociale aspekter. Udvalget understreger imidlertid, at de sundhedsrelaterede problemer er dem, der vejer tungest i budgettet, og har størst indflydelse på livskvaliteten; |
| --- | --- |

15.

mener, at folkesundhedsspørgsmålet og problemerne i relation til ernæring, overvægt og fedme kun kan tackles ved integrerede tiltag på en lang række politikområder — fra fødevarer til idræt og fra uddannelse til transport, produktion og forbrugere med særlig vægt på problemets sociale aspekter. Udvalget understreger imidlertid, at de sundhedsrelaterede problemer er dem, der vejer tungest i budgettet, og har størst indflydelse på livskvaliteten;

| 16. | finder, at den utilstrækkelige opgørelse over de potentielt berørte aktører, navnlig i den offentlige sektor, er en alvorlig usikkerhedsfaktor. En forudsætning for gennemførelsen af projekter, der har de nødvendige tekniske og økonomiske ressourcer, og hvor det kan konstateres, at der allerede er veldefinerede integrations- og samarbejdsstrategier, er opfyldelsen af to prioriteter, nemlig at der på den ene side regelmæssigt opstilles en opgørelse over de eksisterende ressourcer, især i den offentlige sundhedssektor, og på den anden side at der udarbejdes samarbejdsprotokoller forud for planlægningen af ethvert tiltag; |
| --- | --- |

16.

finder, at den utilstrækkelige opgørelse over de potentielt berørte aktører, navnlig i den offentlige sektor, er en alvorlig usikkerhedsfaktor. En forudsætning for gennemførelsen af projekter, der har de nødvendige tekniske og økonomiske ressourcer, og hvor det kan konstateres, at der allerede er veldefinerede integrations- og samarbejdsstrategier, er opfyldelsen af to prioriteter, nemlig at der på den ene side regelmæssigt opstilles en opgørelse over de eksisterende ressourcer, især i den offentlige sundhedssektor, og på den anden side at der udarbejdes samarbejdsprotokoller forud for planlægningen af ethvert tiltag;

| 17. | mener, at primær forebyggelse, dvs. forebyggelse af forekomsten af sygdomme, er den mest effektive strategi i forhold til helbredsproblemer forbundet med overvægt, fedme, hjertekarsygdomme, diabetes, slagtilfælde osv. Det er videnskabeligt bevist, at kost og livsstil spiller en afgørende rolle i forebyggelsen og forekomsten af disse sygdomme. For overvægtige og fede personer bør der endvidere iværksættes sekundære forebyggelsesprogrammer, dvs. komplikationerne skal kontrolleres, hvilket reelt er ensbetydende med behandling for overvægt; |
| --- | --- |

17.

mener, at primær forebyggelse, dvs. forebyggelse af forekomsten af sygdomme, er den mest effektive strategi i forhold til helbredsproblemer forbundet med overvægt, fedme, hjertekarsygdomme, diabetes, slagtilfælde osv. Det er videnskabeligt bevist, at kost og livsstil spiller en afgørende rolle i forebyggelsen og forekomsten af disse sygdomme. For overvægtige og fede personer bør der endvidere iværksættes sekundære forebyggelsesprogrammer, dvs. komplikationerne skal kontrolleres, hvilket reelt er ensbetydende med behandling for overvægt;

| 18. | mener, at det er helt nødvendigt, at indsatsen rettes direkte mod de faktorer, der er afgørende for en sund og korrekt ernæring, såvel som de faktorer, der gør det muligt at holde en passende kropsvægt, såsom fysisk aktivitet, kultur, vaner og traditioner, oplysning, socioøkonomisk baggrund, landbrugsproduktionen, fødevareindustrien, infrastruktur og transport; |
| --- | --- |

18.

mener, at det er helt nødvendigt, at indsatsen rettes direkte mod de faktorer, der er afgørende for en sund og korrekt ernæring, såvel som de faktorer, der gør det muligt at holde en passende kropsvægt, såsom fysisk aktivitet, kultur, vaner og traditioner, oplysning, socioøkonomisk baggrund, landbrugsproduktionen, fødevareindustrien, infrastruktur og transport;

| 19. | er af den overbevisning, at tiltagene skal fokusere på de underliggende årsager til de sundhedsrelaterede risici, og at de bør iværksættes på forskellige strategiske politikområder og forskellige myndighedsniveauer for således at tydeliggøre, at det regionale og lokale niveau er afgørende for, at projekterne bliver vellykkede; |
| --- | --- |

19.

er af den overbevisning, at tiltagene skal fokusere på de underliggende årsager til de sundhedsrelaterede risici, og at de bør iværksættes på forskellige strategiske politikområder og forskellige myndighedsniveauer for således at tydeliggøre, at det regionale og lokale niveau er afgørende for, at projekterne bliver vellykkede;

| 20. | finder, at det er helt væsentligt, at den af Kommissionen foreslåede strategi indebærer en indsats fra private aktører, f.eks. fødevareindustrien og civilsamfundet, og lokale aktører, f.eks. skoler, andre uddannelsesinstitutioner og sundhedsorganisationer, i form af oprettelse og styrkelse af målrettede tjenester; |
| --- | --- |

20.

finder, at det er helt væsentligt, at den af Kommissionen foreslåede strategi indebærer en indsats fra private aktører, f.eks. fødevareindustrien og civilsamfundet, og lokale aktører, f.eks. skoler, andre uddannelsesinstitutioner og sundhedsorganisationer, i form af oprettelse og styrkelse af målrettede tjenester;

| 21. | mener, at man i højere grad bør prioritere, at den viden, der findes på nationalt plan, i f.eks. videregående uddannelsesinstitutioner med speciale i ernæringsvidenskab, udbredes på EU-niveau med henblik på at begrænse den manglende sammenhæng i tiltagene og skabe yderligere instrumenter til bekæmpelse af skadelig livsstil; |
| --- | --- |

21.

mener, at man i højere grad bør prioritere, at den viden, der findes på nationalt plan, i f.eks. videregående uddannelsesinstitutioner med speciale i ernæringsvidenskab, udbredes på EU-niveau med henblik på at begrænse den manglende sammenhæng i tiltagene og skabe yderligere instrumenter til bekæmpelse af skadelig livsstil;

| 22. | understreger, at omfattende overvågning er vigtig i de kommende år. Udvalget mener, at der bør gøres en særlig indsats for med det samme at søge at fastlægge, hvilke tekniske og offentlige aktører der skal have ansvaret herfor. Derudover er der et presserende behov for at ændre de parametre, som statistiske kontorer anvender til opgørelser over befolkningens kostvaner. Til disse opgørelser er der brug for kvantitative oplysninger, også selv om der kun er tale om cirkatal. På den baggrund anser Regionsudvalget det for vigtigt også at følge op på og måle virkningerne af de trufne foranstaltninger. |
| --- | --- |

22.

understreger, at omfattende overvågning er vigtig i de kommende år. Udvalget mener, at der bør gøres en særlig indsats for med det samme at søge at fastlægge, hvilke tekniske og offentlige aktører der skal have ansvaret herfor. Derudover er der et presserende behov for at ændre de parametre, som statistiske kontorer anvender til opgørelser over befolkningens kostvaner. Til disse opgørelser er der brug for kvantitative oplysninger, også selv om der kun er tale om cirkatal. På den baggrund anser Regionsudvalget det for vigtigt også at følge op på og måle virkningerne af de trufne foranstaltninger.

Partnerskabsmodel

REGIONSUDVALGET

| 23. | er overbevist om, at fremme af partnerskaber er den mest effektive løsning på problemerne med ernæring, overvægt og fedme, og finder, at en enkeltstående strategi er helt utilstrækkelig. Sundhedsproblemer, som primært skyldes dårlige kostvaner, kan kun forebygges ved, at alle berørte parter, dvs. det internationale, nationale, regionale og lokale niveau, griber ind; |
| --- | --- |

23.

er overbevist om, at fremme af partnerskaber er den mest effektive løsning på problemerne med ernæring, overvægt og fedme, og finder, at en enkeltstående strategi er helt utilstrækkelig. Sundhedsproblemer, som primært skyldes dårlige kostvaner, kan kun forebygges ved, at alle berørte parter, dvs. det internationale, nationale, regionale og lokale niveau, griber ind;

| 24. | fastholder, at det kun er via en strategi, som forudsætter et partnerskab mellem offentlige aktører og mellem offentlige og private aktører, herunder forbrugerorganisationer, at man kan skabe de kulturelle, miljømæssige og økonomiske forandringer, som vil resultere i en ændring af den sundhedsskadelige adfærd og de sundhedsskadelige vaner. Koordineringen og overvågningen bør imidlertid overlades til offentlige institutionelle aktører; |
| --- | --- |

24.

fastholder, at det kun er via en strategi, som forudsætter et partnerskab mellem offentlige aktører og mellem offentlige og private aktører, herunder forbrugerorganisationer, at man kan skabe de kulturelle, miljømæssige og økonomiske forandringer, som vil resultere i en ændring af den sundhedsskadelige adfærd og de sundhedsskadelige vaner. Koordineringen og overvågningen bør imidlertid overlades til offentlige institutionelle aktører;

| 25. | understreger, at socialpolitisk bør tiltagene til fremme af sunde madvaner ikke kun være rettet mod den enkelte, men samtidig supplere de »strukturelle« indgreb, som berører alle de efterfølgende aktører, bl.a. med henblik på at række ud over de socioøkonomiske forskelle i befolkningen. Derfor bør oplysning kombineres med politikker, der skal sikre bedre adgang til sund ernæring; |
| --- | --- |

25.

understreger, at socialpolitisk bør tiltagene til fremme af sunde madvaner ikke kun være rettet mod den enkelte, men samtidig supplere de »strukturelle« indgreb, som berører alle de efterfølgende aktører, bl.a. med henblik på at række ud over de socioøkonomiske forskelle i befolkningen. Derfor bør oplysning kombineres med politikker, der skal sikre bedre adgang til sund ernæring;

| 26. | mener, at det er helt nødvendigt, at der skabes alliancer mellem beslutningstagere inden for sundheds-, økonomisk, landbrugs-, idræts- og socialpolitik, producenter, leverandører, detailhandlende og forbrugere; |
| --- | --- |

26.

mener, at det er helt nødvendigt, at der skabes alliancer mellem beslutningstagere inden for sundheds-, økonomisk, landbrugs-, idræts- og socialpolitik, producenter, leverandører, detailhandlende og forbrugere;

| 27. | mener derfor, at det er nødvendigt at opbygge partnerskaber for indsatsen på EU-plan og styrke de lokale netværk med henblik på de tiltag, som skal iværksættes, ved at udbrede specifikke videnskabelige retningslinjer herfor. Udvalget mener endvidere, at ernæringsvidenskab bør gøres til et anbefalet fag på sundhedsfaglige universitetsuddannelser. |
| --- | --- |

27.

mener derfor, at det er nødvendigt at opbygge partnerskaber for indsatsen på EU-plan og styrke de lokale netværk med henblik på de tiltag, som skal iværksættes, ved at udbrede specifikke videnskabelige retningslinjer herfor. Udvalget mener endvidere, at ernæringsvidenskab bør gøres til et anbefalet fag på sundhedsfaglige universitetsuddannelser.

Styrkelse af lokale netværk og fællesskabspolitikkernes rolle

REGIONSUDVALGET

| 28. | bifalder og støtter, at EU derudover får ansvaret for at koordinere medlemsstaternes indsats med udarbejdelse af retningslinjer for »den bevidste forbruger«, »forslag til sund og varieret kost« og »fysisk aktivitet« og for at fungere som videnskabelig støtte gennem sine udvalg og Det Europæiske Fødevareagentur; |
| --- | --- |

28.

bifalder og støtter, at EU derudover får ansvaret for at koordinere medlemsstaternes indsats med udarbejdelse af retningslinjer for »den bevidste forbruger«, »forslag til sund og varieret kost« og »fysisk aktivitet« og for at fungere som videnskabelig støtte gennem sine udvalg og Det Europæiske Fødevareagentur;

| 29. | finder det på sin plads at tage hensyn til erfaringer og god praksis fra programmet vedrørende det europæiske net af sundhedsfremmende skoler (ENHPS — European Network of Health Promoting Schools), som skoler fra flere lande deltager i; |
| --- | --- |

29.

finder det på sin plads at tage hensyn til erfaringer og god praksis fra programmet vedrørende det europæiske net af sundhedsfremmende skoler (ENHPS — European Network of Health Promoting Schools), som skoler fra flere lande deltager i;

| 30. | mener således, at det er EU's opgave — gennem overvågning af medlemsstaternes tiltag — at yde en aktiv indsats for at fremme udbredelsen og den gensidige udveksling af erfaringer og dermed sætte gang i en god cirkel, der betyder, at det er de modeller, som viser sig mest effektive, der udbredes og anvendes; |
| --- | --- |

30.

mener således, at det er EU's opgave — gennem overvågning af medlemsstaternes tiltag — at yde en aktiv indsats for at fremme udbredelsen og den gensidige udveksling af erfaringer og dermed sætte gang i en god cirkel, der betyder, at det er de modeller, som viser sig mest effektive, der udbredes og anvendes;

| 31. | understreger, at det er vigtigt, at der hvert år afholdes et møde mellem de europæiske regioner, som har udviklet og iværksat de forebyggelsesmodeller, der viser de bedste resultater. Kommissionen bør derfor overveje at oprette en database, så medlemsstaterne let kan få adgang til de forskellige erfaringer på dette område; |
| --- | --- |

31.

understreger, at det er vigtigt, at der hvert år afholdes et møde mellem de europæiske regioner, som har udviklet og iværksat de forebyggelsesmodeller, der viser de bedste resultater. Kommissionen bør derfor overveje at oprette en database, så medlemsstaterne let kan få adgang til de forskellige erfaringer på dette område;

| 32. | beder Kommissionen om i den næste periode, som de kommende finansielle overslag dækker, at afsætte specifikke ressourcer, der kan anvendes inden for rammerne af strukturfondene, til opnåelse af de i denne udtalelse skitserede målsætninger. |
| --- | --- |

32.

beder Kommissionen om i den næste periode, som de kommende finansielle overslag dækker, at afsætte specifikke ressourcer, der kan anvendes inden for rammerne af strukturfondene, til opnåelse af de i denne udtalelse skitserede målsætninger.

Medlemsstaternes tiltag

REGIONSUDVALGET

| 33. | hilser det velkomment, at Kommissionen erkender, at hensigten med de tiltag, som den skal iværksætte inden for sine kompetenceområder, er at understøtte og supplere medlemsstaternes tiltag. Udvalget minder om, at det i EF-traktatens artikel 152, stk. 2, hedder, at Fællesskabet skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne på dette område og om nødvendigt støtte deres indsats. Udvalget støtter Kommissionens mulighed for i nær kontakt med medlemsstaterne at tage ethvert passende initiativ for at fremme samordningen mellem deres respektive politikker og programmer, og understreger behovet for, at medlemsstaterne især retter deres tiltag mod problemerne i relation til ernæring, overvægt og fedme; |
| --- | --- |

33.

hilser det velkomment, at Kommissionen erkender, at hensigten med de tiltag, som den skal iværksætte inden for sine kompetenceområder, er at understøtte og supplere medlemsstaternes tiltag. Udvalget minder om, at det i EF-traktatens artikel 152, stk. 2, hedder, at Fællesskabet skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne på dette område og om nødvendigt støtte deres indsats. Udvalget støtter Kommissionens mulighed for i nær kontakt med medlemsstaterne at tage ethvert passende initiativ for at fremme samordningen mellem deres respektive politikker og programmer, og understreger behovet for, at medlemsstaterne især retter deres tiltag mod problemerne i relation til ernæring, overvægt og fedme;

| 34. | opfordrer i den forbindelse de enkelte medlemsstater og regionerne til at forpligte sig til at beskytte deres borgere mod mediernes budskaber, som især gennem radio og tv bringer reklamer for fødevarer med et højt fedt- og sukkerindhold. Landene og regionerne kunne endvidere pålægge høje »reklameudgifter« eller sågar kræve, at der på visse produkters varedeklaration skal anføres yderligere oplysninger om produkternes eventuelle skadelige virkninger (det kan f.eks. være et krav, at indholdet af transfedt og procentdelen af mættet, enkeltumættet og flerumættet fedt anføres). Udvalget mener desuden, at en yderligere foranstaltning kunne bestå i at skabe et økonomisk incitament til at anvende »sunde« ingredienser og pålægge anvendelsen af fødevarer, som er ernæringsmæssigt uafbalancerede eller uhensigtsmæssige en høj økonomisk straf; |
| --- | --- |

34.

opfordrer i den forbindelse de enkelte medlemsstater og regionerne til at forpligte sig til at beskytte deres borgere mod mediernes budskaber, som især gennem radio og tv bringer reklamer for fødevarer med et højt fedt- og sukkerindhold. Landene og regionerne kunne endvidere pålægge høje »reklameudgifter« eller sågar kræve, at der på visse produkters varedeklaration skal anføres yderligere oplysninger om produkternes eventuelle skadelige virkninger (det kan f.eks. være et krav, at indholdet af transfedt og procentdelen af mættet, enkeltumættet og flerumættet fedt anføres). Udvalget mener desuden, at en yderligere foranstaltning kunne bestå i at skabe et økonomisk incitament til at anvende »sunde« ingredienser og pålægge anvendelsen af fødevarer, som er ernæringsmæssigt uafbalancerede eller uhensigtsmæssige en høj økonomisk straf;

| 35. | er af den opfattelse, at det for at styrke informationen om sunde levevaner, især over for målgruppen børn og unge, er særligt nyttigt at formidle information over Internettet. Erfaringerne med hidtidige projekter har været gode, bl.a. er virkningerne i forhold til omkostningerne påfaldende store. |
| --- | --- |

35.

er af den opfattelse, at det for at styrke informationen om sunde levevaner, især over for målgruppen børn og unge, er særligt nyttigt at formidle information over Internettet. Erfaringerne med hidtidige projekter har været gode, bl.a. er virkningerne i forhold til omkostningerne påfaldende store.

De regionale og lokale myndigheders tiltag

REGIONSUDVALGET

| 36. | mener, at lokale og regionale myndigheder skal forpligte sig til at fremkomme med »sunde alternativer« til uhensigtsmæssig adfærd ved at tage udgangspunkt i »livsperioder« og oplyse borgerne om gode kostvaner igennem hele livet; |
| --- | --- |

36.

mener, at lokale og regionale myndigheder skal forpligte sig til at fremkomme med »sunde alternativer« til uhensigtsmæssig adfærd ved at tage udgangspunkt i »livsperioder« og oplyse borgerne om gode kostvaner igennem hele livet;

| 37. | gør opmærksom på, at der i alle regioner bør iværksættes uddannelses- og oplysningsprogrammer til forebyggelse af, at gravide kvinder allerede under graviditeten tager alt for meget eller for hurtigt på i vægt, idet dette har en direkte virkning for det nyfødte barn og dets fremtidige vægt. Udvalget understreger endvidere, at store vægtstigninger skal undgås i de første fem måneder af barnets liv og i den tidligere skolealder, da det danner grundlaget for fremtidigt anlæg for overvægt; |
| --- | --- |

37.

gør opmærksom på, at der i alle regioner bør iværksættes uddannelses- og oplysningsprogrammer til forebyggelse af, at gravide kvinder allerede under graviditeten tager alt for meget eller for hurtigt på i vægt, idet dette har en direkte virkning for det nyfødte barn og dets fremtidige vægt. Udvalget understreger endvidere, at store vægtstigninger skal undgås i de første fem måneder af barnets liv og i den tidligere skolealder, da det danner grundlaget for fremtidigt anlæg for overvægt;

| 38. | henstiller, at der satses på både bredde og elite i ungdomsidrætten og at både bredde- og eliteidrætten bliver præget af et værdigrundlag, som bygger på glæde, rent spil og alles ret til at deltage ud fra egne forudsætninger; samtidig bør man fremme den fysiske aktivitet ikke blot for den enkelte, men internt i familierne: En familie, der bevæger sig, får børn, der bevæger sig; |
| --- | --- |

38.

henstiller, at der satses på både bredde og elite i ungdomsidrætten og at både bredde- og eliteidrætten bliver præget af et værdigrundlag, som bygger på glæde, rent spil og alles ret til at deltage ud fra egne forudsætninger; samtidig bør man fremme den fysiske aktivitet ikke blot for den enkelte, men internt i familierne: En familie, der bevæger sig, får børn, der bevæger sig;

| 39. | finder, at det er nødvendigt at bekæmpe bekvemmelighedskulturen: Kulturen med at indtage industrielt fremstillede fødevarer er en fælde, som har bevirket, at glæden ved god mad er blevet til et valg mellem fedt- og sukkerholdige fødevarer på den ene side og restriktive diæter på den anden; |
| --- | --- |

39.

finder, at det er nødvendigt at bekæmpe bekvemmelighedskulturen: Kulturen med at indtage industrielt fremstillede fødevarer er en fælde, som har bevirket, at glæden ved god mad er blevet til et valg mellem fedt- og sukkerholdige fødevarer på den ene side og restriktive diæter på den anden;

| 40. | bemærker med beklagelse, at glæden ved at bevæge sig ofte reduceres til udførelse af øvelser i form af tvungne aktiviteter, som mange vægrer sig ved; |
| --- | --- |

40.

bemærker med beklagelse, at glæden ved at bevæge sig ofte reduceres til udførelse af øvelser i form af tvungne aktiviteter, som mange vægrer sig ved;

| 41. | understreger sin støtte til børns og unges leg: Som hvidbogen understreger, er det helt afgørende at uddybe kendskabet til, hvad der bestemmer valget af fødevarer og adfærd, men man bør tillige på en tidssvarende måde fremme en ny social kultur som den, der dannede grundlaget for de traditionelle samfund, hvor overvægt og usund levevis næsten ikke fandtes; |
| --- | --- |

41.

understreger sin støtte til børns og unges leg: Som hvidbogen understreger, er det helt afgørende at uddybe kendskabet til, hvad der bestemmer valget af fødevarer og adfærd, men man bør tillige på en tidssvarende måde fremme en ny social kultur som den, der dannede grundlaget for de traditionelle samfund, hvor overvægt og usund levevis næsten ikke fandtes;

| 42. | opfordrer til, at der igen gøres plads til mennesker og det menneskelige: Børns og unges frie leg bør fremmes, både i skolens udformning og i valg af indretningen af vores hjem og byer. Inddragelse af parkeringspladser til leg i gårdområder forebygger ikke blot overvægt og fedme, men også for højt blodtryk og hjertekarsygdomme, som er den hyppigste dødsårsag i Europa; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til, at der igen gøres plads til mennesker og det menneskelige: Børns og unges frie leg bør fremmes, både i skolens udformning og i valg af indretningen af vores hjem og byer. Inddragelse af parkeringspladser til leg i gårdområder forebygger ikke blot overvægt og fedme, men også for højt blodtryk og hjertekarsygdomme, som er den hyppigste dødsårsag i Europa;

| 43. | opfordrer til, at der som et element i byplanlægningen anlægges »sikre« gangstier for elever på alle klassetrin til og fra skoler samt sikre idrætsanlæg, legepladser og fritidsanlæg. |
| --- | --- |

43.

opfordrer til, at der som et element i byplanlægningen anlægges »sikre« gangstier for elever på alle klassetrin til og fra skoler samt sikre idrætsanlæg, legepladser og fritidsanlæg.

Fremme af sunde kostvaner

REGIONSUDVALGET

| 44. | mener, at man bør deltage aktivt i projektet »Sunde byer«, som støttes af WHO. Det handler ikke blot om at fremme sunde kostvaner, men også om bevarelse af et sundt miljø, et aktivt liv i samfundet og motion af enhver art som en kilde til sundhed; |
| --- | --- |

44.

mener, at man bør deltage aktivt i projektet »Sunde byer«, som støttes af WHO. Det handler ikke blot om at fremme sunde kostvaner, men også om bevarelse af et sundt miljø, et aktivt liv i samfundet og motion af enhver art som en kilde til sundhed;

| 45. | mener, at det er nødvendigt at tilrettelægge regelmæssige undervisningskampagner vedrørende ernæring (byggende på princippet om mindre animalsk fedt, større indtagelse af frugt og grøntsager) og tilskynde til udarbejdelsen af »Regionale retningslinjer«, som fastlægges i samarbejde med Kommissionen; |
| --- | --- |

45.

mener, at det er nødvendigt at tilrettelægge regelmæssige undervisningskampagner vedrørende ernæring (byggende på princippet om mindre animalsk fedt, større indtagelse af frugt og grøntsager) og tilskynde til udarbejdelsen af »Regionale retningslinjer«, som fastlægges i samarbejde med Kommissionen;

| 46. | finder det helt afgørende, at forbrugerne informeres bedre om betydningen af kost og livsstil for deres helbred, og understreger, at de skal beskyttes mod vildledende eller i det mindste falske reklamer. EU kunne til det formål udnytte Det Europæiske Fødevareagenturs kompetencer f.eks. i forbindelse med visse fødevarers sammensætning, anvendelsen af tilsætningsstoffer og til at efterprøve reklamernes og mærkningens rigtighed; |
| --- | --- |

46.

finder det helt afgørende, at forbrugerne informeres bedre om betydningen af kost og livsstil for deres helbred, og understreger, at de skal beskyttes mod vildledende eller i det mindste falske reklamer. EU kunne til det formål udnytte Det Europæiske Fødevareagenturs kompetencer f.eks. i forbindelse med visse fødevarers sammensætning, anvendelsen af tilsætningsstoffer og til at efterprøve reklamernes og mærkningens rigtighed;

| 47. | støtter indførelsen af kostundervisning i skoler af enhver art og på ethvert klassetrin, men særligt i børnehaver og i grundskolen; |
| --- | --- |

47.

støtter indførelsen af kostundervisning i skoler af enhver art og på ethvert klassetrin, men særligt i børnehaver og i grundskolen;

| 48. | for at fremme sunde kostvaner lige fra skolealderen, opfordrer Regionsudvalget til, at dem, der beskæftiger sig med skolemadsordninger, familierne, lærerne, pædagogerne og skolesundhedsplejen inddrages direkte, idet alle disse aktører kan spille en afgørende rolle i kostundervisningen; |
| --- | --- |

48.

for at fremme sunde kostvaner lige fra skolealderen, opfordrer Regionsudvalget til, at dem, der beskæftiger sig med skolemadsordninger, familierne, lærerne, pædagogerne og skolesundhedsplejen inddrages direkte, idet alle disse aktører kan spille en afgørende rolle i kostundervisningen;

| 49. | mener, at det er nødvendigt at sikre overvågningen af overvægts-/fedmeproblemet med særlig fokus på skolealderen ved at evaluere eventuelle iværksatte initiativer til forebyggelse og være særlig opmærksom på usunde kostvaner. |
| --- | --- |

49.

mener, at det er nødvendigt at sikre overvågningen af overvægts-/fedmeproblemet med særlig fokus på skolealderen ved at evaluere eventuelle iværksatte initiativer til forebyggelse og være særlig opmærksom på usunde kostvaner.

Fremme af fysisk aktivitet

REGIONSUDVALGET

| 50. | bifalder gennemførelsen af omfattende og intensive oplysningskampagner i de største medier, og bakker op om udarbejdelsen af vejledninger til den brede befolkning med det formål tillige at udbrede den daglige fysiske aktivitet, der ikke foregår i lukkede og/eller specialiserede miljøer (sportshaller); |
| --- | --- |

50.

bifalder gennemførelsen af omfattende og intensive oplysningskampagner i de største medier, og bakker op om udarbejdelsen af vejledninger til den brede befolkning med det formål tillige at udbrede den daglige fysiske aktivitet, der ikke foregår i lukkede og/eller specialiserede miljøer (sportshaller);

| 51. | opfordrer de regionale og lokale myndigheder til at iværksætte initiativer til fremme af fysisk aktivitet ved for eksempel at anbringe skilte, der opfordrer til at tage trappen, på strategisk vigtige steder (f.eks. ved elevatorer) i offentlige bygninger; |
| --- | --- |

51.

opfordrer de regionale og lokale myndigheder til at iværksætte initiativer til fremme af fysisk aktivitet ved for eksempel at anbringe skilte, der opfordrer til at tage trappen, på strategisk vigtige steder (f.eks. ved elevatorer) i offentlige bygninger;

| 52. | håber på, at man i skolernes undervisningsplaner bliver mere bevidst om vigtigheden af fysisk aktivitet helt fra første klasse. Til det formål bør lærerne bibringes den rette information og tilskyndes til at udnytte de strukturelle ressourcer, som findes i alle skoler, således at fysisk aktivitet vinder i anseelse og popularitet; |
| --- | --- |

52.

håber på, at man i skolernes undervisningsplaner bliver mere bevidst om vigtigheden af fysisk aktivitet helt fra første klasse. Til det formål bør lærerne bibringes den rette information og tilskyndes til at udnytte de strukturelle ressourcer, som findes i alle skoler, således at fysisk aktivitet vinder i anseelse og popularitet;

| 53. | ser særdeles positivt på de øgede muligheder for struktureret fysisk aktivitet for voksne, som indebærer et samarbejde mellem offentlige organisationer og myndigheder eller sammenslutninger i lokalområdet. Udvalget fremhæver behovet for at udvide adgangen til aktiviteter (optagelseskvoter, åbningstider, der er indrettet efter målgruppen) og overvåge kvaliteten af de foreslåede initiativer (type af aktivitet, varighed, egnede lokaler, transportmuligheder, der sikrer bedre adgang, uddannelse og efteruddannelse af undervisere); |
| --- | --- |

53.

ser særdeles positivt på de øgede muligheder for struktureret fysisk aktivitet for voksne, som indebærer et samarbejde mellem offentlige organisationer og myndigheder eller sammenslutninger i lokalområdet. Udvalget fremhæver behovet for at udvide adgangen til aktiviteter (optagelseskvoter, åbningstider, der er indrettet efter målgruppen) og overvåge kvaliteten af de foreslåede initiativer (type af aktivitet, varighed, egnede lokaler, transportmuligheder, der sikrer bedre adgang, uddannelse og efteruddannelse af undervisere);

| 54. | mener, at de regionale og lokale myndigheder kan fremme den fysiske aktivitet blandt borgerne gennem udnyttelse af de lokale miljøressourcer ved for det første at udvikle byernes vejnet (cykelstier, gangarealer, ikke-motoriserede transportformer med garanti for, at det er sikkert) og for det andet ved at udnytte mulighederne for fritidsaktiviteter i området (cykel- og vandreture), idet der skal tages højde for den fri bevægelighed for personer med handicap ved at sikre give fuld adgang til disse aktiviteter; |
| --- | --- |

54.

mener, at de regionale og lokale myndigheder kan fremme den fysiske aktivitet blandt borgerne gennem udnyttelse af de lokale miljøressourcer ved for det første at udvikle byernes vejnet (cykelstier, gangarealer, ikke-motoriserede transportformer med garanti for, at det er sikkert) og for det andet ved at udnytte mulighederne for fritidsaktiviteter i området (cykel- og vandreture), idet der skal tages højde for den fri bevægelighed for personer med handicap ved at sikre give fuld adgang til disse aktiviteter;

| 55. | er enigt i, at der er behov for undervisning af sundhedspersonale i vigtigheden af at fremme fysisk aktivitet blandt borgerne. Praktiserende læger bør kende til de internationale anbefalinger, der er baseret på påviste resultater i praksis, og have adgang til alle oplysninger om, hvilke aktivitetsformer der skal anbefales, og hvilke muligheder der findes i lokalområdet, således at de i det enkelte tilfælde kan rådgive rigtigt. Grund- og videreuddannelsen af plejepersonale, især læger, bør indeholde sundhedsfremmende elementer. |
| --- | --- |

55.

er enigt i, at der er behov for undervisning af sundhedspersonale i vigtigheden af at fremme fysisk aktivitet blandt borgerne. Praktiserende læger bør kende til de internationale anbefalinger, der er baseret på påviste resultater i praksis, og have adgang til alle oplysninger om, hvilke aktivitetsformer der skal anbefales, og hvilke muligheder der findes i lokalområdet, således at de i det enkelte tilfælde kan rådgive rigtigt. Grund- og videreuddannelsen af plejepersonale, især læger, bør indeholde sundhedsfremmende elementer.

Private aktørers rolle

REGIONSUDVALGET

| 56. | mener, at aktørerne i den private sektor er vigtige, når det gælder om at tilbyde forbrugerne sunde alternativer og ruste dem til at træffe sunde livsstilsvalg: Deres indsats på området kan supplere den offentlige politik og de lovgivningsinitiativer, der tages på EU-plan og nationalt plan; |
| --- | --- |

56.

mener, at aktørerne i den private sektor er vigtige, når det gælder om at tilbyde forbrugerne sunde alternativer og ruste dem til at træffe sunde livsstilsvalg: Deres indsats på området kan supplere den offentlige politik og de lovgivningsinitiativer, der tages på EU-plan og nationalt plan;

| 57. | bl.a. med det formål at udnytte den af Kommissionen foreslåede partnerskabsmodel bedst muligt er Regionsudvalget positivt stemt over for at inddrage forvaltere af centre, hvor mange mennesker er samlet (butikscentre, outlets), restauratører og distributører i udviklingen af sunde retter og markedsføringen heraf med klare oplysninger herom på menukortet; |
| --- | --- |

57.

bl.a. med det formål at udnytte den af Kommissionen foreslåede partnerskabsmodel bedst muligt er Regionsudvalget positivt stemt over for at inddrage forvaltere af centre, hvor mange mennesker er samlet (butikscentre, outlets), restauratører og distributører i udviklingen af sunde retter og markedsføringen heraf med klare oplysninger herom på menukortet;

| 58. | tilskynder fødevareindustrien til frivilligt eller i samarbejde med forbrugerorganisationer at udvikle gode adfærdskodekser og/eller ændre kalorie- og næringsindholdet i deres fødevarer ved at opstille incitamenter, herunder økonomiske, for dem, der forpligter sig på området; |
| --- | --- |

58.

tilskynder fødevareindustrien til frivilligt eller i samarbejde med forbrugerorganisationer at udvikle gode adfærdskodekser og/eller ændre kalorie- og næringsindholdet i deres fødevarer ved at opstille incitamenter, herunder økonomiske, for dem, der forpligter sig på området;

| 59. | er overbevist om, at medierne (tv, radio, og aviser) kan inddrages i forskellige former for partnerskaber, i kampagner for kostundervisning og i udformning af kodekser for selvregulering vedrørende »skadelige« reklamer; |
| --- | --- |

59.

er overbevist om, at medierne (tv, radio, og aviser) kan inddrages i forskellige former for partnerskaber, i kampagner for kostundervisning og i udformning af kodekser for selvregulering vedrørende »skadelige« reklamer;

| 60. | bakker op om at styrke forbindelserne mellem offentlige myndigheder og organisationer uden for sundhedssektoren, der beskæftiger sig med produktion (f.eks. inden for landbruget) og distribution af fødevarer, ved at trække mere på de lokale aktører. |
| --- | --- |

60.

bakker op om at styrke forbindelserne mellem offentlige myndigheder og organisationer uden for sundhedssektoren, der beskæftiger sig med produktion (f.eks. inden for landbruget) og distribution af fødevarer, ved at trække mere på de lokale aktører.

Internationalt samarbejde

REGIONSUDVALGET

| 61. | minder om, at Fællesskabet og medlemsstaterne i henhold til EF-traktaten, artikel 152, stk. 3, skal fremme samarbejdet med tredjelande og med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed; |
| --- | --- |

61.

minder om, at Fællesskabet og medlemsstaterne i henhold til EF-traktaten, artikel 152, stk. 3, skal fremme samarbejdet med tredjelande og med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed;

| 62. | finder det hensigtsmæssigt, at regionerne handler efter aftale og i samarbejde med de pågældende nationale ministerier (sundhed, socialpolitik, undervisning osv.). Til det formål anbefaler Regionsudvalget at samarbejde med WHO's Europakontor, som allerede har foreslået at koordinere sine aktiviteter med andre internationale organisationer (FAO, UNICEF, ILO og OECD) for at støtte gennemførelsen af initiativer rettet mod at fastlægge behovene i de enkelte regioner, kortlægge situationen, tendenser og gennemførte strategier, og indsamle, analysere og udbrede videnskabelige resultater vedrørende effektiviteten af de gennemførte tiltag; |
| --- | --- |

62.

finder det hensigtsmæssigt, at regionerne handler efter aftale og i samarbejde med de pågældende nationale ministerier (sundhed, socialpolitik, undervisning osv.). Til det formål anbefaler Regionsudvalget at samarbejde med WHO's Europakontor, som allerede har foreslået at koordinere sine aktiviteter med andre internationale organisationer (FAO, UNICEF, ILO og OECD) for at støtte gennemførelsen af initiativer rettet mod at fastlægge behovene i de enkelte regioner, kortlægge situationen, tendenser og gennemførte strategier, og indsamle, analysere og udbrede videnskabelige resultater vedrørende effektiviteten af de gennemførte tiltag;

| 63. | finder det nødvendigt at samarbejde med WHO om etablering af et overvågningssystem for kost og fysisk aktivitet, ikke mindst med henblik på vedtagelsen af den anden fødevare- og ernæringshandlingsplan; |
| --- | --- |

63.

finder det nødvendigt at samarbejde med WHO om etablering af et overvågningssystem for kost og fysisk aktivitet, ikke mindst med henblik på vedtagelsen af den anden fødevare- og ernæringshandlingsplan;

| 64. | fremhæver, at det især er vigtigt at samarbejde med de lande, som allerede har udviklet deres egen strategi til bekæmpelse af fedme, med henblik på gensidig udveksling af erfaringer og viden; |
| --- | --- |

64.

fremhæver, at det især er vigtigt at samarbejde med de lande, som allerede har udviklet deres egen strategi til bekæmpelse af fedme, med henblik på gensidig udveksling af erfaringer og viden;

| 65. | mener, at man bør udnytte viden om de lokale vaner og levemåder, som kan modvirke overvægt, fedme og stofskiftesygdomme (diabetes, degenerative sygdomme). I den forbindelse gør udvalget opmærksom på, at WHO har støttet forsøg med at genintroducere traditionelle behandlingsformer og sund livsstil i forskellige befolkninger og etniske grupper; |
| --- | --- |

65.

mener, at man bør udnytte viden om de lokale vaner og levemåder, som kan modvirke overvægt, fedme og stofskiftesygdomme (diabetes, degenerative sygdomme). I den forbindelse gør udvalget opmærksom på, at WHO har støttet forsøg med at genintroducere traditionelle behandlingsformer og sund livsstil i forskellige befolkninger og etniske grupper;

| 66. | støtter gennemførelsen af epidemiologiske undersøgelser af overvægt, fedme og diabetes, da disse forstyrrelser i dag må betragtes som værende af største alvor. |
| --- | --- |

66.

støtter gennemførelsen af epidemiologiske undersøgelser af overvægt, fedme og diabetes, da disse forstyrrelser i dag må betragtes som værende af største alvor.

Bruxelles, den 6. februar 2008.

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for

Regionsudvalget

---

| 25.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/40

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Hvidbog om idræt«

(2008/C 105/09)

REGIONSUDVALGET

| — | peger på, at idræt er et vigtigt middel til fremme af integration af alle befolkningsgrupper, og bemærker, at idræt fremmer individets præstationslyst og formidler grundlæggende værdier som fairplay, tolerance og solidaritet; |
| --- | --- |

—

peger på, at idræt er et vigtigt middel til fremme af integration af alle befolkningsgrupper, og bemærker, at idræt fremmer individets præstationslyst og formidler grundlæggende værdier som fairplay, tolerance og solidaritet;

| — | er af den opfattelse, at en befolkning af stærke og sunde mennesker — unge som gamle, mænd som kvinder — er grundlaget for og drivkraften bag den økonomiske vækst og konkurrenceevnen og overordnet for øget velstand i Europa og derved yder et bidrag til opfyldelsen af Lissabon-strategiens målsætninger; |
| --- | --- |

—

er af den opfattelse, at en befolkning af stærke og sunde mennesker — unge som gamle, mænd som kvinder — er grundlaget for og drivkraften bag den økonomiske vækst og konkurrenceevnen og overordnet for øget velstand i Europa og derved yder et bidrag til opfyldelsen af Lissabon-strategiens målsætninger;

| — | glæder sig derfor over Kommissionens »Hvidbog om idræt«, der bidrager dels til fremme af idrætten som et betydningsfuldt og voksende fænomen i uddannelsesmæssig, sundhedsmæssig, social og samfundsøkonomisk henseende, dels til Den Europæiske Unions strategiske målsætninger om solidaritet og velstand; |
| --- | --- |

—

glæder sig derfor over Kommissionens »Hvidbog om idræt«, der bidrager dels til fremme af idrætten som et betydningsfuldt og voksende fænomen i uddannelsesmæssig, sundhedsmæssig, social og samfundsøkonomisk henseende, dels til Den Europæiske Unions strategiske målsætninger om solidaritet og velstand;

| — | noterer sig imidlertid med bekymring, at målsætningerne i Kommissionens hvidbog om idræt klart tenderer til en udvidelse af EU's beføjelser på idrætsområdet, der er mere vidtrækkende, end hvad der på nuværende tidspunkt følger af Nice-erklæringen og Traktatens eksisterende bestemmelser; |
| --- | --- |

—

noterer sig imidlertid med bekymring, at målsætningerne i Kommissionens hvidbog om idræt klart tenderer til en udvidelse af EU's beføjelser på idrætsområdet, der er mere vidtrækkende, end hvad der på nuværende tidspunkt følger af Nice-erklæringen og Traktatens eksisterende bestemmelser;

| — | er enig med Kommissionen i, at en struktureret dialog med de berørte parter på idrætsområdet om et EU-idrætsforum og om udvalgte emner kan udgøre et vigtigt bidrag til den europæiske debat om idræt. Regionsudvalget mener, at det er nødvendigt, at udvalget inddrages aktivt i udformningen af denne dialog. |
| --- | --- |

—

er enig med Kommissionen i, at en struktureret dialog med de berørte parter på idrætsområdet om et EU-idrætsforum og om udvalgte emner kan udgøre et vigtigt bidrag til den europæiske debat om idræt. Regionsudvalget mener, at det er nødvendigt, at udvalget inddrages aktivt i udformningen af denne dialog.

| Ordfører | : | Helma KUHN-THEIS (DE/PPE), medlem af landdagen i Saarland |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Helma KUHN-THEIS (DE/PPE), medlem af landdagen i Saarland

Basisdokument

Hvidbog om idræt (forelagt af Kommissionen)

KOM(2007) 391 endelig — SEK(2007) 932 — SEK(2007) 934 — SEK(2007) 935 — SEK(2007) 936

Politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

| 1. | konstaterer, at idræt er en integreret del af det europæiske samfund og mange borgeres dagligdag; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at idræt er en integreret del af det europæiske samfund og mange borgeres dagligdag;

| 2. | bekræfter, at idrætsudøvelse er sundhedsfremmende og bidrager til forebyggelse af sygdomme — navnlig sådanne, som er en følge af mangel på bevægelse og forkert ernæring; |
| --- | --- |

2.

bekræfter, at idrætsudøvelse er sundhedsfremmende og bidrager til forebyggelse af sygdomme — navnlig sådanne, som er en følge af mangel på bevægelse og forkert ernæring;

| 3. | understreger, at idræt gør kommende generationer til hele mennesker og støtter opdragelsesprocessen, i kraft af hvilken børn og unge bliver til fuldt udviklede, ansvarsbevidste personer med en fast identitet; |
| --- | --- |

3.

understreger, at idræt gør kommende generationer til hele mennesker og støtter opdragelsesprocessen, i kraft af hvilken børn og unge bliver til fuldt udviklede, ansvarsbevidste personer med en fast identitet;

| 4. | peger på, at idræt er et vigtigt middel til fremme af integration af alle befolkningsgrupper, for på næppe noget andet socialt område lykkes det at etablere et så harmonisk samvær mellem ind- og udlændinge, handicappede og ikke-handicappede og unge og ældre som inden for idræt; |
| --- | --- |

4.

peger på, at idræt er et vigtigt middel til fremme af integration af alle befolkningsgrupper, for på næppe noget andet socialt område lykkes det at etablere et så harmonisk samvær mellem ind- og udlændinge, handicappede og ikke-handicappede og unge og ældre som inden for idræt;

| 5. | er af den opfattelse, at en befolkning af stærke og sunde mennesker — unge som gamle, mænd som kvinder — er grundlaget for og drivkraften bag den økonomiske vækst og konkurrenceevnen og overordnet for øget velstand i Europa og derved yder et bidrag til opfyldelsen af Lissabon-strategiens målsætninger; |
| --- | --- |

5.

er af den opfattelse, at en befolkning af stærke og sunde mennesker — unge som gamle, mænd som kvinder — er grundlaget for og drivkraften bag den økonomiske vækst og konkurrenceevnen og overordnet for øget velstand i Europa og derved yder et bidrag til opfyldelsen af Lissabon-strategiens målsætninger;

| 6. | bemærker, at idræt fremmer individets præstationslyst og formidler grundlæggende værdier som fairplay, tolerance og solidaritet; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at idræt fremmer individets præstationslyst og formidler grundlæggende værdier som fairplay, tolerance og solidaritet;

| 7. | glæder sig derfor over Kommissionens »Hvidbog om idræt«, der bidrager dels til fremme af idrætten som et betydningsfuldt og voksende fænomen i uddannelsesmæssig, sundhedsmæssig, social og samfundsøkonomisk henseende, dels til Den Europæiske Unions strategiske målsætninger om solidaritet og velstand; |
| --- | --- |

7.

glæder sig derfor over Kommissionens »Hvidbog om idræt«, der bidrager dels til fremme af idrætten som et betydningsfuldt og voksende fænomen i uddannelsesmæssig, sundhedsmæssig, social og samfundsøkonomisk henseende, dels til Den Europæiske Unions strategiske målsætninger om solidaritet og velstand;

| 8. | mener imidlertid, at idrætssektoren også er konfronteret med nye trusler og udfordringer fra det europæiske samfund, f.eks. snærende økonomi, udbytning af unge idrætsudøvere, doping, racisme, vold, korruption og hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

8.

mener imidlertid, at idrætssektoren også er konfronteret med nye trusler og udfordringer fra det europæiske samfund, f.eks. snærende økonomi, udbytning af unge idrætsudøvere, doping, racisme, vold, korruption og hvidvaskning af penge;

| 9. | noterer sig derfor med bekymring, at målsætningerne i Kommissionens hvidbog om idræt klart tenderer til en udvidelse af EU's beføjelser på idrætsområdet, der er mere vidtrækkende, end hvad der på nuværende tidspunkt følger af Nice-erklæringen og Traktatens eksisterende bestemmelser. Der bør ikke sættes spørgsmålstegn ved sportsorganisationernes autonomi og medlemsstaternes samt de regionale og lokale myndigheders ansvar. Udvalget understreger derfor, at Fællesskabet kun har begrænsede beføjelser på idrætsområdet; |
| --- | --- |

9.

noterer sig derfor med bekymring, at målsætningerne i Kommissionens hvidbog om idræt klart tenderer til en udvidelse af EU's beføjelser på idrætsområdet, der er mere vidtrækkende, end hvad der på nuværende tidspunkt følger af Nice-erklæringen og Traktatens eksisterende bestemmelser. Der bør ikke sættes spørgsmålstegn ved sportsorganisationernes autonomi og medlemsstaternes samt de regionale og lokale myndigheders ansvar. Udvalget understreger derfor, at Fællesskabet kun har begrænsede beføjelser på idrætsområdet;

| 10. | ville i lyset heraf imidlertid hilse det velkommen, hvis Kommissionen ved hjælp af støttende, koordinerende og supplerende tiltag ville hjælpe idrætten i medlemsstaterne og fremme dens sociale, opdragelsesmæssige, sundhedsmæssige og kulturelle værdier uden at gribe ind i medlemsstaternes og idrætsorganisationernes selvbestemmelse og beføjelser; |
| --- | --- |

10.

ville i lyset heraf imidlertid hilse det velkommen, hvis Kommissionen ved hjælp af støttende, koordinerende og supplerende tiltag ville hjælpe idrætten i medlemsstaterne og fremme dens sociale, opdragelsesmæssige, sundhedsmæssige og kulturelle værdier uden at gribe ind i medlemsstaternes og idrætsorganisationernes selvbestemmelse og beføjelser;

| 11. | opfordrer til, at der på EU's budget for 2009 oprettes en budgetpost til forberedende aktioner og pilotprojekter med henblik på gennemførelse af hvidbogen om idræt, eftersom et selvstændigt EU-støtteprogram til gavn for idrætten ikke er realistisk inden 2011; anbefaler desuden, at oplysninger vedrørende de nuværende og fremtidige muligheder for at deltage i licitationer på sportsområdet spredes i stort omfang; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til, at der på EU's budget for 2009 oprettes en budgetpost til forberedende aktioner og pilotprojekter med henblik på gennemførelse af hvidbogen om idræt, eftersom et selvstændigt EU-støtteprogram til gavn for idrætten ikke er realistisk inden 2011; anbefaler desuden, at oplysninger vedrørende de nuværende og fremtidige muligheder for at deltage i licitationer på sportsområdet spredes i stort omfang;

| 12. | går ind for, at idræt i større grad end hidtil bliver et led i EU's politikker og støtteprogrammer. Efter udvalgets opfattelse vil en inddragelse af idrætten i EU- og EF-traktaterne være tilstrækkeligt retsgrundlag til at begrunde konkrete tiltag af støttende, koordinerende og supplerende art til gavn for idrætten i den kommende støtteperiode fra 2013; |
| --- | --- |

12.

går ind for, at idræt i større grad end hidtil bliver et led i EU's politikker og støtteprogrammer. Efter udvalgets opfattelse vil en inddragelse af idrætten i EU- og EF-traktaterne være tilstrækkeligt retsgrundlag til at begrunde konkrete tiltag af støttende, koordinerende og supplerende art til gavn for idrætten i den kommende støtteperiode fra 2013;

| 13. | anmoder udvalgets medlemmer om på regionalt plan at støtte hvidbogens krav om, at idrætten får del i støttemidlerne fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne; |
| --- | --- |

13.

anmoder udvalgets medlemmer om på regionalt plan at støtte hvidbogens krav om, at idrætten får del i støttemidlerne fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne;

| 14. | bifalder, at hvidbogen peger på mainstreaming af idræt som en hovedopgave, og anmoder Kommissionen om med regelmæssige mellemrum at aflægge rapport om gennemførelsen af hvidbogen. |
| --- | --- |

14.

bifalder, at hvidbogen peger på mainstreaming af idræt som en hovedopgave, og anmoder Kommissionen om med regelmæssige mellemrum at aflægge rapport om gennemførelsen af hvidbogen.

Forbedring af den offentlige sundhed ved fysisk aktivitet

REGIONSUDVALGET

| 15. | mener, at Kommissionen dels har erkendt problemet, dels på overnationalt niveau gjort opmærksom på behovet for handling og peget på mulige løsninger i kraft af de to hvidbøger om idræt og en EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme, der supplerer hinanden; |
| --- | --- |

15.

mener, at Kommissionen dels har erkendt problemet, dels på overnationalt niveau gjort opmærksom på behovet for handling og peget på mulige løsninger i kraft af de to hvidbøger om idræt og en EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme, der supplerer hinanden;

| 16. | betragter inddragelse af idrætsorganisationerne i forbedringen af den offentlige sundhed gennem fysisk aktivitet som en selvfølgelighed, eftersom idrætsorganisationerne når ud til en stor målgruppe i kraft af deres klub- og forbundsstruktur. Udvalget støtter Kommissionens plan om med fokus på breddeidrætten i højere grad end hidtil at yde moralsk og finansiel støtte til netværksdannelse med henblik på udveksling af erfaringer navnlig om velafprøvede tiltag over for unge; fremhæver desuden kraftigt betydningen af samarbejde mellem forskellige sektorer på dette område, i og med at dette at optræde kollektivt på EU-plan kan indvirke positivt på de nationale forvaltningsstrukturer, der er opdelt i flere sektorer (sport, sundhed, uddannelse); |
| --- | --- |

16.

betragter inddragelse af idrætsorganisationerne i forbedringen af den offentlige sundhed gennem fysisk aktivitet som en selvfølgelighed, eftersom idrætsorganisationerne når ud til en stor målgruppe i kraft af deres klub- og forbundsstruktur. Udvalget støtter Kommissionens plan om med fokus på breddeidrætten i højere grad end hidtil at yde moralsk og finansiel støtte til netværksdannelse med henblik på udveksling af erfaringer navnlig om velafprøvede tiltag over for unge; fremhæver desuden kraftigt betydningen af samarbejde mellem forskellige sektorer på dette område, i og med at dette at optræde kollektivt på EU-plan kan indvirke positivt på de nationale forvaltningsstrukturer, der er opdelt i flere sektorer (sport, sundhed, uddannelse);

| 17. | vil samtidig tilskynde Kommissionen til eksplicit at vægte spontan- og uorganiseret idræt højere samt arbejde for, at organisationer inden for både idrætten og blandt de offentlige myndigheder skaber de bedst mulige rammer for udvikling af sådanne aktiviteter. |
| --- | --- |

17.

vil samtidig tilskynde Kommissionen til eksplicit at vægte spontan- og uorganiseret idræt højere samt arbejde for, at organisationer inden for både idrætten og blandt de offentlige myndigheder skaber de bedst mulige rammer for udvikling af sådanne aktiviteter.

Forebyggelse og bekæmpelse af doping

REGIONSUDVALGET

| 18. | mener, at præstationsforventninger uden etisk forankring, hvilket navnlig skyldes kommercielle og sociale forhold, indebærer stor fare for brug af ulovlige midler til fremme af præstationsevnen, ganske som på andre af livets områder; |
| --- | --- |

18.

mener, at præstationsforventninger uden etisk forankring, hvilket navnlig skyldes kommercielle og sociale forhold, indebærer stor fare for brug af ulovlige midler til fremme af præstationsevnen, ganske som på andre af livets områder;

| 19. | konstaterer, at doping i alvorlig grad skader både idealet om fairplay inden for idrætten og idrættens omdømme og indebærer en alvorlig sundhedsrisiko for den enkelte idrætsudøver. Derudover er doping en faktor, der virker demotiverende på andre idrætsudøvere; |
| --- | --- |

19.

konstaterer, at doping i alvorlig grad skader både idealet om fairplay inden for idrætten og idrættens omdømme og indebærer en alvorlig sundhedsrisiko for den enkelte idrætsudøver. Derudover er doping en faktor, der virker demotiverende på andre idrætsudøvere;

| 20. | mener, at det inden for eliteidrætten ikke kun er professionelle idrætsudøvere, der udsat for høje præstationsforventninger fra mange af samfundets aktører. Også på de lavere niveauer inden for amatøridrætten og talentarbejdet har præstationspresset i høj grad øget faren for kontinuerlig doping; |
| --- | --- |

20.

mener, at det inden for eliteidrætten ikke kun er professionelle idrætsudøvere, der udsat for høje præstationsforventninger fra mange af samfundets aktører. Også på de lavere niveauer inden for amatøridrætten og talentarbejdet har præstationspresset i høj grad øget faren for kontinuerlig doping;

| 21. | mener, at forbud mod doping i idræt kun overholdes, hvis de kædes sammen med effektiv dopingkontrol. Dette kræver mobilisering på EU- og globalt plan mod doping; |
| --- | --- |

21.

mener, at forbud mod doping i idræt kun overholdes, hvis de kædes sammen med effektiv dopingkontrol. Dette kræver mobilisering på EU- og globalt plan mod doping;

| 22. | henstiller til, at tilgangen til dopingbekæmpelse inden for EU koordineres bedre under hensyntagen dels til UNESCO's konvention mod doping i idræt, dels til behovet for en fagligt reelt uafhængig antidopinginstans; |
| --- | --- |

22.

henstiller til, at tilgangen til dopingbekæmpelse inden for EU koordineres bedre under hensyntagen dels til UNESCO's konvention mod doping i idræt, dels til behovet for en fagligt reelt uafhængig antidopinginstans;

| 23. | betragter de lokale og regionale myndigheder og organisationer som særligt egnede til dels generelt på skoler, i idrætsklubber og på idrætsområdet at skabe den nødvendige opmærksomhed om oplysningskampagner vedrørende doping, dels at fremme formidlingen af viden; opfordrer de lokale og regionale myndigheder hertil og gentager og bekræfter sin hensigt om at støtte og følge sådanne aktiviteter til dørs på lokalt og regionalt niveau. |
| --- | --- |

23.

betragter de lokale og regionale myndigheder og organisationer som særligt egnede til dels generelt på skoler, i idrætsklubber og på idrætsområdet at skabe den nødvendige opmærksomhed om oplysningskampagner vedrørende doping, dels at fremme formidlingen af viden; opfordrer de lokale og regionale myndigheder hertil og gentager og bekræfter sin hensigt om at støtte og følge sådanne aktiviteter til dørs på lokalt og regionalt niveau.

Idrættens stigende betydning på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet

REGIONSUDVALGET

| 24. | bifalder og støtter både Kommissionens støtte til og fremme af idræt og fysisk aktivitet ved hjælp af en række politiske initiativer og tildeling af et kvalitetsmærke til skoler, der gør en særlig indsats for fremme af den fysiske aktivitet, og idrætsklubber, der er særligt opmærksomme på kvaliteten af deres udbud; |
| --- | --- |

24.

bifalder og støtter både Kommissionens støtte til og fremme af idræt og fysisk aktivitet ved hjælp af en række politiske initiativer og tildeling af et kvalitetsmærke til skoler, der gør en særlig indsats for fremme af den fysiske aktivitet, og idrætsklubber, der er særligt opmærksomme på kvaliteten af deres udbud;

| 25. | understreger bevægelse, leg og idræts særlige betydning dels på førskoleområdet for børn og unges fysiske, mentale, kognitive og sociale udvikling, dels som uundværlige led i en helhedsorienteret opdragelses- og dannelsesproces. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til navnlig at prioritere spørgsmålet om fysisk aktivitet på førskoleområdet; |
| --- | --- |

25.

understreger bevægelse, leg og idræts særlige betydning dels på førskoleområdet for børn og unges fysiske, mentale, kognitive og sociale udvikling, dels som uundværlige led i en helhedsorienteret opdragelses- og dannelsesproces. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til navnlig at prioritere spørgsmålet om fysisk aktivitet på førskoleområdet;

| 26. | minder imidlertid om, at Kommissionen i forbindelse med samtlige støttende, koordinerende og supplerende tiltag på uddannelses- og idrætsområdet skal tage hensyn til medlemsstaternes og/eller de ansvarlige subnationale myndigheders beføjelser. |
| --- | --- |

26.

minder imidlertid om, at Kommissionen i forbindelse med samtlige støttende, koordinerende og supplerende tiltag på uddannelses- og idrætsområdet skal tage hensyn til medlemsstaternes og/eller de ansvarlige subnationale myndigheders beføjelser.

Fremme af frivilligt arbejde og aktivt medborgerskab gennem idræt

REGIONSUDVALGET

| 27. | understreger det frivillige arbejdes særlige betydning og opfordrer Kommissionen til som udgangspunkt at sætte fokus på det ideelle engagement inden for idrætsverden. Derudover henleder det opmærksomheden på faren ved udelukkende at betragte idræt som en kommerciel foreteelse, da dette ikke yder idrætten som samlet fænomen retfærdighed. Den professionelle idræt repræsenterer kun en brøkdel af den samlede idræt, hvilket ikke fremgår tilstrækkelig tydeligt af hvidbogen; |
| --- | --- |

27.

understreger det frivillige arbejdes særlige betydning og opfordrer Kommissionen til som udgangspunkt at sætte fokus på det ideelle engagement inden for idrætsverden. Derudover henleder det opmærksomheden på faren ved udelukkende at betragte idræt som en kommerciel foreteelse, da dette ikke yder idrætten som samlet fænomen retfærdighed. Den professionelle idræt repræsenterer kun en brøkdel af den samlede idræt, hvilket ikke fremgår tilstrækkelig tydeligt af hvidbogen;

| 28. | mener, at borgernes engagement netop på idrætsområdet er knyttet umiddelbart til den sociale udvikling og ud over rent sportslige målsætninger ligeledes forfølger sociale og fællesskabsorienterede mål; |
| --- | --- |

28.

mener, at borgernes engagement netop på idrætsområdet er knyttet umiddelbart til den sociale udvikling og ud over rent sportslige målsætninger ligeledes forfølger sociale og fællesskabsorienterede mål;

| 29. | anser programmet Europa for Borgerne som et velkomment bidrag til fremme af breddeidrætten; |
| --- | --- |

29.

anser programmet Europa for Borgerne som et velkomment bidrag til fremme af breddeidrætten;

| 30. | støtter Kommissionens forslag om fremme af frivilligt arbejde blandt unge inden for idrætten i forbindelse med programmet Aktive Unge; |
| --- | --- |

30.

støtter Kommissionens forslag om fremme af frivilligt arbejde blandt unge inden for idrætten i forbindelse med programmet Aktive Unge;

| 31. | bifalder, at Kommissionen vil bestille en europæisk undersøgelse om frivilligt arbejde inden for idræt, da denne vil være et nyttigt instrument i den fremtidige udformning af opgaverne og til at skabe planlægningssikkerhed for det frivillige arbejde inden for idrætten. |
| --- | --- |

31.

bifalder, at Kommissionen vil bestille en europæisk undersøgelse om frivilligt arbejde inden for idræt, da denne vil være et nyttigt instrument i den fremtidige udformning af opgaverne og til at skabe planlægningssikkerhed for det frivillige arbejde inden for idrætten.

Udnyttelse af idrættens potentiale i henseende til integration og lige muligheder

REGIONSUDVALGET

| 32. | mener, at der bør vies idrættens særlige betydning for handicappede opmærksomhed; |
| --- | --- |

32.

mener, at der bør vies idrættens særlige betydning for handicappede opmærksomhed;

| 33. | opfordrer derfor medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder samt og idrætsorganisationerne til at tage hensyn til handicappedes behov og til at sikre, at sportsanlæg og indkvartering er tilgængelige for handicappede; |
| --- | --- |

33.

opfordrer derfor medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder samt og idrætsorganisationerne til at tage hensyn til handicappedes behov og til at sikre, at sportsanlæg og indkvartering er tilgængelige for handicappede;

| 34. | mener, at uddannelse af ledere, trænere, frivillige og personale i idrætsklubber og -organisationer skal fremmes med henblik på optagelse af handicappede; |
| --- | --- |

34.

mener, at uddannelse af ledere, trænere, frivillige og personale i idrætsklubber og -organisationer skal fremmes med henblik på optagelse af handicappede;

| 35. | mener, at ældre mennesker gennem idrætsudøvelse kan fastholde deres fysiske og mentale aktivitetsniveau længst muligt og fortsat være selvhjulpne og således i videst muligt omfang kunne leve et liv, hvor de ikke er henvist til andres hjælp. At være og forblive mobil som ældre menneske betyder, at man kan opretholde sine sociale kontakter og fortsat deltage i samfundslivet som et autonomt individ. Bl.a. målrettede idrætstilbud kan bidrage hertil; |
| --- | --- |

35.

mener, at ældre mennesker gennem idrætsudøvelse kan fastholde deres fysiske og mentale aktivitetsniveau længst muligt og fortsat være selvhjulpne og således i videst muligt omfang kunne leve et liv, hvor de ikke er henvist til andres hjælp. At være og forblive mobil som ældre menneske betyder, at man kan opretholde sine sociale kontakter og fortsat deltage i samfundslivet som et autonomt individ. Bl.a. målrettede idrætstilbud kan bidrage hertil;

| 36. | deler den opfattelse, hvorefter medlemsstaterne i deres planlægning i forhold til Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Integrationsfond bør tage hensyn til idrættens integrationspotentiale. |
| --- | --- |

36.

deler den opfattelse, hvorefter medlemsstaterne i deres planlægning i forhold til Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Integrationsfond bør tage hensyn til idrættens integrationspotentiale.

Bedre beskyttelse mod og øget bekæmpelse af racisme og vold

REGIONSUDVALGET

| 37. | støtter de bestræbelser, der allerede på nuværende tidspunkt gøres på nationalt og internationalt plan for via etablering af centrale informationskilder og samarbejde mellem politi og idrætsorganisationer at bekæmpe voldelige og racistiske optøjer; |
| --- | --- |

37.

støtter de bestræbelser, der allerede på nuværende tidspunkt gøres på nationalt og internationalt plan for via etablering af centrale informationskilder og samarbejde mellem politi og idrætsorganisationer at bekæmpe voldelige og racistiske optøjer;

| 38. | konstaterer, at forløbet af fodboldverdensmesterskabet 2006 i Tyskland demonstrerede, at dette samarbejde fungerer og allerede på nuværende tidspunkt har vist gode resultater. |
| --- | --- |

38.

konstaterer, at forløbet af fodboldverdensmesterskabet 2006 i Tyskland demonstrerede, at dette samarbejde fungerer og allerede på nuværende tidspunkt har vist gode resultater.

Formidling af vores værdier til andre dele af verden

REGIONSUDVALGET

| 39. | opmuntrer Kommissionen til i højere grad at fremme idræt som et instrument i udviklingspolitikken; |
| --- | --- |

39.

opmuntrer Kommissionen til i højere grad at fremme idræt som et instrument i udviklingspolitikken;

| 40. | opfordrer derfor til, at de erfaringer og den viden som FN og medlemsstaterne indsamlede i det internationale år for idræt som et middel til at fremme uddannelse, sundhed, udvikling og fred i 2005 anvendes og eksisterende projekter og foranstaltninger evt. videreudvikles og fortsættes; |
| --- | --- |

40.

opfordrer derfor til, at de erfaringer og den viden som FN og medlemsstaterne indsamlede i det internationale år for idræt som et middel til at fremme uddannelse, sundhed, udvikling og fred i 2005 anvendes og eksisterende projekter og foranstaltninger evt. videreudvikles og fortsættes;

| 41. | ser i lyset af subsidiaritetsprincippet intet behov for at regulere indvandringen af idrætsfolk fra tredjelande på EU-niveau eller gøre disse til genstand for cirkulære migrationsmekanismer. Indvandring af idrætsfolk er dermed fortsat et nationalt ansvar. |
| --- | --- |

41.

ser i lyset af subsidiaritetsprincippet intet behov for at regulere indvandringen af idrætsfolk fra tredjelande på EU-niveau eller gøre disse til genstand for cirkulære migrationsmekanismer. Indvandring af idrætsfolk er dermed fortsat et nationalt ansvar.

Fremme af en bæredygtig udvikling

REGIONSUDVALGET

| 42. | er fortaler for, at de europæiske sportsorganisationer og arrangører af sportsbegivenheder opstiller miljømål og bakker op om Kommissionens opfordring til at deltage i fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) samt ordningerne for tildeling af et EF-miljømærke og fremme disse frivillige ordninger ved store sportsbegivenheder; |
| --- | --- |

42.

er fortaler for, at de europæiske sportsorganisationer og arrangører af sportsbegivenheder opstiller miljømål og bakker op om Kommissionens opfordring til at deltage i fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) samt ordningerne for tildeling af et EF-miljømærke og fremme disse frivillige ordninger ved store sportsbegivenheder;

| 43. | bifalder Kommissionens planlagte indarbejdelse af idræt som en komponent i det nye program LIFE+. |
| --- | --- |

43.

bifalder Kommissionens planlagte indarbejdelse af idræt som en komponent i det nye program LIFE+.

Idrættens økonomiske aspekter

REGIONSUDVALGET

| 44. | gør opmærksom på, at idrættens økonomiske betydning for turismen ikke kun viser sig ved større sportsarrangementer, men at også idræt inden for rammerne af fritidsbaseret turisme yder et betydeligt bidrag til regional udvikling, særligt også til strukturelle forandringer. Regionernes strategiske koncepter har en væsentlig andel heri. Derfor bør Kommissionen også fortsat støtte regionerne i deres indsats for at styrke den strukturelle udvikling ved hjælp af foranstaltninger, der er tilpasset det regionale behov; opfordrer de lokale og regionale myndigheder også at investere de til rådighed værende strukturfondsmidler i sports- og fritidsinfrastrukturer. |
| --- | --- |

44.

gør opmærksom på, at idrættens økonomiske betydning for turismen ikke kun viser sig ved større sportsarrangementer, men at også idræt inden for rammerne af fritidsbaseret turisme yder et betydeligt bidrag til regional udvikling, særligt også til strukturelle forandringer. Regionernes strategiske koncepter har en væsentlig andel heri. Derfor bør Kommissionen også fortsat støtte regionerne i deres indsats for at styrke den strukturelle udvikling ved hjælp af foranstaltninger, der er tilpasset det regionale behov; opfordrer de lokale og regionale myndigheder også at investere de til rådighed værende strukturfondsmidler i sports- og fritidsinfrastrukturer.

Udvikling af en evidensbaseret idrætspolitik

REGIONSUDVALGET

| 45. | er bekymret over, at ønsket om et bedre datagrundlag fremføres, uden at der er opnået enighed med medlemsstaterne og de europæiske regioner om, hvilke mål der skal nås med et sådant tiltag; |
| --- | --- |

45.

er bekymret over, at ønsket om et bedre datagrundlag fremføres, uden at der er opnået enighed med medlemsstaterne og de europæiske regioner om, hvilke mål der skal nås med et sådant tiltag;

| 46. | gør opmærksom på, at indsamling af yderligere statistikker om idræt og idrætsrelaterede emner som mål i sig selv — der egentlig ikke er nødvendig for at kunne give et bedre indtryk af idrættens merværdi — kan resultere i en forøgelse af papirarbejdet. Set i lyset af de anstrengelser, der gøres for at bekæmpe bureaukratiet, også på europæisk plan, må en sådan forøgelse af papirarbejdet under alle omstændigheder undgås; |
| --- | --- |

46.

gør opmærksom på, at indsamling af yderligere statistikker om idræt og idrætsrelaterede emner som mål i sig selv — der egentlig ikke er nødvendig for at kunne give et bedre indtryk af idrættens merværdi — kan resultere i en forøgelse af papirarbejdet. Set i lyset af de anstrengelser, der gøres for at bekæmpe bureaukratiet, også på europæisk plan, må en sådan forøgelse af papirarbejdet under alle omstændigheder undgås;

| 47. | anmoder derfor Kommissionen om at forstærke dialogen med medlemsstaterne, herunder særligt regionerne, for som det første i fællesskab at nå til enighed om formålet med et sådant nyt datagrundlag. Det må være et mål at minimere den øgede administrative belastning, der vil være forbundet med udarbejdelsen af disse statistikker; |
| --- | --- |

47.

anmoder derfor Kommissionen om at forstærke dialogen med medlemsstaterne, herunder særligt regionerne, for som det første i fællesskab at nå til enighed om formålet med et sådant nyt datagrundlag. Det må være et mål at minimere den øgede administrative belastning, der vil være forbundet med udarbejdelsen af disse statistikker;

| 48. | noterer sig, at Kommissionen vil gennemføre en undersøgelse af idrættens direkte og indirekte bidrag til Lissabon-dagsordenen. Regionsudvalget spørger dog, om der ikke eksisterer snævre grænser for en videnskabeligt funderet bedømmelse af idrættens bidrag til Lissabon-dagsordenen set i lyset af, at Kommissionen selv har gjort opmærksom på det mangelfulde datagrundlag. Regionsudvalget anmoder Kommissionen om at informere udvalget om resultaterne af undersøgelsen. |
| --- | --- |

48.

noterer sig, at Kommissionen vil gennemføre en undersøgelse af idrættens direkte og indirekte bidrag til Lissabon-dagsordenen. Regionsudvalget spørger dog, om der ikke eksisterer snævre grænser for en videnskabeligt funderet bedømmelse af idrættens bidrag til Lissabon-dagsordenen set i lyset af, at Kommissionen selv har gjort opmærksom på det mangelfulde datagrundlag. Regionsudvalget anmoder Kommissionen om at informere udvalget om resultaterne af undersøgelsen.

Et mere solidt grundlag for offentlige tilskud til idræt

REGIONSUDVALGET

| 49. | betragter bæredygtige finansieringsmodeller for langsigtet støtte til sportsorganisationer som et uundværligt grundlag for idrætsstøtten i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

49.

betragter bæredygtige finansieringsmodeller for langsigtet støtte til sportsorganisationer som et uundværligt grundlag for idrætsstøtten i medlemsstaterne;

| 50. | mener, at den offentlige støtte til breddeidrætten er uundværlig og minder om, at breddeidrætten i mange medlemsstater i stort omfang finansieres direkte eller indirekte via en skat eller afgift på statslige eller statskontrollerede spil og lotterier; |
| --- | --- |

50.

mener, at den offentlige støtte til breddeidrætten er uundværlig og minder om, at breddeidrætten i mange medlemsstater i stort omfang finansieres direkte eller indirekte via en skat eller afgift på statslige eller statskontrollerede spil og lotterier;

| 51. | fremhæver i den sammenhæng, at eksisterende statslige monopoler på spil og lotterier, der bygger på tvingende almene hensyn, og som konsekvent forfølger mål som forebyggelse af ludomani og opretholdelse af den offentlige orden, i følge EF-Domstolens retspraksis er i overensstemmelse med EU-retten. Udvalget mener, at det i disse tilfælde er fornuftigt, at midler, der stammer fra de principielt uønskede hasardspil, anvendes til almennyttige formål (f.eks. idrætsstøtte); |
| --- | --- |

51.

fremhæver i den sammenhæng, at eksisterende statslige monopoler på spil og lotterier, der bygger på tvingende almene hensyn, og som konsekvent forfølger mål som forebyggelse af ludomani og opretholdelse af den offentlige orden, i følge EF-Domstolens retspraksis er i overensstemmelse med EU-retten. Udvalget mener, at det i disse tilfælde er fornuftigt, at midler, der stammer fra de principielt uønskede hasardspil, anvendes til almennyttige formål (f.eks. idrætsstøtte);

| 52. | bifalder, at Kommissionen vil gennemføre en uafhængig undersøgelse af breddeidrættens finansiering i medlemsstaterne og anmoder Kommissionen om at afvente resultaterne af denne undersøgelse, inden der træffes politiske afgørelser, der kan bringe den offentlige støtte til breddeidrætten i fare; |
| --- | --- |

52.

bifalder, at Kommissionen vil gennemføre en uafhængig undersøgelse af breddeidrættens finansiering i medlemsstaterne og anmoder Kommissionen om at afvente resultaterne af denne undersøgelse, inden der træffes politiske afgørelser, der kan bringe den offentlige støtte til breddeidrætten i fare;

| 53. | ønsker, at Kommissionen sætter fokus på behovet for udviklede metoder med henblik på at aflæse virkningerne af det offentlige tilskud til idrætten. Nationale, regionale og lokale tilskudsordninger er tilrettelagt på forskellig måde, og det er nyttigt via undersøgelser og sammenligninger at kunne bedømme forskellige offentlige indsatsers betydning for idrætsudviklingen; |
| --- | --- |

53.

ønsker, at Kommissionen sætter fokus på behovet for udviklede metoder med henblik på at aflæse virkningerne af det offentlige tilskud til idrætten. Nationale, regionale og lokale tilskudsordninger er tilrettelagt på forskellig måde, og det er nyttigt via undersøgelser og sammenligninger at kunne bedømme forskellige offentlige indsatsers betydning for idrætsudviklingen;

| 54. | støtter Kommissionens hensigt om at arbejde for en bibeholdelse af de nuværende muligheder for at anvende nedsatte momssatser på idrætsområdet. |
| --- | --- |

54.

støtter Kommissionens hensigt om at arbejde for en bibeholdelse af de nuværende muligheder for at anvende nedsatte momssatser på idrætsområdet.

Idrættens organisering

REGIONSUDVALGET

| 55. | anerkender, som Kommissionen, sportsorganisationernes og de repræsentative strukturers uafhængighed og savner, at det i »Hvidbogen om idræt« fremhæves, hvor stor betydning selvstyre har for organisationerne. Et faktum, som det også fremgår af Nice-erklæringen, at der er enighed om. |
| --- | --- |

55.

anerkender, som Kommissionen, sportsorganisationernes og de repræsentative strukturers uafhængighed og savner, at det i »Hvidbogen om idræt« fremhæves, hvor stor betydning selvstyre har for organisationerne. Et faktum, som det også fremgår af Nice-erklæringen, at der er enighed om.

Idrættens særlige kendetegn

REGIONSUDVALGET

| 56. | ser i idrættens særlige kendetegn en grundlæggende og konstitutiv egenskab ved idræt og savner klare udsagn i »Hvidbogen om idræt« i den sammenhæng. Udvalget frygter, at den individuelle fremgangsmåde, der er valgt for at tage hensyn til idrættens særlige kendetegn, ikke er tilfredsstillende set fra idrætsorganisationernes side og vil medføre, at den eksisterende retslige usikkerhed bliver permanent. |
| --- | --- |

56.

ser i idrættens særlige kendetegn en grundlæggende og konstitutiv egenskab ved idræt og savner klare udsagn i »Hvidbogen om idræt« i den sammenhæng. Udvalget frygter, at den individuelle fremgangsmåde, der er valgt for at tage hensyn til idrættens særlige kendetegn, ikke er tilfredsstillende set fra idrætsorganisationernes side og vil medføre, at den eksisterende retslige usikkerhed bliver permanent.

Fri bevægelighed og nationalitet

REGIONSUDVALGET

| 57. | anser de i »Hvidbogen om idræt« nævnte eksempler på begrænsede og rimelige restriktioner for princippet om fri bevægelighed for at være fornuftige, målrettede og påkrævede som følge af idrættens særlige kendetegn. |
| --- | --- |

57.

anser de i »Hvidbogen om idræt« nævnte eksempler på begrænsede og rimelige restriktioner for princippet om fri bevægelighed for at være fornuftige, målrettede og påkrævede som følge af idrættens særlige kendetegn.

Transfer

REGIONSUDVALGET

| 58. | mener, at transferregler er nødvendige for at sikre en konkurrencemæssig balance mellem sportsklubber. |
| --- | --- |

58.

mener, at transferregler er nødvendige for at sikre en konkurrencemæssig balance mellem sportsklubber.

Spilleragenter

REGIONSUDVALGET

| 59. | bifalder, at Kommissionen vil gennemføre en konsekvensanalyse for at få et overblik over spilleragenters virksomhed i EU; |
| --- | --- |

59.

bifalder, at Kommissionen vil gennemføre en konsekvensanalyse for at få et overblik over spilleragenters virksomhed i EU;

| 60. | opfordrer, hvis det viser sig at være nødvendigt med en indsats på EU-plan, til at man sammen med de internationale forbund når frem til statslige og forbundsretlige tiltag, der er afstemt efter hinanden. |
| --- | --- |

60.

opfordrer, hvis det viser sig at være nødvendigt med en indsats på EU-plan, til at man sammen med de internationale forbund når frem til statslige og forbundsretlige tiltag, der er afstemt efter hinanden.

Beskyttelse af mindreårige

REGIONSUDVALGET

| 61. | anmoder Kommissionen om at prioritere gennemførelsen af det i »Hvidbogen om idræt« foreslåede samarbejde med medlemsstaterne og idrætsorganisationerne om beskyttelse af mindreårige højt. |
| --- | --- |

61.

anmoder Kommissionen om at prioritere gennemførelsen af det i »Hvidbogen om idræt« foreslåede samarbejde med medlemsstaterne og idrætsorganisationerne om beskyttelse af mindreårige højt.

Korruption, hvidvaskning af penge og anden form for økonomisk kriminalitet

REGIONSUDVALGET

| 62. | bifalder Kommissionens hensigt om at støtte de korruptionsbekæmpende myndigheder og overvåge gennemførelsen af EU's lovgivning om bekæmpelse af hvidvaskning af penge i medlemsstaterne inden for sportssektoren. |
| --- | --- |

62.

bifalder Kommissionens hensigt om at støtte de korruptionsbekæmpende myndigheder og overvåge gennemførelsen af EU's lovgivning om bekæmpelse af hvidvaskning af penge i medlemsstaterne inden for sportssektoren.

Licensordninger for klubber

REGIONSUDVALGET

| 63. | mener, at udviklingen af licensordninger — under forudsætning af, at disse er i overensstemmelse med de regler, der gælder for konkurrencen og det indre marked — er en selvregulerende opgave for idrætsorganisationerne. |
| --- | --- |

63.

mener, at udviklingen af licensordninger — under forudsætning af, at disse er i overensstemmelse med de regler, der gælder for konkurrencen og det indre marked — er en selvregulerende opgave for idrætsorganisationerne.

Medier

REGIONSUDVALGET

| 64. | bifalder, at Kommissionen fortsat vil støtte retten til information og bred adgang for borgerne til transmission af sportsbegivenheder; |
| --- | --- |

64.

bifalder, at Kommissionen fortsat vil støtte retten til information og bred adgang for borgerne til transmission af sportsbegivenheder;

| 65. | mener derfor, at de eksisterende europæiske regler om retten til at sende korte nyhedsindslag er et vigtigt og effektivt redskab til sikring af informationsfrihed og meningsmangfoldighed; |
| --- | --- |

65.

mener derfor, at de eksisterende europæiske regler om retten til at sende korte nyhedsindslag er et vigtigt og effektivt redskab til sikring af informationsfrihed og meningsmangfoldighed;

| 66. | er derfor fortaler for, at det i forbindelse med kommende evalueringer af den retlige ramme for audiovisuelle medier undersøges om, og i hvilket omfang, en udvidelse af retten til at sende korte nyhedsindslag også bør gælde for andre medier som f.eks. radioen; |
| --- | --- |

66.

er derfor fortaler for, at det i forbindelse med kommende evalueringer af den retlige ramme for audiovisuelle medier undersøges om, og i hvilket omfang, en udvidelse af retten til at sende korte nyhedsindslag også bør gælde for andre medier som f.eks. radioen;

| 67. | bekræfter sin opbakning til, at de offentlige radio- og tv-virksomheders opgave er at sikre mangfoldigheden. De offentlige radio- og tv-virksomheder opfordres fortsat til at leve op til deres ansvar som økonomisk uafhængige »public service«-kanaler der, netop også når det gælder formidlingen af nyheder om mindre sportsgrene, bør basere sine kriterier for succesfulde udsendelser på andet end høje lytter- og seertal; |
| --- | --- |

67.

bekræfter sin opbakning til, at de offentlige radio- og tv-virksomheders opgave er at sikre mangfoldigheden. De offentlige radio- og tv-virksomheder opfordres fortsat til at leve op til deres ansvar som økonomisk uafhængige »public service«-kanaler der, netop også når det gælder formidlingen af nyheder om mindre sportsgrene, bør basere sine kriterier for succesfulde udsendelser på andet end høje lytter- og seertal;

Den strukturerede dialog

REGIONSUDVALGET

| 68. | er enig med Kommissionen i, at en struktureret dialog med de berørte parter på idrætsområdet om et EU-idrætsforum og om udvalgte emner kan udgøre et vigtigt bidrag til den europæiske debat om idræt. Regionsudvalget mener, at det er nødvendigt, at udvalget inddrages aktivt i udformningen af denne dialog. Regionsudvalget vil i den forbindelse især fremhæve behovet for fora, hvor repræsentanter for forskellige idrætsgrene og repræsentanter for offentlige sportsarenaer kan mødes med henblik på at drøfte aktuelle og fremtidige krav om anlæg og arenaer. Regionsudvalget forventer, at Kommissionen vil udnytte den strukturerede dialog i dette øjemed; |
| --- | --- |

68.

er enig med Kommissionen i, at en struktureret dialog med de berørte parter på idrætsområdet om et EU-idrætsforum og om udvalgte emner kan udgøre et vigtigt bidrag til den europæiske debat om idræt. Regionsudvalget mener, at det er nødvendigt, at udvalget inddrages aktivt i udformningen af denne dialog. Regionsudvalget vil i den forbindelse især fremhæve behovet for fora, hvor repræsentanter for forskellige idrætsgrene og repræsentanter for offentlige sportsarenaer kan mødes med henblik på at drøfte aktuelle og fremtidige krav om anlæg og arenaer. Regionsudvalget forventer, at Kommissionen vil udnytte den strukturerede dialog i dette øjemed;

| 69. | opfordrer til afholdelse af faglige seminarier med henblik på at informere og orientere de europæiske idrætsorganisationer om anvendelsen af »EU-regelsættet«; |
| --- | --- |

69.

opfordrer til afholdelse af faglige seminarier med henblik på at informere og orientere de europæiske idrætsorganisationer om anvendelsen af »EU-regelsættet«;

| 70. | forslår, at der arrangeres konferencer om emnet »idræt og regionaludvikling«, der kan fokusere på idrættens positive indvirkning på den regionale udvikling og medvirke til at få et overblik over bedste praksis på området; |
| --- | --- |

70.

forslår, at der arrangeres konferencer om emnet »idræt og regionaludvikling«, der kan fokusere på idrættens positive indvirkning på den regionale udvikling og medvirke til at få et overblik over bedste praksis på området;

| 71. | opfordrer til, at Kommissionen fremskynder og på bæredygtig vis støtter udviklingen af grænseoverskridende tværregionale foreninger og projekter (som f.eks. den europæiske tværregionale idrætsforening i regionen SaarLorLux). |
| --- | --- |

71.

opfordrer til, at Kommissionen fremskynder og på bæredygtig vis støtter udviklingen af grænseoverskridende tværregionale foreninger og projekter (som f.eks. den europæiske tværregionale idrætsforening i regionen SaarLorLux).

Samarbejde med medlemsstaterne

REGIONSUDVALGET

| 72. | mener, at den ikke-statslige idrætsbevægelse, på samme måde som hos Europarådet, i højere grad bør inddrages i dialogen mellem Kommissionen og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

72.

mener, at den ikke-statslige idrætsbevægelse, på samme måde som hos Europarådet, i højere grad bør inddrages i dialogen mellem Kommissionen og medlemsstaterne;

| 73. | gør i den forbindelse opmærksom på, at der i samarbejdet skal tages højde for medlemsstaternes kompetencer på idrætsområdet. |
| --- | --- |

73.

gør i den forbindelse opmærksom på, at der i samarbejdet skal tages højde for medlemsstaternes kompetencer på idrætsområdet.

Bruxelles, den 7. februar 2008.

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for

Regionsudvalget

---

| 25.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/46 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/46

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Sortehavssynergien — Nyt initiativ til regionalt samarbejde«

(2008/C 105/10)

REGIONSUDVALGET

| — | støtter Kommissionens tanke om at gøre de regionale og lokale udviklingsforanstaltninger mere effektive gennem Sortehavssynergiinitiativet ved at udnytte og udbrede bedste praksis på lokalt og regionalt plan samt udveksle netværkstiltag, men finder, at det lokale og regionale niveaus betydning for en effektiv gennemførelse af strategien skal fremgå tydeligere; |
| --- | --- |

—

støtter Kommissionens tanke om at gøre de regionale og lokale udviklingsforanstaltninger mere effektive gennem Sortehavssynergiinitiativet ved at udnytte og udbrede bedste praksis på lokalt og regionalt plan samt udveksle netværkstiltag, men finder, at det lokale og regionale niveaus betydning for en effektiv gennemførelse af strategien skal fremgå tydeligere;

| — | bifalder de seneste fremskridt i udvidelsesprocessen samt Bulgariens og Rumæniens medlemskab af EU fra 1. januar 2007. Optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet er et andet eksempel på fremskridt. Det er et skridt hen imod demokrati og stabil udvikling i Sortehavsregionen, hvorved der skabes øget stabilitet, sikkerhed og velstand for såvel EU som landene omkring Sortehavet; |
| --- | --- |

—

bifalder de seneste fremskridt i udvidelsesprocessen samt Bulgariens og Rumæniens medlemskab af EU fra 1. januar 2007. Optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet er et andet eksempel på fremskridt. Det er et skridt hen imod demokrati og stabil udvikling i Sortehavsregionen, hvorved der skabes øget stabilitet, sikkerhed og velstand for såvel EU som landene omkring Sortehavet;

| — | bakker op om skabelsen af en havidentitet for Sortehavsregionen for alle dem, der er inddraget i forskellige maritime aktiviteter. I bestræbelserne på at løse de miljørelaterede problemer og udvikle turismen bør man yde bedre støtte til traditionelle kulturer, og den maritime kultur- og naturarv bør bevares mere effektivt; |
| --- | --- |

—

bakker op om skabelsen af en havidentitet for Sortehavsregionen for alle dem, der er inddraget i forskellige maritime aktiviteter. I bestræbelserne på at løse de miljørelaterede problemer og udvikle turismen bør man yde bedre støtte til traditionelle kulturer, og den maritime kultur- og naturarv bør bevares mere effektivt;

| — | opfordrer Kommissionen til at styrke transportens rolle inden for den fremtidige havpolitik, eftersom transport er en af de vigtigste tværgående maritime aktiviteter; |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen til at styrke transportens rolle inden for den fremtidige havpolitik, eftersom transport er en af de vigtigste tværgående maritime aktiviteter;

| — | understreger betydningen af at inddrage de lokale og regionale myndigheder fra Sortehavsregionen i udformningen og gennemførelsen af EU's migrationsrelaterede politikker med henblik på en bedre forvaltning af migrationsstrømmene, således at migrationen under nøje overholdelse af menneskerettighederne og kravene til borgernes sikkerhed kan afvikles i fuld lovlighed, bl.a. i kraft af et omfattende og målrettet samarbejde mellem de myndigheder og organer, som skal håndhæve loven; |
| --- | --- |

—

understreger betydningen af at inddrage de lokale og regionale myndigheder fra Sortehavsregionen i udformningen og gennemførelsen af EU's migrationsrelaterede politikker med henblik på en bedre forvaltning af migrationsstrømmene, således at migrationen under nøje overholdelse af menneskerettighederne og kravene til borgernes sikkerhed kan afvikles i fuld lovlighed, bl.a. i kraft af et omfattende og målrettet samarbejde mellem de myndigheder og organer, som skal håndhæve loven;

| — | giver sin støtte til det fremspirende europæiske Sortehavsområde, der skal fremme samarbejdet på lokalt og regionalt plan på tværs af landene i regionen og bidrage til demokratisk stabilitet, gode styreformer og bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

—

giver sin støtte til det fremspirende europæiske Sortehavsområde, der skal fremme samarbejdet på lokalt og regionalt plan på tværs af landene i regionen og bidrage til demokratisk stabilitet, gode styreformer og bæredygtig udvikling.

| Ordfører | : | Krasimir MIREV (BG/PSE), Borgmester i Targovishte |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Krasimir MIREV (BG/PSE), Borgmester i Targovishte

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Sortehavssynergien — Nyt initiativ til regionalt samarbejde

KOM(2007) 160 endelig

Politiske anbefalinger

Generelle politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

| 1. | støtter Kommissionens tanke om at gøre de regionale og lokale udviklingsforanstaltninger mere effektive gennem Sortehavssynergiinitiativet ved at udnytte og udbrede bedste praksis på lokalt og regionalt plan samt udveksle netværkstiltag, men finder, at det lokale og regionale niveaus betydning for en effektiv gennemførelse af strategien skal fremgå tydeligere. Disse bør relanceres som instrumenter i EU's strategi for økonomisk modernisering, øget konkurrenceevne og tilnærmelse mellem EU og dets borgere; |
| --- | --- |

1.

støtter Kommissionens tanke om at gøre de regionale og lokale udviklingsforanstaltninger mere effektive gennem Sortehavssynergiinitiativet ved at udnytte og udbrede bedste praksis på lokalt og regionalt plan samt udveksle netværkstiltag, men finder, at det lokale og regionale niveaus betydning for en effektiv gennemførelse af strategien skal fremgå tydeligere. Disse bør relanceres som instrumenter i EU's strategi for økonomisk modernisering, øget konkurrenceevne og tilnærmelse mellem EU og dets borgere;

| 2. | bifalder de seneste fremskridt i udvidelsesprocessen samt Bulgariens og Rumæniens medlemskab af EU fra 1. januar 2007. Optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet er et andet eksempel på fremskridt. Det er et skridt hen imod demokrati og stabil udvikling i Sortehavsregionen, hvorved der skabes øget stabilitet, sikkerhed og velstand for såvel EU som landene omkring Sortehavet; |
| --- | --- |

2.

bifalder de seneste fremskridt i udvidelsesprocessen samt Bulgariens og Rumæniens medlemskab af EU fra 1. januar 2007. Optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet er et andet eksempel på fremskridt. Det er et skridt hen imod demokrati og stabil udvikling i Sortehavsregionen, hvorved der skabes øget stabilitet, sikkerhed og velstand for såvel EU som landene omkring Sortehavet;

| 3. | understreger vigtigheden af et regionalt og lokalt perspektiv på udvidelsesprocessen og anerkender de regionale og lokale politikkers betydning for at sikre intern stabilitet, der i høj grad afhænger af et grundlæggende demokrati; |
| --- | --- |

3.

understreger vigtigheden af et regionalt og lokalt perspektiv på udvidelsesprocessen og anerkender de regionale og lokale politikkers betydning for at sikre intern stabilitet, der i høj grad afhænger af et grundlæggende demokrati;

| 4. | fremhæver sin støtte til tiltrædelsesprocessen, den europæiske naboskabspolitik og det strategiske partnerskab med Den Russiske Føderation; bakker op om inddragelsen af Regionsudvalget og EU-institutionerne med henblik på at støtte partnerskabet i Sortehavsområdet på samme måde som partnerskaberne i Euromiddelhavs-, Østersø- og Nordsøområderne; |
| --- | --- |

4.

fremhæver sin støtte til tiltrædelsesprocessen, den europæiske naboskabspolitik og det strategiske partnerskab med Den Russiske Føderation; bakker op om inddragelsen af Regionsudvalget og EU-institutionerne med henblik på at støtte partnerskabet i Sortehavsområdet på samme måde som partnerskaberne i Euromiddelhavs-, Østersø- og Nordsøområderne;

| 5. | noterer, at de regionale og lokale myndigheder i Sortehavsområdet spiller en central rolle på følgende områder: overgangen til demokrati og gode styreformer, opbygning af den administrative kapacitet, sikring af fred, tværkulturel og tværreligiøs dialog, migration, bekæmpelse af kriminalitet, energi, transport, planlægning af infrastruktur, byplanlægning og udvikling af landdistrikterne; og noterer ligeledes, at samarbejdet mellem de lokale og regionale myndigheder og civilsamfundet kan komme til at spille en positiv rolle på alle disse områder i almenvellets interesse; |
| --- | --- |

5.

noterer, at de regionale og lokale myndigheder i Sortehavsområdet spiller en central rolle på følgende områder: overgangen til demokrati og gode styreformer, opbygning af den administrative kapacitet, sikring af fred, tværkulturel og tværreligiøs dialog, migration, bekæmpelse af kriminalitet, energi, transport, planlægning af infrastruktur, byplanlægning og udvikling af landdistrikterne; og noterer ligeledes, at samarbejdet mellem de lokale og regionale myndigheder og civilsamfundet kan komme til at spille en positiv rolle på alle disse områder i almenvellets interesse;

| 6. | gør opmærksom på, at Sortehavssynergiinitiativet har direkte berøringsflade med Regionsudvalgets institutionelle rolle; finder det derfor nødvendigt at udnytte sin kapacitet til at handle og deltage; opfordrer til, at man udnytter dets rolle til at sikre en fælles repræsentation af de regionale og lokale systemer i EU; |
| --- | --- |

6.

gør opmærksom på, at Sortehavssynergiinitiativet har direkte berøringsflade med Regionsudvalgets institutionelle rolle; finder det derfor nødvendigt at udnytte sin kapacitet til at handle og deltage; opfordrer til, at man udnytter dets rolle til at sikre en fælles repræsentation af de regionale og lokale systemer i EU;

| 7. | er enigt med Kommissionen i, at der til trods for en betydelig positiv udvikling i de seneste år stadig er forskelle mellem landene i regionen, for så vidt angår tempoet i de økonomiske reformer og kvaliteten af styreformer; |
| --- | --- |

7.

er enigt med Kommissionen i, at der til trods for en betydelig positiv udvikling i de seneste år stadig er forskelle mellem landene i regionen, for så vidt angår tempoet i de økonomiske reformer og kvaliteten af styreformer;

| 8. | er bevidst om, at Kommissionens initiativ ikke skal betragtes som en ny strategi for Sortehavsområdet, men derimod som en videreudvikling af EU's vigtigste retningslinjer for udvikling af regionen, læring, samarbejde og udbredelse af bedste praksis på regionalt og lokalt plan ved hjælp af territorialt samarbejde med henblik på at nå Lissabon- og Göteborg-målene; mener dog, at den regionale dimension bør styrkes politisk, hvis initiativet skal lykkes. |
| --- | --- |

8.

er bevidst om, at Kommissionens initiativ ikke skal betragtes som en ny strategi for Sortehavsområdet, men derimod som en videreudvikling af EU's vigtigste retningslinjer for udvikling af regionen, læring, samarbejde og udbredelse af bedste praksis på regionalt og lokalt plan ved hjælp af territorialt samarbejde med henblik på at nå Lissabon- og Göteborg-målene; mener dog, at den regionale dimension bør styrkes politisk, hvis initiativet skal lykkes.

Miljø, transport, energi og havpolitik

REGIONSUDVALGET

| 9. | gør opmærksom på miljøets kritiske tilstand i Sortehavsregionen, navnlig i Donau-deltaet og i de øvrige naturreservater i Sortehavsområdet, og særlig på eutrofiering (dvs. en stigning i et givet økosystems primære produktion), med negative virkninger på biodiversiteten, vådområder og fiskeri, samt på forurening forårsaget af olieudslip og spildevand; |
| --- | --- |

9.

gør opmærksom på miljøets kritiske tilstand i Sortehavsregionen, navnlig i Donau-deltaet og i de øvrige naturreservater i Sortehavsområdet, og særlig på eutrofiering (dvs. en stigning i et givet økosystems primære produktion), med negative virkninger på biodiversiteten, vådområder og fiskeri, samt på forurening forårsaget af olieudslip og spildevand;

| 10. | påpeger, at der er behov for flere dybtgående analyser af potentielle trusler mod miljøet i Sortehavsregionen (og mod floder, som løber ind i regionen). Disse trusler er bl.a. opstået som følge af klimaændringer og de heraf følgende risici for naturkatastrofer. Man bør i lyset heraf finde passende løsninger og støtte grænseoverskridende samarbejdsprojekter, der medfinansieres af EU, og som sigter på at forbedre håndteringen af civile katastrofesituationer; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at der er behov for flere dybtgående analyser af potentielle trusler mod miljøet i Sortehavsregionen (og mod floder, som løber ind i regionen). Disse trusler er bl.a. opstået som følge af klimaændringer og de heraf følgende risici for naturkatastrofer. Man bør i lyset heraf finde passende løsninger og støtte grænseoverskridende samarbejdsprojekter, der medfinansieres af EU, og som sigter på at forbedre håndteringen af civile katastrofesituationer;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at støtte anvendelsen af vedvarende energikilder som f.eks. vind- og vandkraft; der bør ligeledes ydes støtte til yderligere forskningsaktiviteter og innovation på dette område; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at støtte anvendelsen af vedvarende energikilder som f.eks. vind- og vandkraft; der bør ligeledes ydes støtte til yderligere forskningsaktiviteter og innovation på dette område;

| 12. | opfordrer EU og medlemsstaternes regeringer til at styrke indsatsen for udvikling af videnskabelige og teknologiske gennembrud inden for havforskning, såsom »blå« bioteknologi (bioteknologiens marine og akvatiske applikationer), styringssystemer for skibes bevægelser og turistaktiviteter, og derved imødegå nuværende og potentielle fremtidige trusler, især hvad angår forandringer — f.eks. klimaforandringer — stadig mindre fiskebestande, ikke-bæredygtig turisme og demografiske ændringer i kystområder; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU og medlemsstaternes regeringer til at styrke indsatsen for udvikling af videnskabelige og teknologiske gennembrud inden for havforskning, såsom »blå« bioteknologi (bioteknologiens marine og akvatiske applikationer), styringssystemer for skibes bevægelser og turistaktiviteter, og derved imødegå nuværende og potentielle fremtidige trusler, især hvad angår forandringer — f.eks. klimaforandringer — stadig mindre fiskebestande, ikke-bæredygtig turisme og demografiske ændringer i kystområder;

| 13. | gør opmærksom på behovet for, at den maritime kulturarv bevares bedre, idet der bør tages hensyn til en mulig vækst i turismen kombineret med en udvikling af traditionelle kulturer; |
| --- | --- |

13.

gør opmærksom på behovet for, at den maritime kulturarv bevares bedre, idet der bør tages hensyn til en mulig vækst i turismen kombineret med en udvikling af traditionelle kulturer;

| 14. | bakker op om skabelsen af en havidentitet for Sortehavsregionen for alle dem, der er inddraget i forskellige maritime aktiviteter. I bestræbelserne på at løse de miljørelaterede problemer og udvikle turismen bør man yde bedre støtte til traditionelle kulturer, og den maritime kultur- og naturarv bør bevares mere effektivt; |
| --- | --- |

14.

bakker op om skabelsen af en havidentitet for Sortehavsregionen for alle dem, der er inddraget i forskellige maritime aktiviteter. I bestræbelserne på at løse de miljørelaterede problemer og udvikle turismen bør man yde bedre støtte til traditionelle kulturer, og den maritime kultur- og naturarv bør bevares mere effektivt;

| 15. | henstiller, at Kommissionen og de nationale regeringer støtter oprettelsen af en præcis regional database ved at trække på eksisterende oplysninger og med en nærmere beskrivelse af de økonomiske og miljømæssige aspekter af individuelle havressourcer og de sociale virkninger deraf; |
| --- | --- |

15.

henstiller, at Kommissionen og de nationale regeringer støtter oprettelsen af en præcis regional database ved at trække på eksisterende oplysninger og med en nærmere beskrivelse af de økonomiske og miljømæssige aspekter af individuelle havressourcer og de sociale virkninger deraf;

| 16. | henstiller, at man vurderer og koordinerer specifikke strategiplaner i stil med dem, der er udarbejdet inden for rammerne af den tematiske strategi om beskyttelse og bevarelse af havmiljøet, hvor der slås til lyd for etablering af større havregioner, navnlig for halvlukkede havbækkener som Sortehavet. Disse planer bør udarbejdes af medlemsstaterne på forslag af Kommissionen; |
| --- | --- |

16.

henstiller, at man vurderer og koordinerer specifikke strategiplaner i stil med dem, der er udarbejdet inden for rammerne af den tematiske strategi om beskyttelse og bevarelse af havmiljøet, hvor der slås til lyd for etablering af større havregioner, navnlig for halvlukkede havbækkener som Sortehavet. Disse planer bør udarbejdes af medlemsstaterne på forslag af Kommissionen;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at styrke transportens rolle inden for den fremtidige havpolitik, eftersom transport er en af de vigtigste tværgående maritime aktiviteter; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at styrke transportens rolle inden for den fremtidige havpolitik, eftersom transport er en af de vigtigste tværgående maritime aktiviteter;

| 18. | anmoder Kommissionen om at tilskynde medlemsstaterne til at gennemføre en mere aktiv miljøovervågning af forureningen på de vigtigste skibsruter. Udvalget mener, at den nye GMES-teknologi med held kan anvendes i dette øjemed; |
| --- | --- |

18.

anmoder Kommissionen om at tilskynde medlemsstaterne til at gennemføre en mere aktiv miljøovervågning af forureningen på de vigtigste skibsruter. Udvalget mener, at den nye GMES-teknologi med held kan anvendes i dette øjemed;

| 19. | foreslår at styrke indsatsen for at færdiggøre havterminalerne, idet man først bør tage fat på dem, som har klare intermodale træk, da gennemførelsen af visse TEN-T-projekter, som påvirker havdimensionen, halter bagefter; |
| --- | --- |

19.

foreslår at styrke indsatsen for at færdiggøre havterminalerne, idet man først bør tage fat på dem, som har klare intermodale træk, da gennemførelsen af visse TEN-T-projekter, som påvirker havdimensionen, halter bagefter;

| 20. | henstiller, at man styrker de strategiske havnes rolle, hvilket bør være en prioriteret opgave i udviklingen af den fremtidige havpolitik, og parallelt hermed bestiller en undersøgelse af de indbyrdes forbindelser mellem større og sekundære havne og om en eventuel udflytning til og opsplitning af bestemte havneaktiviteter på mindre centre; |
| --- | --- |

20.

henstiller, at man styrker de strategiske havnes rolle, hvilket bør være en prioriteret opgave i udviklingen af den fremtidige havpolitik, og parallelt hermed bestiller en undersøgelse af de indbyrdes forbindelser mellem større og sekundære havne og om en eventuel udflytning til og opsplitning af bestemte havneaktiviteter på mindre centre;

| 21. | opfordrer EU og medlemsstaternes regeringer til at regulere udvindingsaktiviteterne i forbindelse med traditionelle maritime energiressourcer som f.eks. olie og gas på basis af veldefinerede miljøsikkerhedsstandarder og til at gennemføre en effektiv overvågning af sådanne aktiviteter, støtte initiativer, der skal indrette eller forbedre havneanlæg til modtagelse af olieforurenet vand, og fremme teknologiske innovationer inden for fragt og håndtering af olie, især gennem øget anvendelse af olieledninger på land; |
| --- | --- |

21.

opfordrer EU og medlemsstaternes regeringer til at regulere udvindingsaktiviteterne i forbindelse med traditionelle maritime energiressourcer som f.eks. olie og gas på basis af veldefinerede miljøsikkerhedsstandarder og til at gennemføre en effektiv overvågning af sådanne aktiviteter, støtte initiativer, der skal indrette eller forbedre havneanlæg til modtagelse af olieforurenet vand, og fremme teknologiske innovationer inden for fragt og håndtering af olie, især gennem øget anvendelse af olieledninger på land;

| 22. | slår til lyd for, at man sikrer skibsruterne bedre samt undersøger muligheden for at påbyde lodsning for olietankere og andre skibe med farlig last og for at indføre et alment påbud om lodsning i snævre sejlløb; |
| --- | --- |

22.

slår til lyd for, at man sikrer skibsruterne bedre samt undersøger muligheden for at påbyde lodsning for olietankere og andre skibe med farlig last og for at indføre et alment påbud om lodsning i snævre sejlløb;

| 23. | noterer behovet for at træffe foranstaltninger med henblik på at reducere emissioner af drivhusgasser og bakker op om ordningen med handel af emissionskvoter; |
| --- | --- |

23.

noterer behovet for at træffe foranstaltninger med henblik på at reducere emissioner af drivhusgasser og bakker op om ordningen med handel af emissionskvoter;

| 24. | henstiller, at man udvikler scenarier for kystbeskyttelsesforanstaltninger, som kan vise sig nødvendige, baseret på forskellige prognoser om stigningen i vandstande og ændrede vejrforhold; |
| --- | --- |

24.

henstiller, at man udvikler scenarier for kystbeskyttelsesforanstaltninger, som kan vise sig nødvendige, baseret på forskellige prognoser om stigningen i vandstande og ændrede vejrforhold;

| 25. | opfordrer EU og medlemsstaternes regeringer til at koordinere og bistå havregionerne med at fastlægge, hvordan det nuværende miljø kan beskyttes effektivt, og især — i forbindelse med fastlæggelse af tværregionale og/eller tværnationale fredningsområder — med at udvikle konkrete forslag til, hvordan man sikrer en væsentlig reduktion af radioaktive udledninger, af forurening fra skibe (især udledning af gasarter, affald og ballastvand), og til at støtte indsatsen for at sikre kvaliteten af kyst- og offshore-økosystemer og -habitater, idet der også bør tages hensyn til den betydelige indvirkning, som økonomiske aktiviteter kan have på havmiljøet, især via udledningen af næringsstoffer i havet. |
| --- | --- |

25.

opfordrer EU og medlemsstaternes regeringer til at koordinere og bistå havregionerne med at fastlægge, hvordan det nuværende miljø kan beskyttes effektivt, og især — i forbindelse med fastlæggelse af tværregionale og/eller tværnationale fredningsområder — med at udvikle konkrete forslag til, hvordan man sikrer en væsentlig reduktion af radioaktive udledninger, af forurening fra skibe (især udledning af gasarter, affald og ballastvand), og til at støtte indsatsen for at sikre kvaliteten af kyst- og offshore-økosystemer og -habitater, idet der også bør tages hensyn til den betydelige indvirkning, som økonomiske aktiviteter kan have på havmiljøet, især via udledningen af næringsstoffer i havet.

Uddannelse, kulturel mangfoldighed og tværreligiøs debat

REGIONSUDVALGET

| 26. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en central rolle ved at yde støtte til og holde de enkelte lokalsamfunds kulturer i hævd i Sortehavsregionen, og opfordrer Kommissionen til at bistå de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med deres deltagelse i nye EU-kulturprogrammer (Culture 2007); |
| --- | --- |

26.

understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en central rolle ved at yde støtte til og holde de enkelte lokalsamfunds kulturer i hævd i Sortehavsregionen, og opfordrer Kommissionen til at bistå de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med deres deltagelse i nye EU-kulturprogrammer (Culture 2007);

| 27. | noterer sig de sociale og økonomiske fordele, som udvikling af kulturen og større kulturel mangfoldighed bringer med sig i landene i regionen og således bidrager til opfyldelse af Lissabon-målene; |
| --- | --- |

27.

noterer sig de sociale og økonomiske fordele, som udvikling af kulturen og større kulturel mangfoldighed bringer med sig i landene i regionen og således bidrager til opfyldelse af Lissabon-målene;

| 28. | fremhæver, at det tværkulturelle samarbejde og den tværreligiøse dialog bør intensiveres med henblik på at udnytte den kulturelle mangfoldighed som et redskab til at bringe fok tættere på hinanden i et flersproget og multikulturelt Europa; |
| --- | --- |

28.

fremhæver, at det tværkulturelle samarbejde og den tværreligiøse dialog bør intensiveres med henblik på at udnytte den kulturelle mangfoldighed som et redskab til at bringe fok tættere på hinanden i et flersproget og multikulturelt Europa;

| 29. | bemærker behovet for at koncentrere indsatsen på regionalt og lokalt plan for opbygning af tillid i regionen og for at finde fredelige løsninger på »fastfrosne konflikter« ved hjælp af samarbejdsprogrammer; |
| --- | --- |

29.

bemærker behovet for at koncentrere indsatsen på regionalt og lokalt plan for opbygning af tillid i regionen og for at finde fredelige løsninger på »fastfrosne konflikter« ved hjælp af samarbejdsprogrammer;

| 30. | gør på ny opmærksom på, at det er nødvendigt at bevare en flersproget tilgang i et udvidet Europa, da en sådan er et vigtigt redskab til at inddrage borgerne i det fælles europæiske politiske projekt; |
| --- | --- |

30.

gør på ny opmærksom på, at det er nødvendigt at bevare en flersproget tilgang i et udvidet Europa, da en sådan er et vigtigt redskab til at inddrage borgerne i det fælles europæiske politiske projekt;

| 31. | opfordrer EU og medlemsstaternes regeringer til at støtte programmer og projekter til fordel for et tværregionalt ungdomssamarbejde på lokalt og regionalt plan. |
| --- | --- |

31.

opfordrer EU og medlemsstaternes regeringer til at støtte programmer og projekter til fordel for et tværregionalt ungdomssamarbejde på lokalt og regionalt plan.

Migration, beskæftigelse og sociale anliggender

REGIONSUDVALGET

| 32. | understreger betydningen af at inddrage de lokale og regionale myndigheder fra Sortehavsregionen i udformningen og gennemførelsen af EU's migrationsrelaterede politikker med henblik på en bedre forvaltning af migrationsstrømmene, således at migrationen under nøje overholdelse af menneskerettighederne og kravene til borgernes sikkerhed kan afvikles i fuld lovlighed, bl.a. i kraft af et omfattende og målrettet samarbejde mellem de myndigheder og organer, som skal håndhæve loven; |
| --- | --- |

32.

understreger betydningen af at inddrage de lokale og regionale myndigheder fra Sortehavsregionen i udformningen og gennemførelsen af EU's migrationsrelaterede politikker med henblik på en bedre forvaltning af migrationsstrømmene, således at migrationen under nøje overholdelse af menneskerettighederne og kravene til borgernes sikkerhed kan afvikles i fuld lovlighed, bl.a. i kraft af et omfattende og målrettet samarbejde mellem de myndigheder og organer, som skal håndhæve loven;

| 33. | bakker op om EU's politiske instrumenter til støtte for de aktiviteter, der går ud på at fremme social integration af migranter gennem programmer, der er specifikt rettet mod de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

33.

bakker op om EU's politiske instrumenter til støtte for de aktiviteter, der går ud på at fremme social integration af migranter gennem programmer, der er specifikt rettet mod de lokale og regionale myndigheder;

| 34. | bifalder det af Kommissionen planlagte initiativ til bekæmpelse af illegal indvandring og dennes støtte til udveksling af bedste praksis på dette område; |
| --- | --- |

34.

bifalder det af Kommissionen planlagte initiativ til bekæmpelse af illegal indvandring og dennes støtte til udveksling af bedste praksis på dette område;

| 35. | går ind for, at de lokale og regionale myndigheder i Sortehavsregionen inddrages i udformningen og gennemførelsen af EU's migrationspolitikker, og bemærker, at udformningen af fælles migrationspolitiske programmer på lokalt og regionalt plan kan sikre en fremtidig økonomisk udvikling med en større økonomisk vækst og større velstand i regionerne; |
| --- | --- |

35.

går ind for, at de lokale og regionale myndigheder i Sortehavsregionen inddrages i udformningen og gennemførelsen af EU's migrationspolitikker, og bemærker, at udformningen af fælles migrationspolitiske programmer på lokalt og regionalt plan kan sikre en fremtidig økonomisk udvikling med en større økonomisk vækst og større velstand i regionerne;

| 36. | bifalder EU-initiativer vedrørende lige muligheder på lokalt og regionalt plan og opfordrer de nationale regeringer til at yde deres støtte i den sammenhæng. |
| --- | --- |

36.

bifalder EU-initiativer vedrørende lige muligheder på lokalt og regionalt plan og opfordrer de nationale regeringer til at yde deres støtte i den sammenhæng.

Gode styreformer, regionale initiativer og netværksarbejde

REGIONSUDVALGET

| 37. | sætter pris på de fremskridt, der siden 1989 er blevet gjort i regionen ved hjælp af initiativer som det økonomiske samarbejde i Sortehavsområdet (BSEC) og BSEC's parlamentariske forsamling (PABSEC); |
| --- | --- |

37.

sætter pris på de fremskridt, der siden 1989 er blevet gjort i regionen ved hjælp af initiativer som det økonomiske samarbejde i Sortehavsområdet (BSEC) og BSEC's parlamentariske forsamling (PABSEC);

| 38. | fremhæver behovet for at videreudvikle og koordinere erfaringerne fra eksisterende regionale initiativer, der forbinder Sortehavsregionen med EU med europæisk merværdi som f.eks. Donau-samarbejdsprocessen, med vægt på territorial og tematisk komplementaritet; |
| --- | --- |

38.

fremhæver behovet for at videreudvikle og koordinere erfaringerne fra eksisterende regionale initiativer, der forbinder Sortehavsregionen med EU med europæisk merværdi som f.eks. Donau-samarbejdsprocessen, med vægt på territorial og tematisk komplementaritet;

| 39. | henstiller, at man forbedrer koordinationen mellem de forskellige initiativer på nationalt og regionalt plan i regionen og om muligt fastlægger deres respektive aktivitetssfærer for derved at undgå overlapninger og opnå specifikke resultater; |
| --- | --- |

39.

henstiller, at man forbedrer koordinationen mellem de forskellige initiativer på nationalt og regionalt plan i regionen og om muligt fastlægger deres respektive aktivitetssfærer for derved at undgå overlapninger og opnå specifikke resultater;

| 40. | slår til lyd for, at man udbreder eksisterende regionale og lokale eksempler på god praksis, især med hensyn til lokale økonomiske klynger, forskningsnetværk, partnerskaber mellem den offentlige og private sektor, fysisk planlægning og god forvaltningspraksis samt for, at man opmuntrer og støtter de lokale og regionale myndigheder i Sortehavslandene i videreudviklingen af disse eksempler på god praksis; |
| --- | --- |

40.

slår til lyd for, at man udbreder eksisterende regionale og lokale eksempler på god praksis, især med hensyn til lokale økonomiske klynger, forskningsnetværk, partnerskaber mellem den offentlige og private sektor, fysisk planlægning og god forvaltningspraksis samt for, at man opmuntrer og støtter de lokale og regionale myndigheder i Sortehavslandene i videreudviklingen af disse eksempler på god praksis;

| 41. | bakker op om den af Europa-Parlamentet og Kommissionen anlagte strategi vedrørende de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med kommunikation, der skaber konsensus i befolkningen og bidrager til større gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

41.

bakker op om den af Europa-Parlamentet og Kommissionen anlagte strategi vedrørende de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med kommunikation, der skaber konsensus i befolkningen og bidrager til større gennemsigtighed og ansvarlighed;

| 42. | bifalder alle passende EU-foranstaltninger, som også sigter på udviklingen i de enkelte lande, f.eks. ved at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet samt ved at bidrage til oprettelsen af effektive administrative strukturer. Der er tale om en proces, som forudsætter en inddragelse af det regionale og lokale niveau. Regionsudvalget går i den sammenhæng ind for ethvert passende initiativ til støtte for en selvstændig udvikling af et politisk og økonomisk samarbejde i regionen; |
| --- | --- |

42.

bifalder alle passende EU-foranstaltninger, som også sigter på udviklingen i de enkelte lande, f.eks. ved at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet samt ved at bidrage til oprettelsen af effektive administrative strukturer. Der er tale om en proces, som forudsætter en inddragelse af det regionale og lokale niveau. Regionsudvalget går i den sammenhæng ind for ethvert passende initiativ til støtte for en selvstændig udvikling af et politisk og økonomisk samarbejde i regionen;

| 43. | opfordrer EU og de nationale regeringer til at støtte programmer og projekter til fordel for mobilitet blandt det regionale og lokale administrative personale som et værktøj til etablering af tættere forbindelser, udveksling af erfaringer og øget effektivitet; |
| --- | --- |

43.

opfordrer EU og de nationale regeringer til at støtte programmer og projekter til fordel for mobilitet blandt det regionale og lokale administrative personale som et værktøj til etablering af tættere forbindelser, udveksling af erfaringer og øget effektivitet;

| 44. | henstiller, at man inddrager de organisationer, der samler lokalt valgte repræsentanter og repræsenterer disses interesser, i debatter som led i den igangværende politiske dialog mellem EU og landene i regionen; |
| --- | --- |

44.

henstiller, at man inddrager de organisationer, der samler lokalt valgte repræsentanter og repræsenterer disses interesser, i debatter som led i den igangværende politiske dialog mellem EU og landene i regionen;

| 45. | opfordrer de nationale regeringer i regionen til at overholde principperne i det europæiske charter om lokalt selvstyre. |
| --- | --- |

45.

opfordrer de nationale regeringer i regionen til at overholde principperne i det europæiske charter om lokalt selvstyre.

Grænseoverskridende og tværregionalt samarbejde

REGIONSUDVALGET

| 46. | fremhæver, at de lokale og regionale myndigheder og især borgmestrene kan komme til at spille en positiv rolle i forbindelse med udviklingen af et civilsamfund i regionen, navnlig på de områder, hvor de nationale myndigheder ikke har nogen stærke demokratiske traditioner; |
| --- | --- |

46.

fremhæver, at de lokale og regionale myndigheder og især borgmestrene kan komme til at spille en positiv rolle i forbindelse med udviklingen af et civilsamfund i regionen, navnlig på de områder, hvor de nationale myndigheder ikke har nogen stærke demokratiske traditioner;

| 47. | giver sin støtte til det fremspirende europæiske Sortehavsområde, der skal fremme samarbejdet på lokalt og regionalt plan på tværs af landene i regionen og bidrage til demokratisk stabilitet, gode styreformer og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

47.

giver sin støtte til det fremspirende europæiske Sortehavsområde, der skal fremme samarbejdet på lokalt og regionalt plan på tværs af landene i regionen og bidrage til demokratisk stabilitet, gode styreformer og bæredygtig udvikling;

| 48. | bemærker, at der er grundlag for et samarbejde mellem Europarådet og Regionsudvalget som led i samarbejdsaftalen mellem de to institutioner; |
| --- | --- |

48.

bemærker, at der er grundlag for et samarbejde mellem Europarådet og Regionsudvalget som led i samarbejdsaftalen mellem de to institutioner;

| 49. | fremhæver, at dets arbejdsgrupper spiller en vigtig rolle, idet de bistår kandidatlandenes og de potentielle kandidatlandes lokale og regionale myndigheder i deres indsats for at skabe muligheder og udvikle den nødvendige politiske dialog mellem EU, kandidatlandene og de potentielle kandidatlande; |
| --- | --- |

49.

fremhæver, at dets arbejdsgrupper spiller en vigtig rolle, idet de bistår kandidatlandenes og de potentielle kandidatlandes lokale og regionale myndigheder i deres indsats for at skabe muligheder og udvikle den nødvendige politiske dialog mellem EU, kandidatlandene og de potentielle kandidatlande;

| 50. | påskønner Kommissionens forslag om, at initiativet bør udformes på lokalt plan i regionen i samarbejde med de partnere, der er ansvarlige for dets iværksættelse; slår til lyd for, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i denne proces, eftersom dette vil intensivere kontakterne mellem byer og kommuner, universiteter, kulturformidlere og civilsamfundsorganisationer, herunder forbrugerorganisationer, i Sortehavsområdet. |
| --- | --- |

50.

påskønner Kommissionens forslag om, at initiativet bør udformes på lokalt plan i regionen i samarbejde med de partnere, der er ansvarlige for dets iværksættelse; slår til lyd for, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i denne proces, eftersom dette vil intensivere kontakterne mellem byer og kommuner, universiteter, kulturformidlere og civilsamfundsorganisationer, herunder forbrugerorganisationer, i Sortehavsområdet.

Bruxelles, den 7. februar 2008.

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for

Regionsudvalget

---