# Europeiska unionens C 73/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 73 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången19 mars 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 73

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången19 mars 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2008/C 073/01 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010 | 1 |
| 2008/C 073/02 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2011 | 6 |
| 2008/C 073/03 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Cyperns stabilitetsprogram för 2007–2011 | 10 |
| 2008/C 073/04 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Estlands uppdaterade konvergensprogram för 2007–2011 | 14 |
| 2008/C 073/05 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010 | 18 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2008/C 073/01

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010

1

2008/C 073/02

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2011

6

2008/C 073/03

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Cyperns stabilitetsprogram för 2007–2011

10

2008/C 073/04

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Estlands uppdaterade konvergensprogram för 2007–2011

14

2008/C 073/05

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010

18

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2008/C 073/06 | Rådets beslut av den 17 mars 2008 om utnämning av en ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse | 23 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 073/07 | Eurons växelkurs | 24 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

2008/C 073/06

Rådets beslut av den 17 mars 2008 om utnämning av en ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse

23

Kommissionen

2008/C 073/07

Eurons växelkurs

24

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 073/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5125 – Marel/SFS) (
  1
  ) | 25 |
| | ANDRA AKTER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 073/09 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 26 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 073/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5125 – Marel/SFS) (
  1
  )

1

25

ANDRA AKTER

Kommissionen

2008/C 073/09

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 19.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 73/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010

(2008/C 73/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Bulgariens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Bulgariens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2007–2010.

| (2) | Den reala BNP-tillväxten har varit hög och legat på mer än 6 % sedan 2003, men de externa underskotten har blivit allt större. Därför har man fört en stram eller i stort sett neutral finanspolitik sedan 2003, och de offentliga finanserna har stärkts från en ställning med nära balans till ett överskott på drygt 3 % av BNP för 2006. Samtidigt har penningpolitiken varit ackommoderande inom ramen för sedelfondssystemet. Den starka ekonomiska tillväxten har åtföljts av tecken på överhettning och ökade makroekonomiska obalanser som avspeglas av ett ökande bytesbalansunderskott, bankutlåningen som åter ökar i allt snabbare takt, samt stigande inflation.
  De växande externa underskotten i Bulgarien återspeglar dock i hög grad en investeringsboom som drivs av ett avsevärt inflöde av utländska direktinvesteringar. Inflationen utlöstes huvudsakligen av stigande priser på livsmedel och energi som förorsakats av externa faktorer. Arbetsmarknaden har emellertid blivit alltmer ansträngd i takt med en snabbt sjunkande arbetslöshet. Under 2007 tilltog även löneökningstakten betydligt och översteg för första gången på många år produktivitetstillväxten. Om denna utveckling håller i sig skulle den kunna leda till en urholkning av konkurrenskraften och äventyra en fortsatt hög tillväxt, även om konkurrenskraften i fråga om kostnader till största delen har hållits intakt tack vare måttliga reallöneökningar fram till 2006 och samlade produktivitetsvinster sedan 1998. Bulgarien står framgent inför den centrala uppgiften att ta itu med dessa obalanser och samtidigt stärka förutsättningarna för en hållbar upphämtning genom att fortsatt bedriva en försiktig finanspolitik och en återhållsam lönepolitik, förbättra kvaliteten i de offentliga finanserna, säkerställa den finansiella sektorns stabilitet och påskynda strukturella reformer. |
| --- | --- |

(2)

Den reala BNP-tillväxten har varit hög och legat på mer än 6 % sedan 2003, men de externa underskotten har blivit allt större. Därför har man fört en stram eller i stort sett neutral finanspolitik sedan 2003, och de offentliga finanserna har stärkts från en ställning med nära balans till ett överskott på drygt 3 % av BNP för 2006. Samtidigt har penningpolitiken varit ackommoderande inom ramen för sedelfondssystemet. Den starka ekonomiska tillväxten har åtföljts av tecken på överhettning och ökade makroekonomiska obalanser som avspeglas av ett ökande bytesbalansunderskott, bankutlåningen som åter ökar i allt snabbare takt, samt stigande inflation.

De växande externa underskotten i Bulgarien återspeglar dock i hög grad en investeringsboom som drivs av ett avsevärt inflöde av utländska direktinvesteringar. Inflationen utlöstes huvudsakligen av stigande priser på livsmedel och energi som förorsakats av externa faktorer. Arbetsmarknaden har emellertid blivit alltmer ansträngd i takt med en snabbt sjunkande arbetslöshet. Under 2007 tilltog även löneökningstakten betydligt och översteg för första gången på många år produktivitetstillväxten. Om denna utveckling håller i sig skulle den kunna leda till en urholkning av konkurrenskraften och äventyra en fortsatt hög tillväxt, även om konkurrenskraften i fråga om kostnader till största delen har hållits intakt tack vare måttliga reallöneökningar fram till 2006 och samlade produktivitetsvinster sedan 1998. Bulgarien står framgent inför den centrala uppgiften att ta itu med dessa obalanser och samtidigt stärka förutsättningarna för en hållbar upphämtning genom att fortsatt bedriva en försiktig finanspolitik och en återhållsam lönepolitik, förbättra kvaliteten i de offentliga finanserna, säkerställa den finansiella sektorns stabilitet och påskynda strukturella reformer.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario förväntas den reala BNP-tillväxten öka från 6,4 % år 2007 till i genomsnitt 6,7 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) förefaller detta scenario grundas på i stort sett rimliga tillväxtantaganden, om än något optimistiska särskilt mot slutet av programperioden då den beräknade inhemska efterfrågetillväxten, i synnerhet investeringstillväxten, förefaller ligga i överkant. Mot en bakgrund av hög real BNP-tillväxt beräknar man enligt programmet att göra begränsade framsteg i riktning mot nominell konvergens med en fortsatt relativt hög inflation. Med hänsyn till det beräknade fortsatta kraven på löneökningar och de planerade höjningarna av punktskatterna på tobak förefaller inflationsberäkningarna för 2009 och 2010 vara i underkant. Även om tillväxtens sammansättning förväntas bli något mer balanserad med stöd av en högre exporttillväxt beräknas underskottet i bytesbalansen öka ytterligare och uppgå till 2 % av BNP 2008, vilket förefaller rimligt mot bakgrund av den senaste tidens utveckling. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario förväntas den reala BNP-tillväxten öka från 6,4 % år 2007 till i genomsnitt 6,7 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) förefaller detta scenario grundas på i stort sett rimliga tillväxtantaganden, om än något optimistiska särskilt mot slutet av programperioden då den beräknade inhemska efterfrågetillväxten, i synnerhet investeringstillväxten, förefaller ligga i överkant. Mot en bakgrund av hög real BNP-tillväxt beräknar man enligt programmet att göra begränsade framsteg i riktning mot nominell konvergens med en fortsatt relativt hög inflation. Med hänsyn till det beräknade fortsatta kraven på löneökningar och de planerade höjningarna av punktskatterna på tobak förefaller inflationsberäkningarna för 2009 och 2010 vara i underkant. Även om tillväxtens sammansättning förväntas bli något mer balanserad med stöd av en högre exporttillväxt beräknas underskottet i bytesbalansen öka ytterligare och uppgå till 2 % av BNP 2008, vilket förefaller rimligt mot bakgrund av den senaste tidens utveckling.

| (4) | Enligt den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2007 uppgå till 3,1 % av BNP, vilket kan jämföras med det mål på 0,8 % av BNP som angavs i konvergensprogrammet från januari 2007. Detta förbättrade budgetutfall förklaras helt och hållet av högre än beräknade intäkter, medan utgiftskontrollen inte upprätthölls fullt ut. Ursprungligen planerade besparingar på 10 % av de budgeterade löpande utgifterna utom räntor genomfördes inte och ett ytterligare utgiftsprogram, som till övervägande del gällde utgifter för infrastruktur, på omkring 2,25 % av BNP antogs i december 2007. Vidare höjdes pensionerna i två omgångar under 2007 med 10 % och således med mer än de 8,5 % som den gällande indexeringen skulle ha resulterat i. Lönetrycket, slutligen, har också börjat att få övervältringseffekter på den offentliga sektorn, med en tydligt stigande löneökningstakt i den offentliga sektorn under årets andra hälft. På det hela taget kan dock det högre än planerade budgetöverskottet 2007 anses vara i linje med uppmaningen i rådets yttrande av den 27 mars 2007 om konvergensprogrammet från januari 2007 (3). Med tanke på den fortsatt kraftiga inkomsttillväxten kan budgetutfallet 2007 komma att bli ännu bättre än vad som förutses i programmet. |
| --- | --- |

(4)

Enligt den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2007 uppgå till 3,1 % av BNP, vilket kan jämföras med det mål på 0,8 % av BNP som angavs i konvergensprogrammet från januari 2007. Detta förbättrade budgetutfall förklaras helt och hållet av högre än beräknade intäkter, medan utgiftskontrollen inte upprätthölls fullt ut. Ursprungligen planerade besparingar på 10 % av de budgeterade löpande utgifterna utom räntor genomfördes inte och ett ytterligare utgiftsprogram, som till övervägande del gällde utgifter för infrastruktur, på omkring 2,25 % av BNP antogs i december 2007. Vidare höjdes pensionerna i två omgångar under 2007 med 10 % och således med mer än de 8,5 % som den gällande indexeringen skulle ha resulterat i. Lönetrycket, slutligen, har också börjat att få övervältringseffekter på den offentliga sektorn, med en tydligt stigande löneökningstakt i den offentliga sektorn under årets andra hälft. På det hela taget kan dock det högre än planerade budgetöverskottet 2007 anses vara i linje med uppmaningen i rådets yttrande av den 27 mars 2007 om konvergensprogrammet från januari 2007 (3). Med tanke på den fortsatt kraftiga inkomsttillväxten kan budgetutfallet 2007 komma att bli ännu bättre än vad som förutses i programmet.

| (5) | Programmets strategi för de offentliga finanserna på medellång sikt syftar till att bibehålla en neutral inriktning av finanspolitiken under hela programperioden. Det medelfristiga mål för de offentliga finanserna som anges i programmet har ändrats från ett saldo i balans i strukturella termer (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder) till ett överskott på 1,5 % av BNP, som man avser att upprätthålla under hela programperioden. Trots att det medelfristiga mål som rådet godkände i sitt yttrande om det ursprungliga programmet redan var mer krävande än vad som erfordrades av pakten, motiveras den avsevärda uppskrivningen av målet i programmet av ökande externa obalanser, tilltagande inflation och effekterna av befolkningens beräknade stigande medelålder. Både det nominella saldot i den offentliga sektorns finanser och det primära saldot beräknas fortsatt vara stabila under programperioden och visa ett överskott på respektive 3 och 4 % av BNP. Enligt programmet kommer inkomst- och utgiftskvoterna att öka med omkring 1,75 procentenheter vardera under programperioden, med anpassningen koncentrerad till 2008. På inkomstsidan räknar man i programmet med en ökning av inkomstslaget ”övriga inkomster” med 2,25 % av BNP, vilket huvudsakligen avspeglar en ökning av transfereringarna från EU under programperioden.
  Skatteintäkterna förväntas under 2008 öka med 1,25 av BNP som ett resultat av vissa punktskattehöjningar, en förbättrad skattemoral och en gynnsam sammansättning av tillväxten. Införandet av en enda skattesats för inkomstskatten förväntas finansieras full ut genom att den informella ekonomin minskar ytterligare och vissa skatteavdrag avskaffas. Skatteintäkterna och inbetalningar av sociala avgifter förväntas sjunka något under 2009 och 2010. Vidare beräknas socialavgifterna 2008 minska med 1 % av BNP till följd av att uttagsprocenten sänks, vilket dock i stor utsträckning bör uppvägas av en utvidgning av skattebasen. På utgiftssidan räknar man i programmet med en betydande omstruktureringsaktivitet och investeringsutgifterna beräknas öka med omkring 2 % av BNP, i allt större utsträckning finansierade av EU-transfereringar, och utgiftsslaget ”övriga utgifter” med omkring 1,5 % av BNP under programperioden. Denna ökning avses delvis kompenseras av lägre ränteutgifter, lägre sociala transfereringar och minskade offentliga löneutgifter tack vare de planerade personalnedskärningarna i den offentliga sektorn. De aktuella budgetmålen är betydligt mer ambitiösa än i programmet från januari 2007 genom att bygga vidare på det bättre än förväntade utfallet 2007, även mot bakgrund av utsikter om en något starkare konjunkturutveckling. |
| --- | --- |

(5)

Programmets strategi för de offentliga finanserna på medellång sikt syftar till att bibehålla en neutral inriktning av finanspolitiken under hela programperioden. Det medelfristiga mål för de offentliga finanserna som anges i programmet har ändrats från ett saldo i balans i strukturella termer (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder) till ett överskott på 1,5 % av BNP, som man avser att upprätthålla under hela programperioden. Trots att det medelfristiga mål som rådet godkände i sitt yttrande om det ursprungliga programmet redan var mer krävande än vad som erfordrades av pakten, motiveras den avsevärda uppskrivningen av målet i programmet av ökande externa obalanser, tilltagande inflation och effekterna av befolkningens beräknade stigande medelålder. Både det nominella saldot i den offentliga sektorns finanser och det primära saldot beräknas fortsatt vara stabila under programperioden och visa ett överskott på respektive 3 och 4 % av BNP. Enligt programmet kommer inkomst- och utgiftskvoterna att öka med omkring 1,75 procentenheter vardera under programperioden, med anpassningen koncentrerad till 2008. På inkomstsidan räknar man i programmet med en ökning av inkomstslaget ”övriga inkomster” med 2,25 % av BNP, vilket huvudsakligen avspeglar en ökning av transfereringarna från EU under programperioden.

Skatteintäkterna förväntas under 2008 öka med 1,25 av BNP som ett resultat av vissa punktskattehöjningar, en förbättrad skattemoral och en gynnsam sammansättning av tillväxten. Införandet av en enda skattesats för inkomstskatten förväntas finansieras full ut genom att den informella ekonomin minskar ytterligare och vissa skatteavdrag avskaffas. Skatteintäkterna och inbetalningar av sociala avgifter förväntas sjunka något under 2009 och 2010. Vidare beräknas socialavgifterna 2008 minska med 1 % av BNP till följd av att uttagsprocenten sänks, vilket dock i stor utsträckning bör uppvägas av en utvidgning av skattebasen. På utgiftssidan räknar man i programmet med en betydande omstruktureringsaktivitet och investeringsutgifterna beräknas öka med omkring 2 % av BNP, i allt större utsträckning finansierade av EU-transfereringar, och utgiftsslaget ”övriga utgifter” med omkring 1,5 % av BNP under programperioden. Denna ökning avses delvis kompenseras av lägre ränteutgifter, lägre sociala transfereringar och minskade offentliga löneutgifter tack vare de planerade personalnedskärningarna i den offentliga sektorn. De aktuella budgetmålen är betydligt mer ambitiösa än i programmet från januari 2007 genom att bygga vidare på det bättre än förväntade utfallet 2007, även mot bakgrund av utsikter om en något starkare konjunkturutveckling.

| (6) | Riskerna i programmets budgetberäkningar förefaller i stort sett uppväga varandra. Särskilt med tanke på växande yttre och inre obalanser kan det makroekonomiska scenariot innehålla vissa risker. Inkomstberäkningarna för 2008 omgärdas dessutom av viss osäkerhet till följd av införandet av den enhetliga skattesatsen för inkomstskatten. Dessa risker förväntas emellertid uppvägas av mycket goda meriter när det gäller att uppfylla budgetmålen och buffertar på utgiftssidan genom att budgetreserveringar gjorts för oförutsedda utgifter. Den förväntade nedgången i skatteintäkter under 2009 och 2010 är inte fullt förenlig med det underliggande tillväxtscenariot och därför kan skatteintäkterna komma att utvecklas bättre än planerat. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i programmets budgetberäkningar förefaller i stort sett uppväga varandra. Särskilt med tanke på växande yttre och inre obalanser kan det makroekonomiska scenariot innehålla vissa risker. Inkomstberäkningarna för 2008 omgärdas dessutom av viss osäkerhet till följd av införandet av den enhetliga skattesatsen för inkomstskatten. Dessa risker förväntas emellertid uppvägas av mycket goda meriter när det gäller att uppfylla budgetmålen och buffertar på utgiftssidan genom att budgetreserveringar gjorts för oförutsedda utgifter. Den förväntade nedgången i skatteintäkter under 2009 och 2010 är inte fullt förenlig med det underliggande tillväxtscenariot och därför kan skatteintäkterna komma att utvecklas bättre än planerat.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning innebär programmets finanspolitiska inriktning att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna upprätthålls med bred marginal under hela programperioden. Den finanspolitiska inriktning som kan utläsas av programmet är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Den planerade neutrala inriktningen av finanspolitiken avser att förhindra att de befintliga interna och externa makroekonomiska obalanserna ökar. Med tanke på det begränsade handlingsutrymmet för penningpolitiken inom ramen för sedelfondssystemet skulle det bidra till att minska dessa om man sparade alla eventuella överskridande inkomster. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning innebär programmets finanspolitiska inriktning att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna upprätthålls med bred marginal under hela programperioden. Den finanspolitiska inriktning som kan utläsas av programmet är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Den planerade neutrala inriktningen av finanspolitiken avser att förhindra att de befintliga interna och externa makroekonomiska obalanserna ökar. Med tanke på det begränsade handlingsutrymmet för penningpolitiken inom ramen för sedelfondssystemet skulle det bidra till att minska dessa om man sparade alla eventuella överskridande inkomster.

| (8) | I avsaknad av långsiktiga beräkningar av åldersrelaterade utgifter, grundade på de gemensamma makroekonomiska antaganden som används av kommittén för ekonomisk politik och kommissionen, är det inte möjligt att bedöma effekterna av en åldrande befolkning i Bulgarien på en lika jämförbar och stabil grund som nu görs för de övriga medlemsstaterna, för vilka beräkningar på denna grundval föreligger. Även om det inte kan uteslutas att befolkningens åldrande kan ge betydande effekter på de offentliga utgifterna med tanke på den rådande befolkningsstrukturen, bidrar det budgetmässiga läget 2007, med ett stort strukturellt överskott, i betydande utsträckning till att minska den redan låga skuldnivån. Genom att behålla stora primära överskott på medellång sikt bidrar man till att begränsa riskerna med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

I avsaknad av långsiktiga beräkningar av åldersrelaterade utgifter, grundade på de gemensamma makroekonomiska antaganden som används av kommittén för ekonomisk politik och kommissionen, är det inte möjligt att bedöma effekterna av en åldrande befolkning i Bulgarien på en lika jämförbar och stabil grund som nu görs för de övriga medlemsstaterna, för vilka beräkningar på denna grundval föreligger. Även om det inte kan uteslutas att befolkningens åldrande kan ge betydande effekter på de offentliga utgifterna med tanke på den rådande befolkningsstrukturen, bidrar det budgetmässiga läget 2007, med ett stort strukturellt överskott, i betydande utsträckning till att minska den redan låga skuldnivån. Genom att behålla stora primära överskott på medellång sikt bidrar man till att begränsa riskerna med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet.

| (9) | Konvergensprogrammet förefaller i stort sett vara förenligt med det nationella reformprogrammet från mars 2007 och genomföranderapporten från oktober 2007. Särskilt strategin för de offentliga finanserna och de åtgärder som planeras för att främja de offentliga utgifternas kvalitet, bland annat genom en ökad tillämpning av programbudgetering, ligger helt i linje med de prioriterade områden som lyfts fram i det nationella reformprogrammet. Få konkreta åtgärder planeras för att förbättra de offentliga utgifternas effektivitet och kvaliteten på hälso- och sjukvårdsområdet. Uppdateringen verkar avspegla konsekvenserna för de offentliga finanserna av de planerade reformerna i det nationella reformprogrammet. Detta gäller i synnerhet den planerade ökningen av investeringar i infrastruktur. Uppdateringen innehåller dock ganska få uppgifter om de direkta budgetmässiga kostnaderna av vissa nyckelåtgärder, som exempelvis de som sammanhänger med förstärkandet av den administrativa kapaciteten eller den aktiva arbetsmarknadspolitiken. |
| --- | --- |

(9)

Konvergensprogrammet förefaller i stort sett vara förenligt med det nationella reformprogrammet från mars 2007 och genomföranderapporten från oktober 2007. Särskilt strategin för de offentliga finanserna och de åtgärder som planeras för att främja de offentliga utgifternas kvalitet, bland annat genom en ökad tillämpning av programbudgetering, ligger helt i linje med de prioriterade områden som lyfts fram i det nationella reformprogrammet. Få konkreta åtgärder planeras för att förbättra de offentliga utgifternas effektivitet och kvaliteten på hälso- och sjukvårdsområdet. Uppdateringen verkar avspegla konsekvenserna för de offentliga finanserna av de planerade reformerna i det nationella reformprogrammet. Detta gäller i synnerhet den planerade ökningen av investeringar i infrastruktur. Uppdateringen innehåller dock ganska få uppgifter om de direkta budgetmässiga kostnaderna av vissa nyckelåtgärder, som exempelvis de som sammanhänger med förstärkandet av den administrativa kapaciteten eller den aktiva arbetsmarknadspolitiken.

| (10) | Programmet innehåller nästan alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (4) som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram. |
| --- | --- |

(10)

Programmet innehåller nästan alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (4) som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram.

Sammantaget är slutsatsen att programmet syftar till att bibehålla en sund budgetställning under hela perioden genom att planera för fortsatta stora överskott i de offentliga finanserna. Målen för de offentliga finanserna förefaller rimliga. I programmet föreslås en betydande uppskrivning av det medelfristiga målet för de offentliga finanserna från ett saldo i balans i strukturella termer till ett överskott på 1,5 % av BNP, vilket utan svårighet kommer att uppnås under hela programperioden. För att bevara makroekonomisk stabilitet och säkerställa en hållbar upphämtning i en situation med stigande externa obalanser och hög inflation krävs en fortsatt stram finanspolitik, ytterligare förbättringar i de offentliga utgifternas kvalitet, inklusive hälso- och sjukvård, och finanspolitiska institutioner och en lönepolitik för den offentliga sektorn som bidrar till en generell återhållsam löneutveckling och ligger i linje med förbättringar i produktiviteten.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning och med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar konvergens uppmanas Bulgarien att göra följande:

| i) | Fortsätta att undvika en konjunkturförstärkande inriktning av finanspolitiken i syfte att bidra till att begränsa befintliga externa obalanser, särskilt genom att spara alla eventuella budgetöverskott och hålla tillbaka utgiftsökningar. |
| --- | --- |

i)

Fortsätta att undvika en konjunkturförstärkande inriktning av finanspolitiken i syfte att bidra till att begränsa befintliga externa obalanser, särskilt genom att spara alla eventuella budgetöverskott och hålla tillbaka utgiftsökningar.

| ii) | Intensifiera ekonomisk-politiska åtgärder för att hålla tillbaka inflationstrycket, bland annat genom en försiktig lönepolitik för den offentliga sektorn som bidrar till en återhållsam löneutveckling. |
| --- | --- |

ii)

Intensifiera ekonomisk-politiska åtgärder för att hålla tillbaka inflationstrycket, bland annat genom en försiktig lönepolitik för den offentliga sektorn som bidrar till en återhållsam löneutveckling.

| iii) | Ytterligare stärka effektiviteten i de offentliga utgifterna, särskilt genom att fullt ut införa programbudgetering, förstärka den administrativa kapaciteten och reformera arbetsmarknaden, utbildningen och hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

iii)

Ytterligare stärka effektiviteten i de offentliga utgifterna, särskilt genom att fullt ut införa programbudgetering, förstärka den administrativa kapaciteten och reformera arbetsmarknaden, utbildningen och hälso- och sjukvården.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2007 | 6,1 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 |
| KOM nov. 2007 | 6,1 | 6,3 | 6,0 | 6,2 | i.u. |
| KP jan. 2007 | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP dec. 2007 | 7,4 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 |
| KOM nov. 2007 | 7,4 | 7,1 | 7,3 | 5,8 | i.u. |
| KP jan. 2007 | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 | i.u. |
| Produktionsgap (5)

  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2007 | 0,8 | 0,6 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM nov. 2007 (6) | 1,1 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | i.u. |
| KP jan. 2007 | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | – 15,0 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 |
| KOM nov. 2007 | – 15,0 | – 17,0 | – 16,0 | – 15,8 | i.u. |
| KP jan. 2007 | – 14,1 | – 13,6 | – 12,8 | – 12,4 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 3,2 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM nov. 2007 | 3,2 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | i.u. |
| KP jan. 2007 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 4,6 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM nov. 2007 | 4,6 | 4,1 | 4,1 | 4,0 | i.u. |
| KP jan. 2007 | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM nov. 2007 | 2,9 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | i.u. |
| KP jan. 2007 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | i.u. |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM nov. 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | i.u. |
| KP jan. 2007 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 22,8 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 |
| KOM nov. 2007 | 22,8 | 19,3 | 15,9 | 12,9 | i.u. |
| KP jan. 2007 | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 | i.u. |
| Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2007

6,1

6,4

6,4

6,8

6,9

KOM nov. 2007

6,1

6,3

6,0

6,2

i.u.

KP jan. 2007

5,9

5,9

6,2

6,1

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

KP dec. 2007

7,4

7,2

6,9

4,4

3,7

KOM nov. 2007

7,4

7,1

7,3

5,8

i.u.

KP jan. 2007

7,4

4,0

3,0

3,0

i.u.

Produktionsgap (5)

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2007

0,8

0,6

0,0

– 0,4

– 0,2

KOM nov. 2007 (6)

1,1

0,7

– 0,1

– 0,6

i.u.

KP jan. 2007

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

KP dec. 2007

– 15,0

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

KOM nov. 2007

– 15,0

– 17,0

– 16,0

– 15,8

i.u.

KP jan. 2007

– 14,1

– 13,6

– 12,8

– 12,4

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2007

3,2

3,1

3,0

3,0

3,0

KOM nov. 2007

3,2

3,0

3,1

3,1

i.u.

KP jan. 2007

3,2

0,8

1,5

1,5

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2007

4,6

4,3

4,0

4,0

4,0

KOM nov. 2007

4,6

4,1

4,1

4,0

i.u.

KP jan. 2007

4,6

2,2

2,8

2,7

i.u.

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

KP dec. 2007

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM nov. 2007

2,9

2,8

3,1

3,3

i.u.

KP jan. 2007

3,2

1,0

1,9

2,0

i.u.

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

KP dec. 2007

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM nov. 2007

2,9

2,9

3,1

3,3

i.u.

KP jan. 2007

3,2

1,0

1,9

2,0

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2007

22,8

19,8

18,3

17,4

16,9

KOM nov. 2007

22,8

19,3

15,9

12,9

i.u.

KP jan. 2007

25,3

22,7

22,3

21,1

i.u.

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos samt kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(3)  EUT C 89, 24.4.2007, s. 11.

(4)  Uppgifter saknas särskilt om engångsåtgärder under 2007 liksom vissa uppgifter om långsiktig hållbarhet.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa. Det konjunkturrensade saldot i kommissionens höstprognos har räknats om till följd av en revidering av Bulgariens budgetkänslighet.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 6,2 %, 6,7 %, 6,8 % respektive 6,8 % under perioden 2006-2009.

(7)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. I den senaste uppdateringen av programmet ges ingen information om engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Enligt kommissionens höstprognos uppgår de för 2007 till 0,1 % av BNP (överskottsminskande) Det konjunkturrensade saldot i kommissionens höstprognos har räknats om till följd av en revidering av Bulgariens budgetkänslighet.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 19.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 73/6

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2011

(2008/C 73/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Portugals uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Portugals uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2011.

| (2) | Efter en period med hög ekonomisk tillväxt under andra halvan av 90-talet övergick den portugisiska ekonomin till en situation med eftersläpande BNP-tillväxt efter 2000. Denna period präglades också av stigande arbetslöshet, vilket ytterligare förvärrade svagheterna i de offentliga finanserna. Denna påtagliga förändring av de ekonomiska resultaten hade sitt ursprung i stora underskott mot omvärlden och i budgeten tillsammans med en konjunkturförstärkande finanspolitik som förvärrade obalanserna inom den privata sektorn och skapade osäkerhet.
  I början av detta decennium avtog den privata inhemska efterfrågan betydligt i och med att hushållen anpassade sina utgifter för att få dem att bättre motsvara inkomstnivåerna. Samtidigt var det nödvändigt att dämpa utvecklingstakten för de offentliga primära utgifterna från en tidigare, ohållbar situation, och landets konkurrenssituation har förblivit sårbar till följd av en långvarig bristande anpassning av lönerna till produktivitetsökningen. Under den sista tiden har man kunnat notera en ekonomisk tillväxt som drivits fram av exportföretagen och också understötts av en betydande omstrukturering inom vissa branscher för att möta den ökade konkurrensen från utlandet, men svagheter av mer strukturell natur står fortfarande i vägen för en varaktig förbättring av de ekonomiska resultaten. Bland annat är produktiviteten låg, generellt sett, i huvudsak till följd av en relativt låg nivå på humankapitalet, och offentliga sektorns effektivitet och ändamålsenlighet kräver särskild uppmärksamhet. Under senare år har påtagliga framsteg gjorts för att komma till rätta med denna situation, särskilt i fråga om att hålla tillbaka obalanserna i de offentliga finanserna. Sammantaget är fortsatt budgetsanering, förbättring av kvaliteten på de offentliga finanserna och fortsatta strukturreformer i syfte att öka potentialen för BNP-tillväxt de huvudsakliga insatser som måste göras för att åter få den portugisiska ekonomin att utvecklas hållbart och dynamiskt och hämta upp eftersläpningen mot omvärlden. |
| --- | --- |

(2)

Efter en period med hög ekonomisk tillväxt under andra halvan av 90-talet övergick den portugisiska ekonomin till en situation med eftersläpande BNP-tillväxt efter 2000. Denna period präglades också av stigande arbetslöshet, vilket ytterligare förvärrade svagheterna i de offentliga finanserna. Denna påtagliga förändring av de ekonomiska resultaten hade sitt ursprung i stora underskott mot omvärlden och i budgeten tillsammans med en konjunkturförstärkande finanspolitik som förvärrade obalanserna inom den privata sektorn och skapade osäkerhet.

I början av detta decennium avtog den privata inhemska efterfrågan betydligt i och med att hushållen anpassade sina utgifter för att få dem att bättre motsvara inkomstnivåerna. Samtidigt var det nödvändigt att dämpa utvecklingstakten för de offentliga primära utgifterna från en tidigare, ohållbar situation, och landets konkurrenssituation har förblivit sårbar till följd av en långvarig bristande anpassning av lönerna till produktivitetsökningen. Under den sista tiden har man kunnat notera en ekonomisk tillväxt som drivits fram av exportföretagen och också understötts av en betydande omstrukturering inom vissa branscher för att möta den ökade konkurrensen från utlandet, men svagheter av mer strukturell natur står fortfarande i vägen för en varaktig förbättring av de ekonomiska resultaten. Bland annat är produktiviteten låg, generellt sett, i huvudsak till följd av en relativt låg nivå på humankapitalet, och offentliga sektorns effektivitet och ändamålsenlighet kräver särskild uppmärksamhet. Under senare år har påtagliga framsteg gjorts för att komma till rätta med denna situation, särskilt i fråga om att hålla tillbaka obalanserna i de offentliga finanserna. Sammantaget är fortsatt budgetsanering, förbättring av kvaliteten på de offentliga finanserna och fortsatta strukturreformer i syfte att öka potentialen för BNP-tillväxt de huvudsakliga insatser som måste göras för att åter få den portugisiska ekonomin att utvecklas hållbart och dynamiskt och hämta upp eftersläpningen mot omvärlden.

| (3) | I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet räknar man med ett fortsatt ekonomiskt uppsving med en real BNP-tillväxt som ökar från 1,8 % under 2007 till 2,2 % 2008 och därefter ytterligare till 2,8 % under 2009 och 3 % under både 2010 och 2011. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) verkar scenariot efter 2008 bygga på gynnsamma tillväxtantaganden. Särskilt förefaller tillväxttakten för de olika komponenterna i den privata efterfrågan vara väl tilltagna, särskilt i fråga om investeringar. Enligt programmet förväntas arbetsmarknaden gradvis förbättras under programperioden, men de sysselsättningssiffror som ges förefaller väl optimistiska.
  Prognoserna för konsumentinflationen kan vara väl låga mot bakgrund av de tilltagande livsmedels- och oljepriserna på världsmarknaden under senare tid. Ekonomiskt förväntas Portugal bli mer konkurrenskraftigt under de kommande åren i och med att arbetskostnaderna ökar långsammare än hos de flesta av landets handelspartner. Enligt programmet väntas det ansenliga underskottet i bytesbalansen minska väsentligt, från 8,8 % av BNP 2006 och, enligt beräkningarna, 7 % av BNP 2007 till 4,7 % 2011. Bedömt utifrån nu tillgängliga uppgifter kan det dock bli svårt att uppnå den underliggande förbättringen av underskottet i saldot för löpande transfereringar och primära inkomster som beräknats i uppdateringen. |
| --- | --- |

(3)

I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet räknar man med ett fortsatt ekonomiskt uppsving med en real BNP-tillväxt som ökar från 1,8 % under 2007 till 2,2 % 2008 och därefter ytterligare till 2,8 % under 2009 och 3 % under både 2010 och 2011. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) verkar scenariot efter 2008 bygga på gynnsamma tillväxtantaganden. Särskilt förefaller tillväxttakten för de olika komponenterna i den privata efterfrågan vara väl tilltagna, särskilt i fråga om investeringar. Enligt programmet förväntas arbetsmarknaden gradvis förbättras under programperioden, men de sysselsättningssiffror som ges förefaller väl optimistiska.

Prognoserna för konsumentinflationen kan vara väl låga mot bakgrund av de tilltagande livsmedels- och oljepriserna på världsmarknaden under senare tid. Ekonomiskt förväntas Portugal bli mer konkurrenskraftigt under de kommande åren i och med att arbetskostnaderna ökar långsammare än hos de flesta av landets handelspartner. Enligt programmet väntas det ansenliga underskottet i bytesbalansen minska väsentligt, från 8,8 % av BNP 2006 och, enligt beräkningarna, 7 % av BNP 2007 till 4,7 % 2011. Bedömt utifrån nu tillgängliga uppgifter kan det dock bli svårt att uppnå den underliggande förbättringen av underskottet i saldot för löpande transfereringar och primära inkomster som beräknats i uppdateringen.

| (4) | I det uppdaterade programmet och i kommissionens höstprognos 2007 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2007 uppgå till 3 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 3,7 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Mer aktuella preliminära uppgifter om genomförandet av budgeten tyder på att underskottet för 2007 troligen kommer att bli mindre än 3 % av BNP. Denna utveckling motsvarar och är mer långtgående än uppmaningen i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den föregående uppdateringen att vidta åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2008 (3). I och med att resultatet under 2006 som var bättre än väntat, har använts för att söka nå ett mer ambitiöst riktvärde under 2007 noterar rådet att det också överensstämmer med Eurogruppens rekommendationer för finanspolitiken från april 2007. |
| --- | --- |

(4)

I det uppdaterade programmet och i kommissionens höstprognos 2007 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2007 uppgå till 3 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 3,7 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Mer aktuella preliminära uppgifter om genomförandet av budgeten tyder på att underskottet för 2007 troligen kommer att bli mindre än 3 % av BNP. Denna utveckling motsvarar och är mer långtgående än uppmaningen i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den föregående uppdateringen att vidta åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2008 (3). I och med att resultatet under 2006 som var bättre än väntat, har använts för att söka nå ett mer ambitiöst riktvärde under 2007 noterar rådet att det också överensstämmer med Eurogruppens rekommendationer för finanspolitiken från april 2007.

| (5) | Uppdateringen av stabilitetsprogrammet syftar till en ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna på medellång sikt, bland annat för att nå målet på medellång sikt om ett strukturellt underskott (dvs. ett konjunkturrensat underskott exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på 0,5 % av BNP senast 2010. När det gäller det totala underskottet i de offentliga finanserna är programmet inriktat på att få det att minska gradvis från 3 % av BNP 2007 till 2,4 % av BNP 2008, 1,5 % 2009, 0,4 % 2010 och slutligen 0,2 % av BNP 2011. Den planerade utvecklingen för det primära saldot är liknande: en förbättring från ett litet underskott till ett överskott på 2,5 % av BNP 2011. Det strukturella underskott som beräknats enligt den allmänt vedertagna metoden förutses minska med i genomsnitt cirka 0,5 procentenheter av BNP per år fram till år 2010 och därefter i stort sett stabiliseras på cirka 0,5 % av BNP 2011. Den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna ska uppnås genom fortsatt återhållsamhet med utgifterna tack vare korrigerande åtgärder som syftar till att hålla tillbaka kostnaden för lönerna inom den offentliga sektorn (inom det vidare perspektivet av en reform av den offentliga förvaltningen) och i mindre utsträckning de sociala transfereringarna. En ökning av inkomstkvoten väntas också bidra till konsolideringen av de offentliga finanserna. Programmet har kunnat utnyttja de resultat som överträffade de budgeterade målen för underskottet under 2006 och 2007 och bekräftar i stort den planerade strukturella anpassning som beskrevs i korta drag i uppdateringen från december 2006 av stabilitetsprogrammet enligt ett makroekonomiskt scenario som inte förändrats i någon nämnvärd omfattning. Den offentliga bruttoskulden, som beräknades till 64,4 % av BNP 2007, förutses minska i accelererande takt med nästan 8 procentenheter av BNP under programperioden och hamna under fördragets referensvärdet på 60 % av BNP år 2010. |
| --- | --- |

(5)

Uppdateringen av stabilitetsprogrammet syftar till en ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna på medellång sikt, bland annat för att nå målet på medellång sikt om ett strukturellt underskott (dvs. ett konjunkturrensat underskott exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på 0,5 % av BNP senast 2010. När det gäller det totala underskottet i de offentliga finanserna är programmet inriktat på att få det att minska gradvis från 3 % av BNP 2007 till 2,4 % av BNP 2008, 1,5 % 2009, 0,4 % 2010 och slutligen 0,2 % av BNP 2011. Den planerade utvecklingen för det primära saldot är liknande: en förbättring från ett litet underskott till ett överskott på 2,5 % av BNP 2011. Det strukturella underskott som beräknats enligt den allmänt vedertagna metoden förutses minska med i genomsnitt cirka 0,5 procentenheter av BNP per år fram till år 2010 och därefter i stort sett stabiliseras på cirka 0,5 % av BNP 2011. Den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna ska uppnås genom fortsatt återhållsamhet med utgifterna tack vare korrigerande åtgärder som syftar till att hålla tillbaka kostnaden för lönerna inom den offentliga sektorn (inom det vidare perspektivet av en reform av den offentliga förvaltningen) och i mindre utsträckning de sociala transfereringarna. En ökning av inkomstkvoten väntas också bidra till konsolideringen av de offentliga finanserna. Programmet har kunnat utnyttja de resultat som överträffade de budgeterade målen för underskottet under 2006 och 2007 och bekräftar i stort den planerade strukturella anpassning som beskrevs i korta drag i uppdateringen från december 2006 av stabilitetsprogrammet enligt ett makroekonomiskt scenario som inte förändrats i någon nämnvärd omfattning. Den offentliga bruttoskulden, som beräknades till 64,4 % av BNP 2007, förutses minska i accelererande takt med nästan 8 procentenheter av BNP under programperioden och hamna under fördragets referensvärdet på 60 % av BNP år 2010.

| (6) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i uppdateringen av programmet. Bland annat beror detta på att det makroekonomiska scenariot, som tidigare påpekats, förefaller bygga på väl gynnsamma antaganden om BNP-tillväxten för de sista åren av programperioden. Det råder också fortfarande viss osäkerhet om vilka utgiftsbesparingar som kan göras på medellång sikt till följd av de nyligen genomförda åtgärderna. Några av dessa risker skulle dock kunna kompenseras delvis om det bekräftas att resultatet för 2007 blivit bättre än väntat, vilket skulle skapa en hanterlig baseffekt för 2008. Med hänsyn till de negativa risker som omgärdar budgetmålen kan skuldkvoten också komma att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutses i programmet. |
| --- | --- |

(6)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i uppdateringen av programmet. Bland annat beror detta på att det makroekonomiska scenariot, som tidigare påpekats, förefaller bygga på väl gynnsamma antaganden om BNP-tillväxten för de sista åren av programperioden. Det råder också fortfarande viss osäkerhet om vilka utgiftsbesparingar som kan göras på medellång sikt till följd av de nyligen genomförda åtgärderna. Några av dessa risker skulle dock kunna kompenseras delvis om det bekräftas att resultatet för 2007 blivit bättre än väntat, vilket skulle skapa en hanterlig baseffekt för 2008. Med hänsyn till de negativa risker som omgärdar budgetmålen kan skuldkvoten också komma att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutses i programmet.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara förenlig med en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008 i enlighet med rådets rekommendation. Efter minskningarna av det strukturella underskottet under 2006 och 2007 är uppdateringen inriktad på en fortsatt minskning av det strukturella underskottet med 0,5 procentenheter av BNP under 2008. Rådet noterar att detta överensstämmer med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007. Enligt programmet skulle en tillräcklig säkerhetsmarginal som hindrar att referensvärdet för underskottet på 3 % av BNP inte överskrids vid normala konjunktursvängningar ha skapats 2009. Med hänsyn till de risker som omgärdar målen för de offentliga finanserna skulle det dock kunna dröja till 2010 innan en sådan marginal finns på plats. Dessutom är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att målet på medellång sikt för de offentliga finanserna med säkerhet ska kunna uppnås senast 2010 i enlighet med programmet. Även om den planerade takten i konsolideringen för att nå målet på medellång sikt är förenlig med stabilitets- och tillväxttakten kan det komma att krävas ytterligare insatser för att uppnå anpassningen på grund av de tidigare nämnda riskerna. Skuldkvoten kan slutligen, också med beaktande av de risker för skuldprognoserna som framhållits, komma att sjunka tillräckligt mot referensvärdet vid slutet av programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara förenlig med en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008 i enlighet med rådets rekommendation. Efter minskningarna av det strukturella underskottet under 2006 och 2007 är uppdateringen inriktad på en fortsatt minskning av det strukturella underskottet med 0,5 procentenheter av BNP under 2008. Rådet noterar att detta överensstämmer med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007. Enligt programmet skulle en tillräcklig säkerhetsmarginal som hindrar att referensvärdet för underskottet på 3 % av BNP inte överskrids vid normala konjunktursvängningar ha skapats 2009. Med hänsyn till de risker som omgärdar målen för de offentliga finanserna skulle det dock kunna dröja till 2010 innan en sådan marginal finns på plats. Dessutom är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att målet på medellång sikt för de offentliga finanserna med säkerhet ska kunna uppnås senast 2010 i enlighet med programmet. Även om den planerade takten i konsolideringen för att nå målet på medellång sikt är förenlig med stabilitets- och tillväxttakten kan det komma att krävas ytterligare insatser för att uppnå anpassningen på grund av de tidigare nämnda riskerna. Skuldkvoten kan slutligen, också med beaktande av de risker för skuldprognoserna som framhållits, komma att sjunka tillräckligt mot referensvärdet vid slutet av programperioden.

| (8) | De reformer av ålderspensionssystemen som Portugal antagit under 2006 och 2007 bidrar klart till att hålla tillbaka ökningen av de åldersrelaterade utgifterna och medger en gynnsammare värdering av riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet från höga till medelstora. Därigenom hamnar den demografiska utvecklingens inverkan på lång sikt på Portugals offentliga finanser nära EU-genomsnittet. Bruttoskulden ligger dock för närvarande över fördragets referensvärde. Samtidigt medför programmets saldo för de offentliga finanserna 2007 – trots att det är klart bättre än utgångsläget i det föregående programmet – fortfarande en risk för dessas hållbarhet, redan innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande tas med i beräkningen. Den ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna som planeras i programmet skulle bidra till att minska riskerna för dessas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

De reformer av ålderspensionssystemen som Portugal antagit under 2006 och 2007 bidrar klart till att hålla tillbaka ökningen av de åldersrelaterade utgifterna och medger en gynnsammare värdering av riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet från höga till medelstora. Därigenom hamnar den demografiska utvecklingens inverkan på lång sikt på Portugals offentliga finanser nära EU-genomsnittet. Bruttoskulden ligger dock för närvarande över fördragets referensvärde. Samtidigt medför programmets saldo för de offentliga finanserna 2007 – trots att det är klart bättre än utgångsläget i det föregående programmet – fortfarande en risk för dessas hållbarhet, redan innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande tas med i beräkningen. Den ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna som planeras i programmet skulle bidra till att minska riskerna för dessas hållbarhet.

| (9) | Stabilitetsprogrammet är helt förenligt med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Särskilt har de medelfristiga planerna för konsolidering av de offentliga finanserna tagits med i det nationella reformprogrammet, där budgetsanering tillsammans med förbättringar av de offentliga finansernas hållbarhet anges som en central prioritering. Samtidigt behandlar stabilitetsprogrammet mer ingående de framsteg som uppnåtts genom införandet av några av åtgärderna i det nationella reformprogrammet och hur detta har påverkat de offentliga finanserna och utsikterna för ekonomin i stort. De båda programmen kan med rätta sägas vara förenliga och komplettera varandra när det gäller informationen om de gemensamma politiska åtgärderna. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet är helt förenligt med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Särskilt har de medelfristiga planerna för konsolidering av de offentliga finanserna tagits med i det nationella reformprogrammet, där budgetsanering tillsammans med förbättringar av de offentliga finansernas hållbarhet anges som en central prioritering. Samtidigt behandlar stabilitetsprogrammet mer ingående de framsteg som uppnåtts genom införandet av några av åtgärderna i det nationella reformprogrammet och hur detta har påverkat de offentliga finanserna och utsikterna för ekonomin i stort. De båda programmen kan med rätta sägas vara förenliga och komplettera varandra när det gäller informationen om de gemensamma politiska åtgärderna.

| (10) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i stort med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(10)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i stort med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin.

| (11) | Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (4). |
| --- | --- |

(11)

Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (4).

Sammantaget är slutsatsen att programmet är förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008. Om det bekräftas att budgetgenomförandet varit bättre än väntat, kommer underskottet att ha varit lägre än 3 % av BNP redan 2007. Programmet syftar till en ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna på medellång sikt, bland annat genom att målet på medellång sikt för dem uppnås senast 2010. Den offentliga skuldkvoten förutses följa en avtagande bana under hela programperioden. För att dessa mål ska uppnås krävs dock ett effektivt genomförande av de åtgärder som aviseras i programmet, och det kan komma att krävas ytterligare insatser, särskilt med hänsyn till risken för att den ekonomiska tillväxten blir lägre än förutsett.

Om den ytterligare konsolideringen av de offentliga finanserna fortskrider som planerat, skulle detta också kunna bidra till att avhjälpa de externa obalanserna och förbättra utsikterna till långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna. Riskerna på detta område anses nu vara medelstora i Portugal efter den betydande reformen av pensionssystemet. Slutligen kan de planerade förbättringarna av kvaliteten och ändamålsenligheten i de offentliga utgifterna, inklusive den offentliga förvaltningen och budgetramarna, komma att ge positiva effekter på den potentiella BNP-tillväxten och därigenom bidra till att ge ny fart åt arbetet med att hämta in omvärldens ekonomiska försprång.

Mot bakgrund av denna bedömning samt rekommendationen enligt artikel 104.7 av den 20 september 2005 uppmanas Portugal att göra följande:

| i) | Beslutsamt genomföra konsolideringen av de offentliga finanserna enligt planerna i programmet för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras. |
| --- | --- |

i)

Beslutsamt genomföra konsolideringen av de offentliga finanserna enligt planerna i programmet för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras.

| ii) | Fullfölja den planerade anpassningen för att nå målet på medellång sikt, om så krävs med hjälp av intensifierade åtgärder. Med hänsyn till riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet bör landet även snabbt minska skuldkvoten, bland annat genom att fortsätta att anslå överskjutande medel till följd av bättre än förväntade budgetresultat till minskning av skuldsättningen. |
| --- | --- |

ii)

Fullfölja den planerade anpassningen för att nå målet på medellång sikt, om så krävs med hjälp av intensifierade åtgärder. Med hänsyn till riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet bör landet även snabbt minska skuldkvoten, bland annat genom att fortsätta att anslå överskjutande medel till följd av bättre än förväntade budgetresultat till minskning av skuldsättningen.

| iii) | Permanent upprätthålla måttfullhet i utgifterna och öka kvaliteten på de offentliga utgifterna, även genom att fullfölja den pågående reformen av den offentliga förvaltningen och ytterligare förbättra budgetramarna i enlighet med vad som anges i programmet. |
| --- | --- |

iii)

Permanent upprätthålla måttfullhet i utgifterna och öka kvaliteten på de offentliga utgifterna, även genom att fullfölja den pågående reformen av den offentliga förvaltningen och ytterligare förbättra budgetramarna i enlighet med vad som anges i programmet.

Rådet noterar även att dessa åtgärder överensstämmer med Eurogruppens rekommendationer för finanspolitiken från april 2007.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2007 | 1,3 | 1,8 | 2,2 | 2,8 | 3,0 | 3,0 |
| KOM nov. 2007 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | 2,1 | i.u. | i.u. |
| SP dec. 2006 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 | i.u. |
| HIKP-inflation (8)

  (%) | SP dec. 2007 | 3,0 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 3,0 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | i.u. | i.u. |
| SP dec. 2006 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | i.u. |
| Produktionsgap (5)

  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2007 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,1 | – 0,2 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 2,1 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,8 | i.u. | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0,2 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 8,8 | – 7,0 | – 5,8 | – 5,6 | – 4,9 | – 4,7 |
| KOM nov. 2007 | – 8,8 | – 7,9 | – 7,7 | – 7,7 | i.u. | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 7,5 | – 7,3 | – 6,9 | – 6,3 | – 6,0 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,5 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM nov. 2007 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,4 | i.u. | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 1,1 | – 0,1 | 0,5 | 1,3 | 2,2 | 2,5 |
| KOM nov. 2007 | – 1,1 | – 0,1 | 0,3 | 0,5 | i.u. | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| KOM nov. 2007 | – 2,9 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,1 | i.u. | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | i.u. |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| KOM nov. 2007 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 2,1 | i.u. | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 64,8 | 64,4 | 64,1 | 62,5 | 59,7 | 56,7 |
| KOM nov. 2007 | 64,8 | 64,4 | 64,7 | 64,5 | i.u. | i.u. |
| SP dec. 2006 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2007

1,3

1,8

2,2

2,8

3,0

3,0

KOM nov. 2007

1,3

1,8

2,0

2,1

i.u.

i.u.

SP dec. 2006

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

i.u.

HIKP-inflation (8)

(%)

SP dec. 2007

3,0

2,3

2,1

2,1

2,1

2,1

KOM nov. 2007

3,0

2,4

2,4

2,3

i.u.

i.u.

SP dec. 2006

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

i.u.

Produktionsgap (5)

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2007

– 2,4

– 2,2

– 1,8

– 1,1

– 0,2

0,5

KOM nov. 2007 (6)

– 2,1

– 1,7

– 1,2

– 0,8

i.u.

i.u.

SP dec. 2006

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0,2

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 8,8

– 7,0

– 5,8

– 5,6

– 4,9

– 4,7

KOM nov. 2007

– 8,8

– 7,9

– 7,7

– 7,7

i.u.

i.u.

SP dec. 2006

– 7,5

– 7,3

– 6,9

– 6,3

– 6,0

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 3,9

– 3,0

– 2,4

– 1,5

– 0,4

– 0,2

KOM nov. 2007

– 3,9

– 3,0

– 2,6

– 2,4

i.u.

i.u.

SP dec. 2006

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 1,1

– 0,1

0,5

1,3

2,2

2,5

KOM nov. 2007

– 1,1

– 0,1

0,3

0,5

i.u.

i.u.

SP dec. 2006

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

i.u.

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 2,8

– 2,0

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

KOM nov. 2007

– 2,9

– 2,2

– 2,1

– 2,1

i.u.

i.u.

SP dec. 2006

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

i.u.

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 2,8

– 2,1

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

KOM nov. 2007

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 2,1

i.u.

i.u.

SP dec. 2006

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2007

64,8

64,4

64,1

62,5

59,7

56,7

KOM nov. 2007

64,8

64,4

64,7

64,5

i.u.

i.u.

SP dec. 2006

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos samt kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(3)  EUT C 71, 28.3.2007, s. 5.

(4)  Uppgifter om deflatorerna för offentlig konsumtion och investeringar ges dock inte.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt i uppgifterna i dessa.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,5 %, 1,5 %, 1,6 % respektive 1,6 % under perioden 2006–2009.

(7)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarade 0,1 % av BNP under 2007 (underskottsminskande) enligt det senaste programmet och kommissionens höstprognos.

(8)  Deflator för privat konsumtion i uppdateringen av stabilitetsprogrammet i december 2006.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 19.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 73/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 73/10

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Cyperns stabilitetsprogram för 2007–2011

(2008/C 73/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Cyperns första stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Cyperns första stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2011 (2).

| (2) | De senaste tio åren har Cypern haft en hög ekonomisk tillväxt, visserligen med fluktuationer vissa år, något som återspeglar en liten öppen ekonomis utsatthet för yttre störningar.
  Finanspolitiken har inte alltid dragit fördel av de gynnsamma konjunkturförhållandena för att uppnå budgetmål nära balans eller med överskott. Detta skulle erbjudit en säkerhetsmarginal vid normala konjunktursvängningar och lämnat fullt utrymme för de automatiska stabilisatorerna vid ekonomiska nedgångar. Det pekar på nödvändigheten att undvika en konjunkturförstärkande politik i ekonomiskt goda tider. De senaste fyra åren har de cypriotiska myndigheterna inlett en framgångsrik och huvudsakligen intäktsbaserad finanspolitisk konsolidering, som sänkt underskottet i de offentliga finanserna från 6,5 % av BNP 2003 till 1,2 % 2006. Till följd av en troligen övergående skattetung sammansättning av tillväxten som har medfört exceptionellt höga statliga intäkter, uppvisade saldot i de offentliga finanserna ett överskott på 1,5 % av BNP 2007. Dessutom sjönk skulden från 69 % av BNP 2003 till cirka 60 % 2007. Den begränsade återhållsamheten med löpande primära utgifter, och de troligen övergående sammansättningseffekter som har medverkat till ökningen av skatteintäkterna nyligen, belyser behovet av ytterligare förbättringar av utgiftskontrollen. Detta skulle hjälpa till att stabilisera ekonomin i den nya situationen med medlemskap i euroområdet. Reformen av pensionssystemet och ett genomförande i tid av de beslutade sjukvårdsreformerna skulle också främja kontrollen av de primära utgifterna, samtidigt som de skulle stödja de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

(2)

De senaste tio åren har Cypern haft en hög ekonomisk tillväxt, visserligen med fluktuationer vissa år, något som återspeglar en liten öppen ekonomis utsatthet för yttre störningar.

Finanspolitiken har inte alltid dragit fördel av de gynnsamma konjunkturförhållandena för att uppnå budgetmål nära balans eller med överskott. Detta skulle erbjudit en säkerhetsmarginal vid normala konjunktursvängningar och lämnat fullt utrymme för de automatiska stabilisatorerna vid ekonomiska nedgångar. Det pekar på nödvändigheten att undvika en konjunkturförstärkande politik i ekonomiskt goda tider. De senaste fyra åren har de cypriotiska myndigheterna inlett en framgångsrik och huvudsakligen intäktsbaserad finanspolitisk konsolidering, som sänkt underskottet i de offentliga finanserna från 6,5 % av BNP 2003 till 1,2 % 2006. Till följd av en troligen övergående skattetung sammansättning av tillväxten som har medfört exceptionellt höga statliga intäkter, uppvisade saldot i de offentliga finanserna ett överskott på 1,5 % av BNP 2007. Dessutom sjönk skulden från 69 % av BNP 2003 till cirka 60 % 2007. Den begränsade återhållsamheten med löpande primära utgifter, och de troligen övergående sammansättningseffekter som har medverkat till ökningen av skatteintäkterna nyligen, belyser behovet av ytterligare förbättringar av utgiftskontrollen. Detta skulle hjälpa till att stabilisera ekonomin i den nya situationen med medlemskap i euroområdet. Reformen av pensionssystemet och ett genomförande i tid av de beslutade sjukvårdsreformerna skulle också främja kontrollen av de primära utgifterna, samtidigt som de skulle stödja de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

| (3) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att variera något, från 4,2 % år 2007 till i genomsnitt cirka 4 % under resten av programperioden. Utifrån den information som finns tillgänglig för närvarande (3) förefaller detta scenario till 2009 grunda sig på rimliga tillväxtantaganden, men tycks därefter vara något optimistiskt. Programmets inflationsberäkningar tycks realistiska, men mot bakgrund av den senaste internationella prisutvecklingen för olja och livsmedel är riskavvägningen något optimistisk. |
| --- | --- |

(3)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att variera något, från 4,2 % år 2007 till i genomsnitt cirka 4 % under resten av programperioden. Utifrån den information som finns tillgänglig för närvarande (3) förefaller detta scenario till 2009 grunda sig på rimliga tillväxtantaganden, men tycks därefter vara något optimistiskt. Programmets inflationsberäkningar tycks realistiska, men mot bakgrund av den senaste internationella prisutvecklingen för olja och livsmedel är riskavvägningen något optimistisk.

| (4) | I stabilitetsprogrammet beräknas överskottet i de offentliga finanserna bli 1,5 % av BNP år 2007, mer än 3 procentenheter bättre än underskottsmålet på 1,6 % av BNP i den sista uppdateringen av konvergensprogrammet. Den markanta förändringen 2007 tillskrivs en exceptionell ökning av de totala inkomsterna, till följd av synnerligen höga skatteintäkter från den mycket lönsamma finanssektorn och fastighetsinvesteringarnas uppgång. En del av den ökade skattebasen och relaterade inkomster tycks inte vara beständig. Det beräknade utfallet för 2007 ligger i linje med uppmaningen i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet (4) – att ”genomföra budgetsaneringen i enlighet med programmet”. |
| --- | --- |

(4)

I stabilitetsprogrammet beräknas överskottet i de offentliga finanserna bli 1,5 % av BNP år 2007, mer än 3 procentenheter bättre än underskottsmålet på 1,6 % av BNP i den sista uppdateringen av konvergensprogrammet. Den markanta förändringen 2007 tillskrivs en exceptionell ökning av de totala inkomsterna, till följd av synnerligen höga skatteintäkter från den mycket lönsamma finanssektorn och fastighetsinvesteringarnas uppgång. En del av den ökade skattebasen och relaterade inkomster tycks inte vara beständig. Det beräknade utfallet för 2007 ligger i linje med uppmaningen i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet (4) – att ”genomföra budgetsaneringen i enlighet med programmet”.

| (5) | Till följd av utfallet 2007, som var bättre än väntat, är stabilitetsprogrammets budgetmål mycket bättre än i den sista uppdateringen av konvergensprogrammet, med en i stort sett är oförändrad makroekonomisk situation. I stabilitetsprogrammet presenteras också ett mer ambitiöst finanspolitiskt mål på medellång sikt, i form av en balans i strukturella termer (dvs. konjunkturrensat och exklusive engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder). Detta kan jämföras med det tidigare strukturella underskottet på 0,5 % av BNP. Stabilitetsprogrammets finanspolitiska strategi är inriktad på att under programperioden bibehålla detta nya mål på medellång sikt, som redan överträffats 2007. Överskottet i de offentliga finanserna planeras sjunka från 1,5 % av BNP 2007 till 0,7 % 2011. I primära termer är nedgången ännu mer markant: från 4,7 % av BNP 2007 till 2,8 % 2011. Det krympande överskottet är främst en följd av att de totala inkomsternas andel av BNP sjunker med 1,25 procentenhet, medan de totala utgifterna beräknas sjunka med bara 0,25 procentenhet av BNP.
  Det senare är främst en konsekvens av betydligt sänkta ränteutgifter, då de primära utgifterna beräknas öka med 0,25 procentenhet, genom att åtstramningar av ersättningar till anställda, subventioner och offentliga investeringar mer än väl uppvägs av ökade sociala utbetalningar och andra utgifter. De totala inkomsterna minskar främst 2008 (1,5 procentenhet av BNP), då hälften av den extraordinära inkomstökningen 2007 på 1,5 % av BNP inte väntas kunna upprepas 2008. Den offentliga bruttoskulden beräknas till 60 % av BNP 2007, men väntas sjunka med 11,5 procentenhet 2008 till 48,5 % av BNP. Detta beror främst på ett högt primärt överskott och en stor skuldsänkning genom stock-/flödesjusteringar, till följd av upplösning av fonderade medel. Därefter beräknas skuldkvoten sjunka med ytterligare 8 procentenheter av BNP under programperioden till 40,5 % 2011. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av utfallet 2007, som var bättre än väntat, är stabilitetsprogrammets budgetmål mycket bättre än i den sista uppdateringen av konvergensprogrammet, med en i stort sett är oförändrad makroekonomisk situation. I stabilitetsprogrammet presenteras också ett mer ambitiöst finanspolitiskt mål på medellång sikt, i form av en balans i strukturella termer (dvs. konjunkturrensat och exklusive engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder). Detta kan jämföras med det tidigare strukturella underskottet på 0,5 % av BNP. Stabilitetsprogrammets finanspolitiska strategi är inriktad på att under programperioden bibehålla detta nya mål på medellång sikt, som redan överträffats 2007. Överskottet i de offentliga finanserna planeras sjunka från 1,5 % av BNP 2007 till 0,7 % 2011. I primära termer är nedgången ännu mer markant: från 4,7 % av BNP 2007 till 2,8 % 2011. Det krympande överskottet är främst en följd av att de totala inkomsternas andel av BNP sjunker med 1,25 procentenhet, medan de totala utgifterna beräknas sjunka med bara 0,25 procentenhet av BNP.

Det senare är främst en konsekvens av betydligt sänkta ränteutgifter, då de primära utgifterna beräknas öka med 0,25 procentenhet, genom att åtstramningar av ersättningar till anställda, subventioner och offentliga investeringar mer än väl uppvägs av ökade sociala utbetalningar och andra utgifter. De totala inkomsterna minskar främst 2008 (1,5 procentenhet av BNP), då hälften av den extraordinära inkomstökningen 2007 på 1,5 % av BNP inte väntas kunna upprepas 2008. Den offentliga bruttoskulden beräknas till 60 % av BNP 2007, men väntas sjunka med 11,5 procentenhet 2008 till 48,5 % av BNP. Detta beror främst på ett högt primärt överskott och en stor skuldsänkning genom stock-/flödesjusteringar, till följd av upplösning av fonderade medel. Därefter beräknas skuldkvoten sjunka med ytterligare 8 procentenheter av BNP under programperioden till 40,5 % 2011.

| (6) | Jämfört med programmets beräkningar kan de offentliga finansernas utfall bli bättre 2008 och 2009 men sedan sämre. I programmet antas bara en del av de oväntat höga inkomsterna 2007 föras över på följande år. Även om bristen på närmare uppgifter gör bedömningen osäker, verkar det finnas utrymme för en mer betydande överföring, särskilt 2008 och 2009. Att det makroekonomiska scenariot utgår från optimistiska beräkningar av den privata konsumtionens tillväxt under programmets slutår innebär en negativ risk för inkomsterna. En ytterligare risk är beroendet av att utgiftstaken respekteras. Dessa infördes så sent som 2006, de är inte allomfattande och mekanismerna för att se till att de följs är inte specificerade fullt ut. |
| --- | --- |

(6)

Jämfört med programmets beräkningar kan de offentliga finansernas utfall bli bättre 2008 och 2009 men sedan sämre. I programmet antas bara en del av de oväntat höga inkomsterna 2007 föras över på följande år. Även om bristen på närmare uppgifter gör bedömningen osäker, verkar det finnas utrymme för en mer betydande överföring, särskilt 2008 och 2009. Att det makroekonomiska scenariot utgår från optimistiska beräkningar av den privata konsumtionens tillväxt under programmets slutår innebär en negativ risk för inkomsterna. En ytterligare risk är beroendet av att utgiftstaken respekteras. Dessa infördes så sent som 2006, de är inte allomfattande och mekanismerna för att se till att de följs är inte specificerade fullt ut.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning tycks programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det nya målet på medellång sikt ska kunna bibehållas under hela programperioden, så som det förutses i programmet. Programmets tillfälliga inkomster på 1,5 % av BNP är sannolikt av övergående natur men kan inte uppfattas som engångsåtgärder, inte heller enligt kommissionens bedömning. Att det strukturella överskottet minskar med mer än 1 procentenhet av BNP 2008, från 1,75 % föregående år, kan med tanke på de goda tiderna innebära en konjunkturförstärkande finanspolitik och strida mot stabilitets- och tillväxtpakten. Regeringens bedömning att inkomstökningen 2007 kanske bara delvis är bestående är emellertid ett uttryck för en försiktig finanspolitik. Enligt denna bör inkomstökningar till följd av tillväxt med mycket bättre skatteutfall inte ge upphov till bestående utgiftsökningar. Att de offentliga finanserna beräknas bli sämre än 2007 beror i hög grad på en väntad normalisering av skatteintäkterna, men det finns ändå en risk för att strategin för 2008 kan visa sig bli konjunkturförstärkande. Detta beror på riskerna förknippade med genomförandet av utgiftstaken. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning tycks programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det nya målet på medellång sikt ska kunna bibehållas under hela programperioden, så som det förutses i programmet. Programmets tillfälliga inkomster på 1,5 % av BNP är sannolikt av övergående natur men kan inte uppfattas som engångsåtgärder, inte heller enligt kommissionens bedömning. Att det strukturella överskottet minskar med mer än 1 procentenhet av BNP 2008, från 1,75 % föregående år, kan med tanke på de goda tiderna innebära en konjunkturförstärkande finanspolitik och strida mot stabilitets- och tillväxtpakten. Regeringens bedömning att inkomstökningen 2007 kanske bara delvis är bestående är emellertid ett uttryck för en försiktig finanspolitik. Enligt denna bör inkomstökningar till följd av tillväxt med mycket bättre skatteutfall inte ge upphov till bestående utgiftsökningar. Att de offentliga finanserna beräknas bli sämre än 2007 beror i hög grad på en väntad normalisering av skatteintäkterna, men det finns ändå en risk för att strategin för 2008 kan visa sig bli konjunkturförstärkande. Detta beror på riskerna förknippade med genomförandet av utgiftstaken.

| (8) | Cypern förefaller vara utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Det är ett av de EU-länder där befolkningens åldrande mest påverkar de offentliga finanserna på lång sikt, främst till följd av den mycket stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP. I programmet beräknas de offentliga finanserna 2007 bara delvis kunna kompensera åldrandets betydande långsiktiga påverkan på de offentliga finanserna. Om man bibehåller höga primära överskott och genomför pensionsreformen för att begränsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle detta bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

Cypern förefaller vara utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Det är ett av de EU-länder där befolkningens åldrande mest påverkar de offentliga finanserna på lång sikt, främst till följd av den mycket stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP. I programmet beräknas de offentliga finanserna 2007 bara delvis kunna kompensera åldrandets betydande långsiktiga påverkan på de offentliga finanserna. Om man bibehåller höga primära överskott och genomför pensionsreformen för att begränsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle detta bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (9) | Stabilitetsprogrammet är helt förenligt med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Bland annat innehåller budgetberäkningarna kostnaderna för det nationella reformprogrammets olika projekt och åtgärder, exempelvis främjandet av en kunskapsbaserad ekonomi och av FoU, bättre utveckling av humankapitalet. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet är helt förenligt med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Bland annat innehåller budgetberäkningarna kostnaderna för det nationella reformprogrammets olika projekt och åtgärder, exempelvis främjandet av en kunskapsbaserad ekonomi och av FoU, bättre utveckling av humankapitalet.

| (10) | Programmets finanspolitiska strategi är i stort sett förenlig med de landsspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de utfärdade integrerade finanspolitiska riktlinjerna inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(10)

Programmets finanspolitiska strategi är i stort sett förenlig med de landsspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de utfärdade integrerade finanspolitiska riktlinjerna inom ramen för Lissabonstrategin.

| (11) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet alla obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (5). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet alla obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (5).

Sammantaget är slutsatsen att programmets finanspolitiska strategi bör vara tillräcklig för att upprätthålla sunda offentliga finanser och makroekonomisk stabilitet under hela perioden. I programmet föreslås ett mer ambitiöst finanspolitiskt mål på medellång sikt, innebärande ett strukturellt saldo i balans (jämfört med ett tidigare underskott på 0,5 % av BNP). Detta överträffades redan 2007. Orsaken är att de totala inkomsterna oväntat ökade med drygt 3 % procentenheter av BNP, främst tillväxteffekter av den mycket lönsamma finanssektorn och fastighetsinvesteringarnas uppgång. Enligt programmet beräknas dessa under följande år återgå till de långsiktiga trenderna. De finanspolitiska målen är betydligt starkare än i det föregående programmet och kan överträffas 2008 och 2009, till följd av det bättre utfallet 2007.

Med tanke på de optimistiska tillväxtantagandena kan de därefter försvagas. Att budgetöverskottet beräknas bli mindre än 2007 beror i hög grad på en väntad normalisering av skatteintäkterna, men det finns ändå en risk för att strategin för 2008 kan visa sig bli konjunkturförstärkande. Skuldsättningen beräknas minska väsentligt, särskilt 2008. Då de åldersrelaterade utgifterna beräknas öka, skulle reformen av pensionssystemet och ett genomförande i tid av de beslutade sjukvårdsreformerna positivt påverka de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Riskerna för dessa förefaller höga.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Cypern till följande:

| i) | Att undvika konjunkturförstärkande finanspolitik genom att ytterligare förbättra kontrollen av löpande utgifter samt att använda extraordinära inkomster till att ytterligare minska skuldsättningen. |
| --- | --- |

i)

Att undvika konjunkturförstärkande finanspolitik genom att ytterligare förbättra kontrollen av löpande utgifter samt att använda extraordinära inkomster till att ytterligare minska skuldsättningen.

| ii) | Att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom återhållsamhet med de offentliga utgifterna, särskilt via reformen av pensionssystemet och ett genomförande i tid av de beslutade sjukvårdsreformerna. |
| --- | --- |

ii)

Att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom återhållsamhet med de offentliga utgifterna, särskilt via reformen av pensionssystemet och ett genomförande i tid av de beslutade sjukvårdsreformerna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2007 | 3,8 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM nov. 2007 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | 3,9 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 | i.u. |
| Inflation (HIKP)
  (%) | SP dec. 2007 | 2,2 | 2,2 | 2,5 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2007 | 2,2 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 | i.u. |
| Produktionsgap (6)

  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2007 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 (7) | – 1,4 | – 1,1 | – 0,8 | – 0,6 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 5,9 | – 6,6 | – 6,5 | – 6,3 | – 5,9 | – 5,6 |
| KOM nov. 2007 | – 5,7 | – 5,8 | – 5,7 | – 5,5 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 6,4 | – 5,8 | – 5,4 | – 4,8 | – 4,2 | i.u. |
| Saldot i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 1,2 | 1,5 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 0,7 |
| KOM nov. 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 | i.u. |
| Primärsaldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 2,1 | 4,7 | 3,4 | 2,9 | 2,9 | 2,8 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 0,8 | 1,8 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| KOM nov. 2007 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | i.u. |
| Strukturellt saldo (8)

  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 0,8 | 0,3 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| KOM nov. 2007 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | i.u. |
| Bruttoskuldkvot
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 65,2 | 60,0 | 48,5 | 45,3 | 43,8 | 40,5 |
| KOM nov. 2007 | 65,2 | 60,5 | 53,3 | 49,6 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 | i.u. |
| Konvergensprogram (KP); Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Beräkningar från kommissionens avdelningar |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2007

3,8

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

KOM nov. 2007

3,8

3,8

3,9

3,9

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

i.u.

Inflation (HIKP)

(%)

SP dec. 2007

2,2

2,2

2,5

2,0

2,0

2,0

KOM nov. 2007

2,2

2,0

2,3

2,1

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

i.u.

Produktionsgap (6)

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2007

– 1,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

– 0,4

0,0

KOM nov. 2007 (7)

– 1,4

– 1,1

– 0,8

– 0,6

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 5,9

– 6,6

– 6,5

– 6,3

– 5,9

– 5,6

KOM nov. 2007

– 5,7

– 5,8

– 5,7

– 5,5

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

– 6,4

– 5,8

– 5,4

– 4,8

– 4,2

i.u.

Saldot i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 1,2

1,5

0,5

0,5

0,7

0,7

KOM nov. 2007

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

i.u.

Primärsaldo

(i % av BNP)

SP dec. 2007

2,1

4,7

3,4

2,9

2,9

2,8

KOM nov. 2007

2,1

2,2

2,2

2,2

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

i.u.

Konjunkturrensat saldo (6)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 0,8

1,8

0,7

0,7

0,8

0,7

KOM nov. 2007

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

i.u.

Strukturellt saldo (8)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 0,8

0,3

0,7

0,7

0,8

0,7

KOM nov. 2007

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

– 1,9

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

i.u.

Bruttoskuldkvot

(i % av BNP)

SP dec. 2007

65,2

60,0

48,5

45,3

43,8

40,5

KOM nov. 2007

65,2

60,5

53,3

49,6

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

i.u.

Konvergensprogram (KP); Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Beräkningar från kommissionens avdelningar

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Uppdateringen lades fram en vecka efter den 1 december, som är den tidsfrist som anges i uppförandekoden.

(3)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos 2007 samt kommissionens bedömning av rapporten från oktober om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(4)  EUT C 71, 28.3.2007, s. 16.

(5)  Bland annat saknas uppgifter om kapitalbalansen för perioden 2007–2011 i tabellen över betalningsbalansens saldon, vilket försvårar bedömningen.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % respektive 3,7 % under perioden 2006–2009.

(8)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Kommissionens höstprognos innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder. Som engångsåtgärder rubriceras i stabilitetsprogrammet intäkter för 2007 på 1,5 % av BNP. Enligt kommissionen är dessa inkomster visserligen tillfälliga men kan inte uppfattas som engångsåtgärder.

Källa:

Konvergensprogram (KP); Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Beräkningar från kommissionens avdelningar

---

| 19.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 73/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 73/14

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Estlands uppdaterade konvergensprogram för 2007–2011

(2008/C 73/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Estlands uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Estlands uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2007–2011.

| (2) | Estlands ekonomi håller på att sakta av efter en period av mycket snabb tillväxt, som bl.a. hängt samman med en snabb kredittillväxt och överlag gynnsamma monetära villkor som underblåst en konsumtions- och bostadsboom. Under denna period skapades betydande makroekonomiska obalanser, med en arbetskraftsbrist som nyligen bidragit till en löne- och prisspiral och löneökningar som överstigit produktivitetstillväxten. Detta har lett till sämre konkurrenskraft med avseende på kostnaderna.
  Landets finanspolitik, som har en särskild betydelse med tanke på den restriktiva ordningen för penningpolitiken, har på det hela taget varit sund, med budgetöverskott sedan 2002 och en låg offentlig skuld. En stramare finanspolitik skulle dock i högre grad ha kunnat motverka ekonomins överhettningstendenser och korrigera de makroekonomiska obalanserna. Dessa obalanser väntas förbättras endast gradvis under de kommande åren, med en fortsatt ansträngd arbetsmarknad, löneökningar som är högre än produktivitetsökningarna, ett prishöjningstryck och ihållande, dock något minskande, obalanser i utrikesaffärerna. Avmattningen omgärdas således av risker för att vissa nyckeltal försämras, även om dessa mildras av den stora flexibilitet som landets ekonomi hittills har uppvisat. |
| --- | --- |

(2)

Estlands ekonomi håller på att sakta av efter en period av mycket snabb tillväxt, som bl.a. hängt samman med en snabb kredittillväxt och överlag gynnsamma monetära villkor som underblåst en konsumtions- och bostadsboom. Under denna period skapades betydande makroekonomiska obalanser, med en arbetskraftsbrist som nyligen bidragit till en löne- och prisspiral och löneökningar som överstigit produktivitetstillväxten. Detta har lett till sämre konkurrenskraft med avseende på kostnaderna.

Landets finanspolitik, som har en särskild betydelse med tanke på den restriktiva ordningen för penningpolitiken, har på det hela taget varit sund, med budgetöverskott sedan 2002 och en låg offentlig skuld. En stramare finanspolitik skulle dock i högre grad ha kunnat motverka ekonomins överhettningstendenser och korrigera de makroekonomiska obalanserna. Dessa obalanser väntas förbättras endast gradvis under de kommande åren, med en fortsatt ansträngd arbetsmarknad, löneökningar som är högre än produktivitetsökningarna, ett prishöjningstryck och ihållande, dock något minskande, obalanser i utrikesaffärerna. Avmattningen omgärdas således av risker för att vissa nyckeltal försämras, även om dessa mildras av den stora flexibilitet som landets ekonomi hittills har uppvisat.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten avta från 7,5 % under 2007 till 5,25 % under 2008 och uppgå till i genomsnitt 6,5 % under den återstående programperioden. Enligt nu tillgänglig information (2) verkar detta scenario baseras på försiktiga tillväxtantaganden för 2008 och rimliga tillväxtantaganden för perioden därefter. Enligt programmet beräknas inflationen stiga till 8,5 % under 2008 och ligga på 5,5 % under 2009, vilket framstår som realistiskt med hänsyn till den stora ökningen under senare tid av livsmedelspriserna och den sannolika höjningen av de reglerade priserna. Dessa beräkningar visar att Estland kommer att göra endast begränsade framsteg i riktning mot nominell konvergens. I linje med den avtagande ökningen av inhemsk efterfrågan väntas underskottet i utrikeshandeln minska från 14 % av BNP under 2007 till ca 10 % under 2009 och omkring 8 % för perioden därefter. Denna beräkning är rimlig, men risken finns att en försämrad konkurrenskraft med avseende på kostnaderna hindrar denna förbättring. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten avta från 7,5 % under 2007 till 5,25 % under 2008 och uppgå till i genomsnitt 6,5 % under den återstående programperioden. Enligt nu tillgänglig information (2) verkar detta scenario baseras på försiktiga tillväxtantaganden för 2008 och rimliga tillväxtantaganden för perioden därefter. Enligt programmet beräknas inflationen stiga till 8,5 % under 2008 och ligga på 5,5 % under 2009, vilket framstår som realistiskt med hänsyn till den stora ökningen under senare tid av livsmedelspriserna och den sannolika höjningen av de reglerade priserna. Dessa beräkningar visar att Estland kommer att göra endast begränsade framsteg i riktning mot nominell konvergens. I linje med den avtagande ökningen av inhemsk efterfrågan väntas underskottet i utrikeshandeln minska från 14 % av BNP under 2007 till ca 10 % under 2009 och omkring 8 % för perioden därefter. Denna beräkning är rimlig, men risken finns att en försämrad konkurrenskraft med avseende på kostnaderna hindrar denna förbättring.

| (4) | I den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2007 uppgå till 2,6 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,2 % av BNP i den föregående uppdateringen. Det bättre resultatet, som ligger i linje med kommissionens höstprognos, beror till största delen på övervältringseffekter från det bättre än väntade resultatet för 2006. I viss mån beror resultatet också på den avsevärt högre än förväntade ökningen av intäkterna, som mer än väl uppväger den utgiftsökning som betydligt översteg beräkningarna. Genomförandet av budgeten under 2007 motsvarade till viss del uppmaningen i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet (3). Även om budgetöverskottet verkar bli högre än planerat, väntas det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) sjunka med mer än 0,5 % av BNP jämfört med det föregående året, vilket innebär en konjunkturförstärkande finanspolitik under goda tider. Vidare motverkade utgiftsökningen enligt tilläggsbudgeten i december 2007 insatserna för att främja makroekonomisk stabilitet och korrigera obalansen i utrikesaffärerna. |
| --- | --- |

(4)

I den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2007 uppgå till 2,6 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,2 % av BNP i den föregående uppdateringen. Det bättre resultatet, som ligger i linje med kommissionens höstprognos, beror till största delen på övervältringseffekter från det bättre än väntade resultatet för 2006. I viss mån beror resultatet också på den avsevärt högre än förväntade ökningen av intäkterna, som mer än väl uppväger den utgiftsökning som betydligt översteg beräkningarna. Genomförandet av budgeten under 2007 motsvarade till viss del uppmaningen i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet (3). Även om budgetöverskottet verkar bli högre än planerat, väntas det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) sjunka med mer än 0,5 % av BNP jämfört med det föregående året, vilket innebär en konjunkturförstärkande finanspolitik under goda tider. Vidare motverkade utgiftsökningen enligt tilläggsbudgeten i december 2007 insatserna för att främja makroekonomisk stabilitet och korrigera obalansen i utrikesaffärerna.

| (5) | Huvudmålet för programmets finanspolitik på medellång sikt är att främja makroekonomisk stabilitet och långfristigt hållbara offentliga finanser genom att bibehålla ett budgetöverskott och därigenom nå ett bättre resultat än målet för de offentliga finanserna på medellång sikt, vilket definierats som strukturell balans. Det totala överskottet i den offentliga sektorns finanser väntas minska från 2,6 % av BNP under 2007 till 1,3 % av BNP under 2008 och under de återstående programåren ligga kring eller precis under 1 % av BNP. Det strukturella saldot beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden kommer att minska från 1,25 % av BNP under 2007 till 0,75 % av BNP under 2008 och därefter öka till 1,5–1,25 % av BNP.
  I jämförelse med den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet har de finanspolitiska målen bekräftats för 2008 och för åren därefter skrivits ned med ca en halv procentenhet av BNP. Detta görs mot bakgrund av en nedjustering av ekonomins beräknade tillväxt och en uppjustering av inflationsprognosen. Den offentliga sektorns inkomster som andel av BNP väntas sjunka med omkring en procentenhet under programperioden, vilket huvudsakligen beror på lägre inkomst- och förmögenhetsskatter till följd av gradvisa sänkningar av skattesatserna. Utgifterna väntas öka med omkring en procentenhet av BNP under programperioden, varvid den största posten utgörs av ökade sociala transfereringar, i synnerhet pensioner till följd av mera generösa indexeringsregler. |
| --- | --- |

(5)

Huvudmålet för programmets finanspolitik på medellång sikt är att främja makroekonomisk stabilitet och långfristigt hållbara offentliga finanser genom att bibehålla ett budgetöverskott och därigenom nå ett bättre resultat än målet för de offentliga finanserna på medellång sikt, vilket definierats som strukturell balans. Det totala överskottet i den offentliga sektorns finanser väntas minska från 2,6 % av BNP under 2007 till 1,3 % av BNP under 2008 och under de återstående programåren ligga kring eller precis under 1 % av BNP. Det strukturella saldot beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden kommer att minska från 1,25 % av BNP under 2007 till 0,75 % av BNP under 2008 och därefter öka till 1,5–1,25 % av BNP.

I jämförelse med den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet har de finanspolitiska målen bekräftats för 2008 och för åren därefter skrivits ned med ca en halv procentenhet av BNP. Detta görs mot bakgrund av en nedjustering av ekonomins beräknade tillväxt och en uppjustering av inflationsprognosen. Den offentliga sektorns inkomster som andel av BNP väntas sjunka med omkring en procentenhet under programperioden, vilket huvudsakligen beror på lägre inkomst- och förmögenhetsskatter till följd av gradvisa sänkningar av skattesatserna. Utgifterna väntas öka med omkring en procentenhet av BNP under programperioden, varvid den största posten utgörs av ökade sociala transfereringar, i synnerhet pensioner till följd av mera generösa indexeringsregler.

| (6) | Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra. Å ena sidan är programmets makroekonomiska antaganden för 2008 försiktiga och budgetutfallet kan bli bättre än förväntningarna i programmet. I programmet ges detaljerad information om planerade inkomståtgärder, och beräkningarna av skatteinkomster verkar vara trovärdiga. Å andra sidan har det, även om landet överlag uppvisat goda resultat, under de senaste åren rått en praxis att delvis använda högre än förväntade inkomster till att öka utgifterna med hjälp av tilläggsbudgetar, vilket innebär att man inte iakttar fastställda utgiftsmål. Om den ekonomiska nedgången visar sig vara värre eller mera utdragen än scenariot i programmet, skulle detta också leda till mindre gynnsamma offentliga finanser. Budgeten skulle i synnerhet kunna komma under tryck om den kreditfinansierade, inhemskt drivna snabba tillväxten av ekonomin skulle sakta av abrupt eller om tillväxtens sammansättning skulle ändras avsevärt i riktning mot ett mindre skatteintensivt tillväxtmönster. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra. Å ena sidan är programmets makroekonomiska antaganden för 2008 försiktiga och budgetutfallet kan bli bättre än förväntningarna i programmet. I programmet ges detaljerad information om planerade inkomståtgärder, och beräkningarna av skatteinkomster verkar vara trovärdiga. Å andra sidan har det, även om landet överlag uppvisat goda resultat, under de senaste åren rått en praxis att delvis använda högre än förväntade inkomster till att öka utgifterna med hjälp av tilläggsbudgetar, vilket innebär att man inte iakttar fastställda utgiftsmål. Om den ekonomiska nedgången visar sig vara värre eller mera utdragen än scenariot i programmet, skulle detta också leda till mindre gynnsamma offentliga finanser. Budgeten skulle i synnerhet kunna komma under tryck om den kreditfinansierade, inhemskt drivna snabba tillväxten av ekonomin skulle sakta av abrupt eller om tillväxtens sammansättning skulle ändras avsevärt i riktning mot ett mindre skatteintensivt tillväxtmönster.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt ska kunna uppnås med god marginal under hela programperioden, så som det förutses i programmet. Försämringen av det strukturella överskottet under 2008 utgör emellertid en finanspolitisk expansion, vilket innebär en risk för att programmets finanspolitiska inriktning kan visa sig vara konjunkturförstärkande i det fall att ekonomin fortsätter att växa snabbt. Detta skulle inte vara i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. I detta skede av konjunkturcykeln, när ekonomin har börjat sakta av men fortfarande kännetecknas av betydande makroekonomiska obalanser, borde finanspolitiken dessutom undvika att förvärra dessa obalanser. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt ska kunna uppnås med god marginal under hela programperioden, så som det förutses i programmet. Försämringen av det strukturella överskottet under 2008 utgör emellertid en finanspolitisk expansion, vilket innebär en risk för att programmets finanspolitiska inriktning kan visa sig vara konjunkturförstärkande i det fall att ekonomin fortsätter att växa snabbt. Detta skulle inte vara i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. I detta skede av konjunkturcykeln, när ekonomin har börjat sakta av men fortfarande kännetecknas av betydande makroekonomiska obalanser, borde finanspolitiken dessutom undvika att förvärra dessa obalanser.

| (8) | Estland förefaller vara utsatt för en låg risk med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. De långsiktiga budgeteffekterna av åldrandet är bland de lägsta i EU och torde förbli så enligt programmet, även om man beaktar effekten av den nyligen beslutade ändringen av indexeringsreglerna för pensionssystemet. Den nuvarande nivån på bruttoskulden är mycket låg och sunda offentliga finanser, i enlighet med budgetplanerna under programperioden, skulle begränsa riskerna för de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

Estland förefaller vara utsatt för en låg risk med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. De långsiktiga budgeteffekterna av åldrandet är bland de lägsta i EU och torde förbli så enligt programmet, även om man beaktar effekten av den nyligen beslutade ändringen av indexeringsreglerna för pensionssystemet. Den nuvarande nivån på bruttoskulden är mycket låg och sunda offentliga finanser, i enlighet med budgetplanerna under programperioden, skulle begränsa riskerna för de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet.

| (9) | Konvergensprogrammet förefaller till viss del vara förenligt med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. I det uppdaterade konvergensprogrammet görs i synnerhet en omfattande bedömning av de finanspolitiska åtgärder och den ändring av pensionssystemet som har tillkännagivits i det nationella reformprogrammet. Det saknas emellertid en kvalitativ bedömning av de övergripande effekterna av det nationella reformprogrammet inom ramen för en finanspolitisk strategi på medellång sikt. Vidare ges inte fullständiga uppgifter om de direkta budgetkostnader, budgetbesparingar och beräkningar som hänger samman med de huvudsakliga reformer som förutses i det nationella reformprogrammet. Detta gäller särskilt åtgärder som i högre grad har mikroekonomiska effekter eller effekter på sysselsättningen, som FoU-utgifter, livslångt lärande, yrkesutbildning och en aktiv arbetsmarknadspolitik. |
| --- | --- |

(9)

Konvergensprogrammet förefaller till viss del vara förenligt med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. I det uppdaterade konvergensprogrammet görs i synnerhet en omfattande bedömning av de finanspolitiska åtgärder och den ändring av pensionssystemet som har tillkännagivits i det nationella reformprogrammet. Det saknas emellertid en kvalitativ bedömning av de övergripande effekterna av det nationella reformprogrammet inom ramen för en finanspolitisk strategi på medellång sikt. Vidare ges inte fullständiga uppgifter om de direkta budgetkostnader, budgetbesparingar och beräkningar som hänger samman med de huvudsakliga reformer som förutses i det nationella reformprogrammet. Detta gäller särskilt åtgärder som i högre grad har mikroekonomiska effekter eller effekter på sysselsättningen, som FoU-utgifter, livslångt lärande, yrkesutbildning och en aktiv arbetsmarknadspolitik.

| (10) | Det krävs en beslutsam politik för att säkerställa en systematisk återgång till en balanserad väg mot konvergens och ett fortsatt smidigt deltagande i ERM2. När landet gick med i växelkursmekanismen gjorde det åtaganden avseende finanspolitiken, den finansiella sektorn och strukturpolitiken. Under den period man varit med i ERM2 har finanspolitiken överlag haft goda resultat, även om den nyligen inte har varit särskilt ambitiös med tanke på utgångsläget och konjunkturen, vilket i sin tur kan ha inneburit en konjunkturförstärkande politik under 2007. Kraven på reserver och stabilitetskraven har skärpts för att tygla den snabba kredittillväxten, men den direkta effekten på utlåningstillväxten synes vara begränsad. Löneökningarna har, mot bakgrund av den snabba ekonomiska tillväxten och den ansträngda arbetsmarknaden, varit stora i den privata sektorn, vilket ledde till samma utveckling inom den offentliga sektorn, och utgör i nuläget det största hotet mot landets ekonomi. I det nationella reformprogrammet förutses åtgärder för att öka arbetsmarknadens flexibilitet, och landet har nyligen åtagit sig att vidta ytterligare åtgärder för att höja den övergripande produktiviteten i ekonomin. |
| --- | --- |

(10)

Det krävs en beslutsam politik för att säkerställa en systematisk återgång till en balanserad väg mot konvergens och ett fortsatt smidigt deltagande i ERM2. När landet gick med i växelkursmekanismen gjorde det åtaganden avseende finanspolitiken, den finansiella sektorn och strukturpolitiken. Under den period man varit med i ERM2 har finanspolitiken överlag haft goda resultat, även om den nyligen inte har varit särskilt ambitiös med tanke på utgångsläget och konjunkturen, vilket i sin tur kan ha inneburit en konjunkturförstärkande politik under 2007. Kraven på reserver och stabilitetskraven har skärpts för att tygla den snabba kredittillväxten, men den direkta effekten på utlåningstillväxten synes vara begränsad. Löneökningarna har, mot bakgrund av den snabba ekonomiska tillväxten och den ansträngda arbetsmarknaden, varit stora i den privata sektorn, vilket ledde till samma utveckling inom den offentliga sektorn, och utgör i nuläget det största hotet mot landets ekonomi. I det nationella reformprogrammet förutses åtgärder för att öka arbetsmarknadens flexibilitet, och landet har nyligen åtagit sig att vidta ytterligare åtgärder för att höja den övergripande produktiviteten i ekonomin.

| (11) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (4). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (4).

Sammantaget är slutsatsen att programmet syftar till att behålla sunda offentliga finanser under hela perioden med fortsatta, dock något sjunkande, överskott som överskrider målet för de offentliga finanserna på medellång sikt. Budgetmålen förefaller trovärdiga. De makroekonomiska obalanser som har ackumulerats under åren med hög tillväxt, särskilt löneökningar som är större än produktivitetsökningarna, ett prishöjningstryck och hög nettoupplåning gentemot utlandet, väntas avta endast gradvis, och ekonomins avmattning omgärdas av risker för att vissa nyckeltal försämras. En budgetstrategi som syftar till ett bättre resultat än målet för de offentliga finanserna på medellång sikt är ett steg framåt för att åtgärda dessa makroekonomiska problem. Inte desto mindre verkar finanspolitiken under 2007 ha varit konjunkturförstärkande och riskerar att vara det även under 2008, om den estniska ekonomin fortsätter att präglas av hög tillväxt. Det skulle vara önskvärt med en i huvudsak neutral finanspolitik under 2008, eftersom det skulle stödja en anpassning i den nuvarande konjunkturfasen när obalanser som ackumulerats under åren med mycket hög tillväxt kvarstår. Risken för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt bedöms vara låg.

Mot bakgrund av denna bedömning och med tanke på behovet av en hållbar konvergens och ett smidigt deltagande i ERM2, uppmanas Estland att minska riskerna för den makroekonomiska stabiliteten genom att

| i) | sträva efter en neutral finanspolitik under 2008 och därefter, så att man får en systematisk anpassning under en balanserad utveckling mot konvergens, och |
| --- | --- |

i)

sträva efter en neutral finanspolitik under 2008 och därefter, så att man får en systematisk anpassning under en balanserad utveckling mot konvergens, och

| ii) | komplettera den rekommenderade finanspolitiken genom att sörja för en lämplig lönepolitik i den offentliga sektorn och ytterligare arbetsmarknadsreformer och se till att den snabba produktivitetstillväxten fortsätter, så att inflationstrycket hålls tillbaka. |
| --- | --- |

ii)

komplettera den rekommenderade finanspolitiken genom att sörja för en lämplig lönepolitik i den offentliga sektorn och ytterligare arbetsmarknadsreformer och se till att den snabba produktivitetstillväxten fortsätter, så att inflationstrycket hålls tillbaka.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP nov. 2007 | 11,2 | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 |
| KOM nov. 2007 | 11,2 | 7,8 | 6,4 | 6,2 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP nov. 2007 | 4,4 | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 |
| KOM nov. 2007 | 4,4 | 6,3 | 7,3 | 4,8 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 | i.u. |
| Produktionsgap (5)

  (i % av potentiell BNP) | KP nov. 2007 | 3,6 | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 |
| KOM nov. 2007 (6) | 2,9 | 2,1 | 0,1 | – 1,7 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | – 13,2 | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 |
| KOM nov. 2007 | – 11,9 | – 13,6 | – 11,2 | – 9,6 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 10,2 | – 11,5 | – 9,9 | – 8,9 | – 7,2 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | 3,6 | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| KOM nov. 2007 | 3,6 | 3,0 | 1,9 | 1,0 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | 3,7 | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 |
| KOM nov. 2007 | 3,7 | 3,1 | 2,1 | 1,1 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | 2,8 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | 2,5 | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | 2,7 | 2,4 | 1,9 | 1,5 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | i.u. |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | 1,8 | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | 2,2 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | 4,0 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov. 2007 | 4,0 | 2,8 | 2,3 | 2,0 | i.u. | i.u. |
| KP dec. 2006 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 | i.u. |
| Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

KP nov. 2007

11,2

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

KOM nov. 2007

11,2

7,8

6,4

6,2

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

KP nov. 2007

4,4

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

KOM nov. 2007

4,4

6,3

7,3

4,8

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

i.u.

Produktionsgap (5)

(i % av potentiell BNP)

KP nov. 2007

3,6

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

KOM nov. 2007 (6)

2,9

2,1

0,1

– 1,7

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

KP nov. 2007

– 13,2

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

KOM nov. 2007

– 11,9

– 13,6

– 11,2

– 9,6

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

– 10,2

– 11,5

– 9,9

– 8,9

– 7,2

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP nov. 2007

3,6

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

KOM nov. 2007

3,6

3,0

1,9

1,0

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP nov. 2007

3,7

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

KOM nov. 2007

3,7

3,1

2,1

1,1

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

2,8

1,4

1,3

1,7

1,6

i.u.

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

KP nov. 2007

2,5

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

KOM nov. 2007

2,7

2,4

1,9

1,5

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

i.u.

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

KP nov. 2007

1,8

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

KOM nov. 2007

2,2

1,8

1,4

1,5

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP nov. 2007

4,0

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

KOM nov. 2007

4,0

2,8

2,3

2,0

i.u.

i.u.

KP dec. 2006

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

i.u.

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på Internetadressen

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos samt dess bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(3)  EUT C 72, 29.3.2007, s. 5.

(4)  I synnerhet saknas antaganden om nominell effektiv växelkurs. Vidare används antaganden om räntor i euroområdet, även om detta kan motiveras av att det inte finns några tillräckligt representativa ränteindikatorer för den estniska valutan.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt i uppgifterna i dessa.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 8,8 %, 8,7 %, 8,4 % respektive 8,1 % under perioden 2006–2009.

(7)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarar 0,7 % av BNP 2006, 0,6 % 2007 och 0,5 % 2008; samtliga överskottsökande enligt det senaste programmet. Kommissionen bedömer att åtgärder motsvarande 0,2 % av BNP under 2006 inte är av engångskaraktär.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 19.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 73/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 73/18

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010

(2008/C 73/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Lettlands uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Lettlands uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2007–2010.

| (2) | Efter en ihållande period av hög tillväxt sedan mitten av 90-talet, ökade Lettlands reala BNP med tvåsiffriga tal under 2005–2007. Bakom tillväxten ligger främst en kraftfull låneboom som drivit på privatkonsumtionen och investeringar i fastigheter, med en nettoutlandsbelåning på över 20 % av BNP sedan 2006.
  De monetära villkoren har varit ackommoderande, mot bakgrund av en hög nivå av euroisering inom ramen för en växelkurs som varit hårt knuten till euron inom ERM II. I kombination med överhettning på efterfrågesidan, har bristen på arbetskraft bidragit till en löne- och prisspiral som kännetecknas av kraftigt stigande löner långt över produktivitetsökningen. Detta har lett till EU:s högsta inflation och en konkurrenskraft i fråga om kostnaderna som snabbt försämras. Med hjälp av en rad åtgärder som antogs av myndigheterna våren 2007 har en viss nedgång kunnat noteras på bostadsmarknaden och i den inhemska konsumtionen, men det behövs ytterligare steg i denna riktning för att uppnå en smidig anpassning till en hållbar tillväxt. I detta sammanhang har finanspolitiken inte lyckats motverka de framväxande sårbara områdena. Det viktigaste när det gäller att ta itu med de externa och interna obalanserna är en mer ambitiös finanspolitik, efterlevanden av en lämplig budgetram på medellång sikt, prioritering av de offentliga utgifterna och en ny genomgång av skatteinstrument för att undvika stimulans av efterfrågan i sektorer som inte i någon större utsträckning bidrar till att förstärka ekonomins utbudssida på medellång och lång sikt, samt mer ansvarsfull löneökning inom den offentliga sektorn. För att få igång upphämtningen behövs strukturreformer och dessutom måste flaskhalsar försvinna så att ekonomins utbudssida förstärks. |
| --- | --- |

(2)

Efter en ihållande period av hög tillväxt sedan mitten av 90-talet, ökade Lettlands reala BNP med tvåsiffriga tal under 2005–2007. Bakom tillväxten ligger främst en kraftfull låneboom som drivit på privatkonsumtionen och investeringar i fastigheter, med en nettoutlandsbelåning på över 20 % av BNP sedan 2006.

De monetära villkoren har varit ackommoderande, mot bakgrund av en hög nivå av euroisering inom ramen för en växelkurs som varit hårt knuten till euron inom ERM II. I kombination med överhettning på efterfrågesidan, har bristen på arbetskraft bidragit till en löne- och prisspiral som kännetecknas av kraftigt stigande löner långt över produktivitetsökningen. Detta har lett till EU:s högsta inflation och en konkurrenskraft i fråga om kostnaderna som snabbt försämras. Med hjälp av en rad åtgärder som antogs av myndigheterna våren 2007 har en viss nedgång kunnat noteras på bostadsmarknaden och i den inhemska konsumtionen, men det behövs ytterligare steg i denna riktning för att uppnå en smidig anpassning till en hållbar tillväxt. I detta sammanhang har finanspolitiken inte lyckats motverka de framväxande sårbara områdena. Det viktigaste när det gäller att ta itu med de externa och interna obalanserna är en mer ambitiös finanspolitik, efterlevanden av en lämplig budgetram på medellång sikt, prioritering av de offentliga utgifterna och en ny genomgång av skatteinstrument för att undvika stimulans av efterfrågan i sektorer som inte i någon större utsträckning bidrar till att förstärka ekonomins utbudssida på medellång och lång sikt, samt mer ansvarsfull löneökning inom den offentliga sektorn. För att få igång upphämtningen behövs strukturreformer och dessutom måste flaskhalsar försvinna så att ekonomins utbudssida förstärks.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande markoekonomiska scenario räknar man med en mjuklandning med en real BNP-tillväxt som successivt minskar från 10,5 % 2007 till 6,8 % 2010. I programmet sägs också att den inhemska efterfrågan kommer att vara den viktigaste drivkraften bakom tillväxten, även om efterfrågan förväntas minska kraftigt från 2007 till 2008. Utifrån aktuell information (2) förefaller scenariot bygga på rimliga antaganden om tillväxten. Den förväntade nedgången i inhemsk efterfrågan är dock långt ifrån säker och programmets ekonomiska scenario är kopplat till mycket höga risker för den makroekonomiska stabiliteten, inbegripet fortsatt överhettning med avsevärd risk för en plötslig nedgång i ett senare skede. Dessutom krävs större justeringar av den sammanlagda efterfrågan och tillgången än vad som anges i programmet, om landets externa ställning ska vara hållbar på lång sikt.
  Programmets inflationsberäkningar, som verkar trovärdiga, visar att Lettland kommer att röra sig ytterligare bort från den nominella konvergensen, åtminstone till 2008. Många osäkerheter kvarstår dock, bland annat beroende på svängande energi- och råvarupriser och på löne- och prisutvecklingen. Att hålla tillbaka löneökningstakten i den offentliga sektorn är av avgörande betydelse för att dämpa löneökningen i hela ekonomin, vilket är nödvändigt för att bryta den nuvarande löne- och prisspiralen och stoppa den snabba försämringen av konkurrenskraften. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande markoekonomiska scenario räknar man med en mjuklandning med en real BNP-tillväxt som successivt minskar från 10,5 % 2007 till 6,8 % 2010. I programmet sägs också att den inhemska efterfrågan kommer att vara den viktigaste drivkraften bakom tillväxten, även om efterfrågan förväntas minska kraftigt från 2007 till 2008. Utifrån aktuell information (2) förefaller scenariot bygga på rimliga antaganden om tillväxten. Den förväntade nedgången i inhemsk efterfrågan är dock långt ifrån säker och programmets ekonomiska scenario är kopplat till mycket höga risker för den makroekonomiska stabiliteten, inbegripet fortsatt överhettning med avsevärd risk för en plötslig nedgång i ett senare skede. Dessutom krävs större justeringar av den sammanlagda efterfrågan och tillgången än vad som anges i programmet, om landets externa ställning ska vara hållbar på lång sikt.

Programmets inflationsberäkningar, som verkar trovärdiga, visar att Lettland kommer att röra sig ytterligare bort från den nominella konvergensen, åtminstone till 2008. Många osäkerheter kvarstår dock, bland annat beroende på svängande energi- och råvarupriser och på löne- och prisutvecklingen. Att hålla tillbaka löneökningstakten i den offentliga sektorn är av avgörande betydelse för att dämpa löneökningen i hela ekonomin, vilket är nödvändigt för att bryta den nuvarande löne- och prisspiralen och stoppa den snabba försämringen av konkurrenskraften.

| (4) | För 2007 prognostiserade det tidigare programmet ett budgetunderskott på 1,3 % av BNP, medan det uppdaterade programmet uppskattar budgetöverskottet till 0,3 % av BNP. Höstprognosen indikerade ett budgetöverskott på 0,9 % av BNP för 2007, vilket ligger mycket nära det preliminära resultatet på ett budgetöverskott på 0,8 % av BNP. Det strukturella underskottet, som beräknats i enlighet med den allmänt vedertagna metoden, beräknas minska från 1 % av BNP 2006 till 0,5 % 2007. Skillnaden mellan höstprognosen och det tidigare programmålet beror på högre intäkter, som dock delvis uppvägdes av högre utgifter än budgeterat. Även med ett budgetöverskott på nästan 0,8 % av BNP, uppfyllde finanspolitiken under 2007 bara delvis rådets uppmaning i dess yttrande av den 27 mars 2007 om den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet (3), eftersom den fortsatt höga efterfrågan och riskerna för stabiliteten visar att finanspolitiken inte varit tillräckligt kraftfull. Det har dock gjorts vissa framsteg i fråga om att begränsa den tidigare vanliga utgiftsökningen i slutet av året inom offentliga institutioner, vilket var i linje med de riktlinjer för att begränsa detta som regeringen antog i november 2007. |
| --- | --- |

(4)

För 2007 prognostiserade det tidigare programmet ett budgetunderskott på 1,3 % av BNP, medan det uppdaterade programmet uppskattar budgetöverskottet till 0,3 % av BNP. Höstprognosen indikerade ett budgetöverskott på 0,9 % av BNP för 2007, vilket ligger mycket nära det preliminära resultatet på ett budgetöverskott på 0,8 % av BNP. Det strukturella underskottet, som beräknats i enlighet med den allmänt vedertagna metoden, beräknas minska från 1 % av BNP 2006 till 0,5 % 2007. Skillnaden mellan höstprognosen och det tidigare programmålet beror på högre intäkter, som dock delvis uppvägdes av högre utgifter än budgeterat. Även med ett budgetöverskott på nästan 0,8 % av BNP, uppfyllde finanspolitiken under 2007 bara delvis rådets uppmaning i dess yttrande av den 27 mars 2007 om den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet (3), eftersom den fortsatt höga efterfrågan och riskerna för stabiliteten visar att finanspolitiken inte varit tillräckligt kraftfull. Det har dock gjorts vissa framsteg i fråga om att begränsa den tidigare vanliga utgiftsökningen i slutet av året inom offentliga institutioner, vilket var i linje med de riktlinjer för att begränsa detta som regeringen antog i november 2007.

| (5) | Huvudmålet för den finanspolitiska strategin är att förbättra den makroekonomiska stabiliteten genom att fortsätta uppfylla det medelfristiga målet på ett strukturellt underskott på 1 % av BNP, vilket varit fallet sedan 2006, med allt större marginal under programperioden. Jämfört med det tidigare programmet, där det angavs att det medelfristiga målet skulle uppnås först från och med 2008, bekräftar det uppdaterade programmet i stort den planerade konsolideringen, men från ett mycket gynnsammare budgetutgångsläge och ett praktiskt taget oförändrat makroekonomiskt scenario. Enligt kommissionens beräkningar med uppgifter i programmet som underlag, förväntas det strukturella saldot förbättras från ett underskott på 0,5 % av BNP under 2007 till ett överskott på 0,5 % av BNP under 2008 och med en halv procentenhet år 2009 och 2010. Två tredjedelar av ökningen av det totala överskottet med nästan en procentenhet av BNP beror på en ökning av intäktskvoten och den resterande tredjedelen beror på en minskning av utgiftskvoten. På intäktssidan kompenserar den beräknade ökningen av indirekta skatter och ”övriga intäkter” som del av BNP mer än väl den beräknade minskningen i sociala avgifter beroende på den pågående pensionsreformen. Begränsningar i fråga om offentlig konsumtion och anställdas löner i förhållande till BNP (som inte garanteras genom åtgärder som beskrivs i programmet) förväntas ge budgetutrymme för föreslagna ökningar av betalningar från socialförsäkringssystem, till exempel pensioner och barnbidrag, och av offentliga investeringar. |
| --- | --- |

(5)

Huvudmålet för den finanspolitiska strategin är att förbättra den makroekonomiska stabiliteten genom att fortsätta uppfylla det medelfristiga målet på ett strukturellt underskott på 1 % av BNP, vilket varit fallet sedan 2006, med allt större marginal under programperioden. Jämfört med det tidigare programmet, där det angavs att det medelfristiga målet skulle uppnås först från och med 2008, bekräftar det uppdaterade programmet i stort den planerade konsolideringen, men från ett mycket gynnsammare budgetutgångsläge och ett praktiskt taget oförändrat makroekonomiskt scenario. Enligt kommissionens beräkningar med uppgifter i programmet som underlag, förväntas det strukturella saldot förbättras från ett underskott på 0,5 % av BNP under 2007 till ett överskott på 0,5 % av BNP under 2008 och med en halv procentenhet år 2009 och 2010. Två tredjedelar av ökningen av det totala överskottet med nästan en procentenhet av BNP beror på en ökning av intäktskvoten och den resterande tredjedelen beror på en minskning av utgiftskvoten. På intäktssidan kompenserar den beräknade ökningen av indirekta skatter och ”övriga intäkter” som del av BNP mer än väl den beräknade minskningen i sociala avgifter beroende på den pågående pensionsreformen. Begränsningar i fråga om offentlig konsumtion och anställdas löner i förhållande till BNP (som inte garanteras genom åtgärder som beskrivs i programmet) förväntas ge budgetutrymme för föreslagna ökningar av betalningar från socialförsäkringssystem, till exempel pensioner och barnbidrag, och av offentliga investeringar.

| (6) | Utfallet för de offentliga finanserna kan bli mycket sämre än vad som anges i programmet. Den makroekonomiska stabiliteten är utsatt för betydande risker beroende på det stora underskottet i bytesbalansen och den nuvarande överhettningen i ekonomin. Om den lånefinansierade, inhemskt drivna tillväxten plötsligt skulle minska, kan budgeten pressas hårt, eftersom intäktsprognoserna i programmet grundas på en fortsatt hög konsumtion och gynnsamma villkor på arbetsmarknaden.
  Det blir förmodligen svårt att uppnå den prognostiserade minskningen av utgiftskvoten utan stödåtgärder. Eftersom ett utgiftstak på medellång sikt infördes för ministerier och offentliga institutioner först 2007, är det för tidigt att bedöma dess verkan. Resultaten från tidigare år visare snarare mot överskridanden, eftersom en hög nominell tillväxt varje år har gett möjlighet att spendera extra intäkter inom en tilläggsbudget. Slutligen räknas i programmet med betydande intäkter från privatisering (totalt 0,5 % av BNP enligt programmet), dock är osäkerheten stor. |
| --- | --- |

(6)

Utfallet för de offentliga finanserna kan bli mycket sämre än vad som anges i programmet. Den makroekonomiska stabiliteten är utsatt för betydande risker beroende på det stora underskottet i bytesbalansen och den nuvarande överhettningen i ekonomin. Om den lånefinansierade, inhemskt drivna tillväxten plötsligt skulle minska, kan budgeten pressas hårt, eftersom intäktsprognoserna i programmet grundas på en fortsatt hög konsumtion och gynnsamma villkor på arbetsmarknaden.

Det blir förmodligen svårt att uppnå den prognostiserade minskningen av utgiftskvoten utan stödåtgärder. Eftersom ett utgiftstak på medellång sikt infördes för ministerier och offentliga institutioner först 2007, är det för tidigt att bedöma dess verkan. Resultaten från tidigare år visare snarare mot överskridanden, eftersom en hög nominell tillväxt varje år har gett möjlighet att spendera extra intäkter inom en tilläggsbudget. Slutligen räknas i programmet med betydande intäkter från privatisering (totalt 0,5 % av BNP enligt programmet), dock är osäkerheten stor.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ska kunna bibehållas under resten av programperioden, så som förutses i programmet. Den finanspolitik som beskrivs i programmet är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, men den bör stramas åt med tanke på de ekonomiska obalanserna och finanspolitikens ökade betydelse då penningpolitiken får litet handlingsutrymme eftersom växelkursen i princip är fast inom ERM II. Sannolikheten att budgetresultatet för 2007 överträffar prognoserna bör användas för att sikta mot ett mycket högre överskott 2008. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ska kunna bibehållas under resten av programperioden, så som förutses i programmet. Den finanspolitik som beskrivs i programmet är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, men den bör stramas åt med tanke på de ekonomiska obalanserna och finanspolitikens ökade betydelse då penningpolitiken får litet handlingsutrymme eftersom växelkursen i princip är fast inom ERM II. Sannolikheten att budgetresultatet för 2007 överträffar prognoserna bör användas för att sikta mot ett mycket högre överskott 2008.

| (8) | Risken är låg för de offentliga finansernas hållbarhet i Lettland. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är i Lettland lägre än genomsnittet i EU, och de åldersrelaterade utgifterna, som andel av BNP, beräknas minska under de följande decennierna, bland annat till följd av pensionsreformens utgiftsdämpande effekter. Den nuvarande bruttoskuldnivån är mycket låg och en förbättring av de offentliga finanserna såsom planerats i uppdateringen av konvergensprogrammet skulle bidra till att begränsa riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

Risken är låg för de offentliga finansernas hållbarhet i Lettland. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är i Lettland lägre än genomsnittet i EU, och de åldersrelaterade utgifterna, som andel av BNP, beräknas minska under de följande decennierna, bland annat till följd av pensionsreformens utgiftsdämpande effekter. Den nuvarande bruttoskuldnivån är mycket låg och en förbättring av de offentliga finanserna såsom planerats i uppdateringen av konvergensprogrammet skulle bidra till att begränsa riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

| (9) | Konvergensprogrammet verkar ligga i linje med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. I rapporten betonas framförallt att huvuduppgiften när det gäller de offentliga finanserna är att säkra den makroekonomiska stabiliteten och därför är det viktigt att stärka budgetdisciplinen och budgetplaneringen. Programmet innehåller visserligen en kvalitativ bedömning av det nationella reformprogrammets samlade effekter inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt, men det saknas detaljerade uppgifter om de direkta budgetkostnaderna och budgetbesparingarna som är kopplade till huvudreformerna i det nationella reformprogrammet. |
| --- | --- |

(9)

Konvergensprogrammet verkar ligga i linje med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. I rapporten betonas framförallt att huvuduppgiften när det gäller de offentliga finanserna är att säkra den makroekonomiska stabiliteten och därför är det viktigt att stärka budgetdisciplinen och budgetplaneringen. Programmet innehåller visserligen en kvalitativ bedömning av det nationella reformprogrammets samlade effekter inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt, men det saknas detaljerade uppgifter om de direkta budgetkostnaderna och budgetbesparingarna som är kopplade till huvudreformerna i det nationella reformprogrammet.

| (10) | Programmets finanspolitiska strategi är delvis förenlig med de landsspecifika allmänna ekonomiska riktlinjer för finanspolitiken som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. Den planerade finanspolitiken är dock inte tillräcklig för att motverka överhettning och främja ekonomisk hållbarhet. |
| --- | --- |

(10)

Programmets finanspolitiska strategi är delvis förenlig med de landsspecifika allmänna ekonomiska riktlinjer för finanspolitiken som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. Den planerade finanspolitiken är dock inte tillräcklig för att motverka överhettning och främja ekonomisk hållbarhet.

| (11) | I fråga om framstegen med att genomföra åtagandena inom ERM II har myndigheterna vidtagit vissa åtgärder men det behövs ytterligare åtgärder för att stärka finanspolitiken och dämpa den inhemska efterfrågan. Det har genomförts vissa åtgärder för att hålla tillbaka kreditexpansionen men verkan har varit begränsad. Inflationsbekämpningsplanen från mars 2007 var ett steg i rätt riktning, även om dess omedelbara verkan var begränsad, men åtgärderna i planen var inte tillräckligt kraftfulla för att stabilisera ekonomin och minska inflationen på ett hållbart sätt. Det behövs ytterligare strukturreformer för att ta itu med ekonomins svaga utbudssida och den försämrade konkurrenskraften. Den ekonomiska stabiliseringsplan som de lettiska myndigheterna för närvarande överväger kommer förmodligen att omfatta ytterligare finanspolitiska åtgärder och skatteåtgärder, samt förslag för att förbättra företagens villkor och konkurrenskraften. |
| --- | --- |

(11)

I fråga om framstegen med att genomföra åtagandena inom ERM II har myndigheterna vidtagit vissa åtgärder men det behövs ytterligare åtgärder för att stärka finanspolitiken och dämpa den inhemska efterfrågan. Det har genomförts vissa åtgärder för att hålla tillbaka kreditexpansionen men verkan har varit begränsad. Inflationsbekämpningsplanen från mars 2007 var ett steg i rätt riktning, även om dess omedelbara verkan var begränsad, men åtgärderna i planen var inte tillräckligt kraftfulla för att stabilisera ekonomin och minska inflationen på ett hållbart sätt. Det behövs ytterligare strukturreformer för att ta itu med ekonomins svaga utbudssida och den försämrade konkurrenskraften. Den ekonomiska stabiliseringsplan som de lettiska myndigheterna för närvarande överväger kommer förmodligen att omfatta ytterligare finanspolitiska åtgärder och skatteåtgärder, samt förslag för att förbättra företagens villkor och konkurrenskraften.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet några av de obligatoriska uppgifterna, medan de flesta av de frivilliga uppgifterna ingår (4). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet några av de obligatoriska uppgifterna, medan de flesta av de frivilliga uppgifterna ingår (4).

Den allmänna slutsatsen blir att programmet syftar till att minska de ekonomiska obalanserna och den alltför höga efterfrågan genom att ange svagt ökande, men totalt sett blygsamma överskottsmål för 2008–2010, som ligger över det medelfristiga målet. Riskerna för att målen för de offentliga finanserna inte ska uppnås är dock höga, främst beroende på stora makroekonomiska osäkerheter och på att utgiftsplanerna tidigare överskridits. Det är dessutom nödvändigt att omedelbart strama åt finanspolitiken för att uppfylla programmålen mot bakgrund av att stabiliteten i ekonomin hotas av inflationstryck, försämrad konkurrenskraft ur kostnadssynpunkt och brant stigande nettoutlandsskuld. Visserligen har utgiftstak på medellång sikt införts, men de har ännu inte prövats. Riskerna verkar vara låga för den långsiktiga hållbarheten för Lettlands offentliga finanser.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning och behovet av att skapa hållbar konvergens och smidigt deltagande i ERM II, uppmanas Lettland att bidra till att minska överhettningstrycket och riskerna för makroekonomisk instabilitet genom att

| i) | sikta mot betydligt ambitiösare budgetmål 2008 och därefter än vad som anges i programmet, främst genom att spara överskotten och respektera utgiftstaken, |
| --- | --- |

i)

sikta mot betydligt ambitiösare budgetmål 2008 och därefter än vad som anges i programmet, främst genom att spara överskotten och respektera utgiftstaken,

| ii) | inom de utgiftsgränser för den offentliga sektorn som satts inom den medelfristiga budgetplaneringsramen, noga prioritera offentliga utgifter och på nytt undersöka skatteinstrument för att undvika att stimulera sektorer som inte i någon större utsträckning stärker ekonomins utbudspotential på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

ii)

inom de utgiftsgränser för den offentliga sektorn som satts inom den medelfristiga budgetplaneringsramen, noga prioritera offentliga utgifter och på nytt undersöka skatteinstrument för att undvika att stimulera sektorer som inte i någon större utsträckning stärker ekonomins utbudspotential på medellång och lång sikt.

| iii) | vidta ytterligare åtgärder för att hålla tillbaka inflationstrycket, till exempel genom ansvarsfull lönesättning inom den offentliga sektorn, vilket bidrar till den kraftiga inbromsning av lönetillväxten i hela samhället som är nödvändig för att bryta den nuvarande kostnads- och prisspiralen och stoppa den snabba försämringen av konkurrenskraften. |
| --- | --- |

iii)

vidta ytterligare åtgärder för att hålla tillbaka inflationstrycket, till exempel genom ansvarsfull lönesättning inom den offentliga sektorn, vilket bidrar till den kraftiga inbromsning av lönetillväxten i hela samhället som är nödvändig för att bryta den nuvarande kostnads- och prisspiralen och stoppa den snabba försämringen av konkurrenskraften.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (skillnad i %) | KP nov. 2007 | 11,9 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 |
| KOM nov. 2007 | 11,9 | 10,5 | 7,2 | 6,2 | i.u. |
| KP jan. 2007 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (%) | KP nov. 2007 | 6,6 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 |
| KOM nov. 2007 | 6,6 | 9,6 | 9,8 | 6,0 | i.u. |
| KP jan. 2007 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 | i.u. |
| Produktionsgap (5)

  (% av potentiell BNP) | KP nov. 2007 | 2,0 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 |
| KOM nov. 2007 (6) | 2,1 | 2,7 | 0,8 | – 1,7 | i.u. |
| KP jan.2007 | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen)
  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | – 21,1 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 |
| KOM nov. 2007 | – 19,9 | – 22,2 | – 18,9 | – 18,0 | i.u. |
| KP jan. 2007 | – 17,4 | – 17,2 | – 16,3 | – 15,8 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | – 0,3 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | – 0,3 | 0,9 | 0,8 | 0,5 | i.u. |
| KP jan. 2007 | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | 0,2 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 |
| KOM nov. 2007 | 0,2 | 1,3 | 1,2 | 0,9 | i.u. |
| KP jan. 2007 | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| KOM nov. 2007 | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | i.u. |
| KP jan. 2007 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | i.u. |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| KOM nov. 2007 | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | i.u. |
| KP jan. 2007 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | 10,6 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 |
| KOM nov. 2007 | 10,6 | 10,2 | 7,8 | 6,4 | i.u. |
| KP jan. 2007 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 | i.u. |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar |

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(skillnad i %)

KP nov. 2007

11,9

10,5

7,5

7,0

6,8

KOM nov. 2007

11,9

10,5

7,2

6,2

i.u.

KP jan. 2007

11,5

9,0

7,5

7,5

i.u.

HIKP-inflation

(%)

KP nov. 2007

6,6

10,1

12,5

7,2

4,9

KOM nov. 2007

6,6

9,6

9,8

6,0

i.u.

KP jan. 2007

6,6

6,4

5,2

4,2

i.u.

Produktionsgap (5)

(% av potentiell BNP)

KP nov. 2007

2,0

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

KOM nov. 2007 (6)

2,1

2,7

0,8

– 1,7

i.u.

KP jan.2007

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen)

(i % av BNP)

KP nov. 2007

– 21,1

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

KOM nov. 2007

– 19,9

– 22,2

– 18,9

– 18,0

i.u.

KP jan. 2007

– 17,4

– 17,2

– 16,3

– 15,8

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP nov. 2007

– 0,3

0,3

0,7

1,0

1,2

KOM nov. 2007

– 0,3

0,9

0,8

0,5

i.u.

KP jan. 2007

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP nov. 2007

0,2

0,7

1,0

1,2

1,5

KOM nov. 2007

0,2

1,3

1,2

0,9

i.u.

KP jan. 2007

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

i.u.

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

KP nov. 2007

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

KOM nov. 2007

– 0,8

0,2

0,5

1,0

i.u.

KP jan. 2007

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

i.u.

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

KP nov. 2007

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

KOM nov. 2007

– 0,8

0,2

0,5

1,0

i.u.

KP jan. 2007

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP nov. 2007

10,6

9,4

8,3

7,2

6,4

KOM nov. 2007

10,6

10,2

7,8

6,4

i.u.

KP jan. 2007

10,7

10,5

10,6

9,4

i.u.

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos samt kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(3)  EUT C 89, 24.4.2007, s. 15.

(4)  Framförallt saknas uppgifter om kapitalbeskattning (obligatoriska uppgifter), delkomponenterna i stock-/flödesjusteringar och vissa aspekter av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 9,8 %, 9,8 %, 9,3 % respektive 8,9 % under perioden 2006-2009.

(7)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Enligt det senaste programmet och höstprognosen finns inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

| 19.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 73/23

---

RÅDETS BESLUT

av den 17 mars 2008

om utnämning av en ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse

(2008/C 73/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (REACH) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (1), särskilt artikel 79, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 79 i förordning (EG) nr 1907/2006 ska rådet utse en representant från varje medlemsstat till ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 79 i förordning (EG) nr 1907/2006 ska rådet utse en representant från varje medlemsstat till ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse.

| (2) | Genom beslut av den 7 juni 2007 (2) utsåg rådet 27 ledamöter i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut av den 7 juni 2007 (2) utsåg rådet 27 ledamöter i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse.

| (3) | Den rumänska regeringen har informerat rådet om sin avsikt att ersätta den rumänska ledamoten i styrelsen och har föreslagit en kandidat till ny ledamot, som bör utses för en period till och med den 31 maj 2011. |
| --- | --- |

(3)

Den rumänska regeringen har informerat rådet om sin avsikt att ersätta den rumänska ledamoten i styrelsen och har föreslagit en kandidat till ny ledamot, som bör utses för en period till och med den 31 maj 2011.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Teodor OGNEAN av rumänsk nationalitet, född den 21 februari 1947, ska utses till ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse i stället för Rodica MOROHOI för perioden från och med 20 mars 2008 till och med den 31 maj 2011.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 17 mars 2008.

På rådets vägnar

I. JARC

Ordförande

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1. Rättad genom EUT L 136, 29.5.2007, s. 3.

1

(2)  EUT C 134, 16.6.2007, s. 6.

2

---

Kommissionen

| 19.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 73/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 73/24

---

Eurons växelkurs (1)

18 mars 2008

(2008/C 73/07)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,5771 |
| JPY | japansk yen | 154,42 |
| DKK | dansk krona | 7,4595 |
| GBP | pund sterling | 0,7817 |
| SEK | svensk krona | 9,455 |
| CHF | schweizisk franc | 1,561 |
| ISK | isländsk krona | 121,79 |
| NOK | norsk krona | 8,0675 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,25 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 257,51 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6971 |
| PLN | polsk zloty | 3,5297 |
| RON | rumänsk leu | 3,7285 |
| SKK | slovakisk koruna | 32,408 |
| TRY | turkisk lira | 1,9505 |
| AUD | australisk dollar | 1,6974 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5674 |
| HKD | Hongkongdollar | 12,2535 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9509 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1708 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 600,91 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,6424 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 11,1675 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,255 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 509,32 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9951 |
| PHP | filippinsk peso | 65,134 |
| RUB | rysk rubel | 37,079 |
| THB | thailändsk baht | 49,218 |
| BRL | brasiliansk real | 2,6861 |
| MXN | mexikansk peso | 16,9262 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,5771

JPY

japansk yen

154,42

DKK

dansk krona

7,4595

GBP

pund sterling

0,7817

SEK

svensk krona

9,455

CHF

schweizisk franc

1,561

ISK

isländsk krona

121,79

NOK

norsk krona

8,0675

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,25

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

257,51

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6971

PLN

polsk zloty

3,5297

RON

rumänsk leu

3,7285

SKK

slovakisk koruna

32,408

TRY

turkisk lira

1,9505

AUD

australisk dollar

1,6974

CAD

kanadensisk dollar

1,5674

HKD

Hongkongdollar

12,2535

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9509

SGD

singaporiansk dollar

2,1708

KRW

sydkoreansk won

1 600,91

ZAR

sydafrikansk rand

12,6424

CNY

kinesisk yuan renminbi

11,1675

HRK

kroatisk kuna

7,255

IDR

indonesisk rupiah

14 509,32

MYR

malaysisk ringgit

4,9951

PHP

filippinsk peso

65,134

RUB

rysk rubel

37,079

THB

thailändsk baht

49,218

BRL

brasiliansk real

2,6861

MXN

mexikansk peso

16,9262

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 19.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 73/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 73/25

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5125 – Marel/SFS)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 73/08)

| 1. | Kommissionen mottog den 12 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Marel Food Systems hf. (”Marel”, Island) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Stork Food Systems (”SFS”, Nederländerna) genom förvärv av aktier och tillgångar. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 12 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Marel Food Systems hf. (”Marel”, Island) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Stork Food Systems (”SFS”, Nederländerna) genom förvärv av aktier och tillgångar.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Marel: Utveckling, tillverkning, försäljning och underhåll av maskiner och system för bearbetning i första ledet av fisk och fjäderfä, liksom yttterligare bearbetning av fisk, rött kött och fjäderfä, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Marel: Utveckling, tillverkning, försäljning och underhåll av maskiner och system för bearbetning i första ledet av fisk och fjäderfä, liksom yttterligare bearbetning av fisk, rött kött och fjäderfä,

| — | SFS: Utveckling, tillverkning, försäljning och underhåll av maskiner och utrustning för bearbetning i första ledet av fjäderfä, liksom ytterligare bearbetning av fisk, rött kött och fjäderfä. |
| --- | --- |

—

SFS: Utveckling, tillverkning, försäljning och underhåll av maskiner och utrustning för bearbetning i första ledet av fjäderfä, liksom ytterligare bearbetning av fisk, rött kött och fjäderfä.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5125 – Marel/SFS, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5125 – Marel/SFS, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

ANDRA AKTER

Kommissionen

| 19.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 73/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 73/26

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2008/C 73/09)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”BŒUF DE BAZAS”

EG nr: FR/PDO/005/0344/21.04.2004

SUB ( ) SGB ( X )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten

| Namn: | Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Adress: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Namn:

Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.)

Adress:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Tfn:

(33) 153 89 80 00

Fax:

(33) 142 25 57 97

E-post:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupp:

| Namn: | Association pour la Défense du Bœuf de Bazas |
| --- | --- |
| Adress: | 3, Lagrange Est |
| F-33430 Bazas |

Namn:

Association pour la Défense du Bœuf de Bazas

Adress:

3, Lagrange Est

F-33430 Bazas

Tfn.:

(33) 556 25 03 32

Fax:

(33) 556 25 23 80

E-post:

bazas.elevage@expalliance.fr

Sammansättning:

Producenter/bearbetningsföretag ( X ) Annan ( )

3.   Produkttyp

Klass 1.1. Färskt kött (och färska slaktbiprodukter).

4.   Produktspecifikation

(Sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Beteckning: ”Bœuf de Bazas”

4.2   Beskrivning: Djur av rasen Bazadaise, Blonde d'Aquitaine eller av en korsning mellan dessa två raser.

Färskt kött: hel slaktkropp, halvpart, kvartspart, styckningsdelar.

Slaktålder:

Kvigor: minst 30 månader – högst 48 månader

Kor: minst 36 månader – högst 108 månader

Handjur: minst 36 månader – högst 60 månader

Slaktkropparnas egenskaper:

Minimivikt:

| — | 300 kg för kvigor och kor |
| --- | --- |

—

300 kg för kvigor och kor

| — | 380 kg för handjur |
| --- | --- |

—

380 kg för handjur

Konformationsklass E, U, R

Fettansättningsgrad 3 och 4

Ingen ytfettsputsning av slaktkroppar med fettansättningsgrad 3, partiell ytfettsputsning av slaktkroppar med fettansättningsgrad 4.

Köttets färg: kraftigt rött.

4.3   Geografiskt område: Djuren måste vara födda, uppfödda, gödda och slaktade i produktionsområdet ”Bazaz” som omfattar följande:

Departementet Gironde.

Följande kantoner inom departementet Landes: Aire sur Adour, Gabarret, Geaune, Grenade sur Adour, Labrit, Mimizan, Morcenx, Parentis-en-Born, Pissos, Roquefort, Sabres, Sore, Villeneuve-de-Marsan, Mont-de-Marsan, Tartas.

De kantoner i Lot et Garonne och Gers som gränsar till Gironde och Landes, dvs.:

Kantonerna Bouglon, Casteljaloux, Duras, Houeilles, Marmande, Meilhan-sur-Garonne, Mézin och Seyches i Lot et Garonne, som gränsar till Gironde och Landes.

Kantonerna Cazaubon, Nogaro, Riscle, Eauze du Gers, som gränsar till Landes.

För att begränsa transporternas inverkan på köttet (välbefinnande, låg stressnivå) och garantera en bättre kontroll av slaktkropparna och den särskilda putsningsmetoden, ligger referensslakterierna för ”Bœufs de Bazas” i produktionsområdet. Detta hindrar att slaktkropparnas organoleptiska egenskaper förändras.

4.4   Bevis på ursprung: Djuret identifieras före sju dagars ålder, då det öronmärks i båda öronen. Av båda öronmärkena framgår djurets unika nationella identifieringsnummer.

En identitetshandling (”pass”) följer djuret ända fram till slakteriet: Det innehåller djurets referensuppgifter (födelsedatum, raskod, nationellt identifikationsnummer etc.).

I passet anges också de olika uppfödningsplatser som djuret vistats på: för varje plats där djuret hållits fästs en förflyttningsetikett i passet och varje uppfödningsställe anges med ett unikt nummer (de fem första siffrorna motsvarar numret i departementets och uppfödningskommunens INSEE-kod). Därmed är djurens geografiska ursprung känt.

På slakteriet får slaktkroppen ett slaktnummer som anknyter till det nationella identifikationsnumret. Slaktkroppen märks med logon ”Bœuf de Bazas”. För märkningen används livsmedelsfärg. Varje slaktkropp, halvpart eller kvartspart som säljs till en slakteributik åtföljs av ett numrerat garanticertifikat innehållande djurets nationella identifikationsnummer och slaktnummer. Köttet säljs i slakteributiker eller över disk i en stormarknad. Det görs även kontroller av lagerräkenskaperna.

4.5   Framställningsmetod: Uppfödningen pågår under minst 30 månader för kvigor och minst 36 månader för kor och handjur.

Kalvarna föds upp som dikalvar (de diar modern).

Djuren går i bete under minst sju månader per år, utom vid exceptionella väderleksförhållanden.

Fodret består av gräs eller foder som huvudsakligen framställs på jordbruksföretaget samt av tillskottsfoder som godkänts av Association pour la Défense du Bœuf de Bazas.

Foder under gödningsperioden (slutgödning): Denna fas pågår under minst fyra månader och innebär slutgödning av djuren för att uppnå optimal kvalitet för slaktkropparna och köttet.

Under slutgödningen eller åtminstone de två sista månaderna sker utfodringen vid foderhäckar eller med foderranson.

Under slutgödningen används spannmål eller spannmålsrester (majs, vete, korn, rågvete, havre, råg ...) kompletterat med grovfoder (betesgräs, hö) och/eller rötter och rotknölar.

Uppfödaren måste anpassa ransonen till djurets biologiska utveckling och till dess aptit. Här är utfodring med majsensilage och/eller gräs tillåtet. Detta foder får dock aldrig överskrida 50 % av ransonens torrsubstans och ska vara ett komplement till spannmålen som utgör energibasen i ransonen.

Kraftfoder (framför allt soja och lin) är tillåtet som komplement till spannmålen.

Traditionellt produceras mer än 70 % av fodret på jordbruksföretaget, dvs. mer än 90 % av födan under nötkreaturets hela livstid.

Mognadslagring av köttet: Minst 10 dagar

4.6   Samband:

En särskild karaktär:

Havsklimatet i området (milda vintrar, rik nederbörd fördelad över hela året, rikligt med sol) gör det möjligt att utnyttja gräsbete på naturliga eller tillfälliga ängar och djuren betar mer än hälften av året.

De raser som används för produktion av ”Bœuf de Bazas” används traditionellt i området, och det rör sig om de lokala raserna Bazadaise och Blonde d'Aquitaine.

En välkänd produkt:

Beteckningen ”Bœuf de Bazas” härrör från tolvhundratalet och avsåg de bästa lokala köttraserna i området kring staden Bazas.

Produktens goda rykte har bestått sen tolvhundratalet med hjälp av den traditionella ”Bœuf de Bazas”-paraden som äger rum på torsdagen i karnevalsveckan: ”La fête des Bœufs gras”. Dessa festligheter har aldrig upphört att firas, inte ens under de tider då traditionen varit hotad (under ”Ancien Régime”). De nötkreatur som användes som arbetsdjur göddes sedan och såldes framför allt på marknaden i staden Bazas.

Produkten är fortfarande lika välkänd:

Lokalt:

| — | Under karnevalen drar ”la fête des bœufs gras à BAZAS” en stor publik till staden Bazas och de slakteributiker som säljer produkten ökar sin omsättning med 30 %. Festligheterna grundar sig på produktens särprägel och goda rykte, och har i sin tur lett till att nötköttet från Bazas med tiden fått så god renommé. |
| --- | --- |

—

Under karnevalen drar ”la fête des bœufs gras à BAZAS” en stor publik till staden Bazas och de slakteributiker som säljer produkten ökar sin omsättning med 30 %. Festligheterna grundar sig på produktens särprägel och goda rykte, och har i sin tur lett till att nötköttet från Bazas med tiden fått så god renommé.

| — | Även i andra kommuner i SGB-området har det vuxit fram liknande traditioner. |
| --- | --- |

—

Även i andra kommuner i SGB-området har det vuxit fram liknande traditioner.

Nationellt:

Produkten är känd långt utanför produktionsområdet. Nedan följer några exempel:

| — | En artikel i tidningen Figaro från den 16 februari 2003 med rubriken ”Le bœuf gras fait son carnaval”. |
| --- | --- |

—

En artikel i tidningen Figaro från den 16 februari 2003 med rubriken ”Le bœuf gras fait son carnaval”.

| — | Programmet ”Les escapades de PETITRENAUD” på France 5 hade ett inslag där man presenterade ett recept innehållande oxsvans från ”Bœuf de Bazas” (”croustillant de queue de bœuf de Bazas au foie gras de canard poêlé des landes”). |
| --- | --- |

—

Programmet ”Les escapades de PETITRENAUD” på France 5 hade ett inslag där man presenterade ett recept innehållande oxsvans från ”Bœuf de Bazas” (”croustillant de queue de bœuf de Bazas au foie gras de canard poêlé des landes”).

4.7   Kontrollorgan:

| Namn: | Qualisud |
| --- | --- |
| Adress: | Agropole, BP 102 |
| F-47000 Agen |

Namn:

Qualisud

Adress:

Agropole, BP 102

F-47000 Agen

Tfn.:

(33) 558 06 15 21

Fax:

(33) 558 75 13 36

E-post:

qualisud@wanadoo.fr

Kontrollorganet är godkänt och ackrediterat för normen EN 45 011.

4.8   Märkning: Försäljningsbeteckningen ”Bœuf de Bazas”.

Etiketten måste bland annat innehålla ett fält med upplysningar om produktens egenskaper:

Typ av djur (hondjur eller handjur).

Djurets identifieringsnummer.

Slaktkroppens identifieringsnummer (slaktnummer).

Födelsedatum.

Ras.

Uppfödarens namn och adress.

Datum för slakt.

Slaktkroppsvikt.

Klassificering.

Mottagarens namn.

Detta intyg åtföljer slaktkroppen, halvparten eller kvartsparten ända fram till försäljningen till konsumenten.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---