# Il-Ġurnal Uffiċjali C 109/2008

| | ISSN 1725-5198 |
| --- | --- |
| Il-Ġurnal Uffiċjali
  ta’ l-Unjoni Ewropea | C 109 |
| | |
| Edizzjoni bil-Malti | Informazzjoni u Avviżi | Volum 5130 ta' April 2008 |

ISSN 1725-5198

Il-Ġurnal Uffiċjali

ta’ l-Unjoni Ewropea

C 109

Edizzjoni bil-Malti

Informazzjoni u Avviżi

Volum 5130 ta' April 2008

---

| Avviż Nru | Werrej | Paġna |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikazzjonijiet |
| | KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TA' L-UNJONI EWROPEA |
| | Kummissjoni |
| 2008/C 109/01 | Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata (Każ COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  ) | 1 |

Avviż Nru

Werrej

Paġna

II   Komunikazzjonijiet

KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TA' L-UNJONI EWROPEA

Kummissjoni

2008/C 109/01

Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata (Każ COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informazzjoni |
| --- | --- |
| | INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TA' L-UNJONI EWROPEA |
| | Kummissjoni |
| 2008/C 109/02 | Rata tal-kambju ta' l-euro | 2 |
| 2008/C 109/03 | Komunikazzjoni Mill-Kummissjoni dwar id-disponibbiltà stmata ta' riżorsi finanzjarji għall-għoti ta' għajnuna għar-ristrutturar għas-sena tas-suq 2008/2009, fil-kuntest ta' l-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 320/2006 li jistabbilixxi skema temporanja għar-ristrutturar ta' l-industrija taz-zokkor fil-Komunità | 3 |
| | INFORMAZZJONI MILL-ISTATI MEMBRI |
| 2008/C 109/04 | Tagħrif fil-qosor imwassal mill-Istati Membri fir-rigward ta' għajnuna mill-Istat mogħtija skond ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1857/2006 dwar l-applikazzjoni ta' l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE dwar għajnuna mill-Istat lill-impriżi żgħar u ta' daqs medju attivi fil-produzzjoni ta' prodotti agrikoli u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 70/2001 | 4 |
| 2008/C 109/05 | Komunikazzjoni tal-Kummissjoni fil-qafas ta' l-implimentazzjoni tad-Direttiva 94/25/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar l-approssimazzjoni tal-liġijiet, tar-regolamenti u tad-dispożizzjonijiet amministrattivi ta' l-Istati Membri li għandhom x'jaqsmu mad-dgħajjes illi jintużaw għar-rikreazzjoni (
  1
  ) | 8 |

IV   Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TA' L-UNJONI EWROPEA

Kummissjoni

2008/C 109/02

Rata tal-kambju ta' l-euro

2

2008/C 109/03

Komunikazzjoni Mill-Kummissjoni dwar id-disponibbiltà stmata ta' riżorsi finanzjarji għall-għoti ta' għajnuna għar-ristrutturar għas-sena tas-suq 2008/2009, fil-kuntest ta' l-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 320/2006 li jistabbilixxi skema temporanja għar-ristrutturar ta' l-industrija taz-zokkor fil-Komunità

3

INFORMAZZJONI MILL-ISTATI MEMBRI

2008/C 109/04

Tagħrif fil-qosor imwassal mill-Istati Membri fir-rigward ta' għajnuna mill-Istat mogħtija skond ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1857/2006 dwar l-applikazzjoni ta' l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE dwar għajnuna mill-Istat lill-impriżi żgħar u ta' daqs medju attivi fil-produzzjoni ta' prodotti agrikoli u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 70/2001

4

2008/C 109/05

Komunikazzjoni tal-Kummissjoni fil-qafas ta' l-implimentazzjoni tad-Direttiva 94/25/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar l-approssimazzjoni tal-liġijiet, tar-regolamenti u tad-dispożizzjonijiet amministrattivi ta' l-Istati Membri li għandhom x'jaqsmu mad-dgħajjes illi jintużaw għar-rikreazzjoni (
  1
  )

1

8

| | V   Avviżi |
| --- | --- |
| | PROĊEDURI AMMINISTRATTIVI |
| | Kummissjoni |
| 2008/C 109/06 | Sejħa għal proposti — EACEA/10/08 — Azzjoni 4.5 — Sejħa għal proposti bil-għan li jappoġġaw l-azzjonijiet ta' informazzjoni għaż-żgħażagħ u l-edukaturi taż-żgħażagħ — Programm Żgħażagħ fl-Azzjoni | 13 |
| | PROĊEDURI GĦALL-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI |
| | Kummissjoni |
| 2008/C 109/07 | Għajnuna mill-Istat — Danimarka — Għajnuna mill-Istat C 5/08 (ex NN 58/07) — Arranġamenti għal sussidju illegali mogħti minn Aarhus Airport Ltd lir-Ryanair — Stedina għal sottomissjoni ta' kummenti skond l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE (
  1
  ) | 15 |
| | ATTI OĦRAJN |
| | Kunsill |
| 2008/C 109/08 | Avviż għall-attenzjoni tal-persuni u entitajiet inklużi fil-listi previsti fl-Artikoli 11 u 15 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 194/2008 li jġedded u jsaħħaħ il-miżuri restrittivi fir-rigward ta' Burma/il-Mjanmar u li jirrevoka r-Regolament (KE) Nru 817/2006, bis-saħħa tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 385/2008 | 23 |
| 2008/C 109/09 | Avviż għall-attenzjoni tal-persuni, gruppi u entitajiet fil-lista prevista fl-Artikolu 2(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2580/2001 dwar miżuri restrittivi speċifiċi diretti kontra ċerti persuni u entitajiet bil-għan li jiġi miġġieled it-terroriżmu | 25 |

V   Avviżi

PROĊEDURI AMMINISTRATTIVI

Kummissjoni

2008/C 109/06

Sejħa għal proposti — EACEA/10/08 — Azzjoni 4.5 — Sejħa għal proposti bil-għan li jappoġġaw l-azzjonijiet ta' informazzjoni għaż-żgħażagħ u l-edukaturi taż-żgħażagħ — Programm Żgħażagħ fl-Azzjoni

13

PROĊEDURI GĦALL-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Kummissjoni

2008/C 109/07

Għajnuna mill-Istat — Danimarka — Għajnuna mill-Istat C 5/08 (ex NN 58/07) — Arranġamenti għal sussidju illegali mogħti minn Aarhus Airport Ltd lir-Ryanair — Stedina għal sottomissjoni ta' kummenti skond l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE (
  1
  )

1

15

ATTI OĦRAJN

Kunsill

2008/C 109/08

Avviż għall-attenzjoni tal-persuni u entitajiet inklużi fil-listi previsti fl-Artikoli 11 u 15 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 194/2008 li jġedded u jsaħħaħ il-miżuri restrittivi fir-rigward ta' Burma/il-Mjanmar u li jirrevoka r-Regolament (KE) Nru 817/2006, bis-saħħa tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 385/2008

23

2008/C 109/09

Avviż għall-attenzjoni tal-persuni, gruppi u entitajiet fil-lista prevista fl-Artikolu 2(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2580/2001 dwar miżuri restrittivi speċifiċi diretti kontra ċerti persuni u entitajiet bil-għan li jiġi miġġieled it-terroriżmu

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 109/10 | Avviż | s3 |

2008/C 109/10

Avviż

Avviż

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Test b'rilevanza għaż-ŻEE |

---

(1)   Test b'rilevanza għaż-ŻEE

1

| MT | |
| --- | --- |

MT

---

II Komunikazzjonijiet

KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TA' L-UNJONI EWROPEA

Kummissjoni

| 30.4.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 109/1

---

Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata

(Każ COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang)

(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)

(2008/C 109/01)

Fl-4 ta' Frar 2008, il-Kummissjoni iddeċidiet li ma topponix il-konċentrazzjoni notifikata msemmija hawn fuq u li tiddikjaraha kompatibbli mas-suq komuni. Din id-deċiżjoni hi bbażata fuq l-Artikolu 6(1)(b) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004. It-test kollu tad-deċiżjoni jinsab bl-Ingliż u se jkun ippubblikat wara li jkun meħlus minn kwalunkwe sigrieti tan-negozju li jista' jkun fih. Hu jinstab:

| — | mill-websajt tal-kompetizzjoni ta' l-Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dan il-websajt jipprovdi faċilitajiet varji biex jgħinu jinstabu deċiżjonijiet individwali ta' fużjoni, inklużi l-kumpanija, in-numru tal-każ, id-data u indiċi settorali, |
| --- | --- |

—

mill-websajt tal-kompetizzjoni ta' l-Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dan il-websajt jipprovdi faċilitajiet varji biex jgħinu jinstabu deċiżjonijiet individwali ta' fużjoni, inklużi l-kumpanija, in-numru tal-każ, id-data u indiċi settorali,

| — | f'forma elettronika fil-websajt EUR-Lex fid-dokument numru 32008M4926. EUR-Lex hu l-aċċess fuq l-internet għal-liġi Ewropea (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

f'forma elettronika fil-websajt EUR-Lex fid-dokument numru 32008M4926. EUR-Lex hu l-aċċess fuq l-internet għal-liġi Ewropea (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TA' L-UNJONI EWROPEA

Kummissjoni

| 30.4.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 109/2

---

Rata tal-kambju ta' l-euro (1)

Id-29 ta' April 2008

(2008/C 109/02)

1 euro=

| | Munita | Rata tal-kambju |
| --- | --- | --- |
| USD | Dollaru Amerikan | 1,5571 |
| JPY | Yen Ġappuniż | 161,73 |
| DKK | Krona Daniża | 7,4613 |
| GBP | Lira Sterlina | 0,78895 |
| SEK | Krona Żvediża | 9,3578 |
| CHF | Frank Żvizzeru | 1,6153 |
| ISK | Krona Iżlandiża | 115,20 |
| NOK | Krona Norveġiża | 7,9800 |
| BGN | Lev Bulgaru | 1,9558 |
| CZK | Krona Ċeka | 25,250 |
| EEK | Krona Estona | 15,6466 |
| HUF | Forint Ungeriż | 252,93 |
| LTL | Litas Litwan | 3,4528 |
| LVL | Lats Latvjan | 0,6983 |
| PLN | Zloty Pollakk | 3,4564 |
| RON | Leu Rumen | 3,6856 |
| SKK | Krona Slovakka | 32,238 |
| TRY | Lira Turka | 2,0008 |
| AUD | Dollaru Awstraljan | 1,6710 |
| CAD | Dollaru Kanadiż | 1,5782 |
| HKD | Dollaru ta' Hong Kong | 12,1328 |
| NZD | Dollaru tan-New Zealand | 2,0097 |
| SGD | Dollaru tas-Singapor | 2,1190 |
| KRW | Won tal-Korea t'Isfel | 1 559,44 |
| ZAR | Rand ta' l-Afrika t'Isfel | 11,8167 |
| CNY | Yuan ren-min-bi Ċiniż | 10,8763 |
| HRK | Kuna Kroata | 7,2629 |
| IDR | Rupiah Indoneżjan | 14 356,46 |
| MYR | Ringgit Malażjan | 4,9072 |
| PHP | Peso Filippin | 65,686 |
| RUB | Rouble Russu | 36,8630 |
| THB | Baht Tajlandiż | 49,385 |
| BRL | Real Brażiljan | 2,6408 |
| MXN | Peso Messikan | 16,3464 |

Munita

Rata tal-kambju

USD

Dollaru Amerikan

1,5571

JPY

Yen Ġappuniż

161,73

DKK

Krona Daniża

7,4613

GBP

Lira Sterlina

0,78895

SEK

Krona Żvediża

9,3578

CHF

Frank Żvizzeru

1,6153

ISK

Krona Iżlandiża

115,20

NOK

Krona Norveġiża

7,9800

BGN

Lev Bulgaru

1,9558

CZK

Krona Ċeka

25,250

EEK

Krona Estona

15,6466

HUF

Forint Ungeriż

252,93

LTL

Litas Litwan

3,4528

LVL

Lats Latvjan

0,6983

PLN

Zloty Pollakk

3,4564

RON

Leu Rumen

3,6856

SKK

Krona Slovakka

32,238

TRY

Lira Turka

2,0008

AUD

Dollaru Awstraljan

1,6710

CAD

Dollaru Kanadiż

1,5782

HKD

Dollaru ta' Hong Kong

12,1328

NZD

Dollaru tan-New Zealand

2,0097

SGD

Dollaru tas-Singapor

2,1190

KRW

Won tal-Korea t'Isfel

1 559,44

ZAR

Rand ta' l-Afrika t'Isfel

11,8167

CNY

Yuan ren-min-bi Ċiniż

10,8763

HRK

Kuna Kroata

7,2629

IDR

Rupiah Indoneżjan

14 356,46

MYR

Ringgit Malażjan

4,9072

PHP

Peso Filippin

65,686

RUB

Rouble Russu

36,8630

THB

Baht Tajlandiż

49,385

BRL

Real Brażiljan

2,6408

MXN

Peso Messikan

16,3464

---

(1)

Sors: rata tal-kambju ta' referenza ppubblikata mill-Bank Ċentrali Ewropew.

---

| 30.4.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 109/3

---

Komunikazzjoni Mill-Kummissjoni dwar id-disponibbiltà stmata ta' riżorsi finanzjarji għall-għoti ta' għajnuna għar-ristrutturar għas-sena tas-suq 2008/2009, fil-kuntest ta' l-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 320/2006 li jistabbilixxi skema temporanja għar-ristrutturar ta' l-industrija taz-zokkor fil-Komunità

(2008/C 109/03)

F'konformità ma' l-Artikolu 10(2) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 968/2006 tas-27 ta' Ġunju 2006 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 320/2006 li jistabbilixxi skema temporanja għar-ristrutturar ta' l-industrija taz-zokkor fil-Komunità (1), il-Kummissjoni tinforma lill-Istati Membri li r-riżorsi finanzjarji stmati disponibbli fil-fond ta' ristrutturar temporanju huma biżżejjed biex tingħata għajnuna għar-ristrutturar għall-applikazzjonijiet kollha mressqa sal-31 ta' Marzu 2008 fir-rigward tas-sena tas-suq 2008/2009 u li aċċettati minnhom bħala eliġibbli.

---

(1)  ĠU L 176, 30.6.2006, p. 32. Ir-Regolament kif emendat l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 1261/2007, ĠU L 283, 27.10.2007, p. 8

---

INFORMAZZJONI MILL-ISTATI MEMBRI

| 30.4.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 109/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 109/4

---

Tagħrif fil-qosor imwassal mill-Istati Membri fir-rigward ta' għajnuna mill-Istat mogħtija skond ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1857/2006 dwar l-applikazzjoni ta' l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE dwar għajnuna mill-Istat lill-impriżi żgħar u ta' daqs medju attivi fil-produzzjoni ta' prodotti agrikoli u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 70/2001

(2008/C 109/04)

Numru XA: XA 259/07

L-Istat Membru: Ir-Repubblika Federali tal-Ġermanja

Ir-reġjun: Freistaat Bayern

It-titlu ta' l-iskema ta' għajnuna jew isem il-kumpanija li qed tibbenefika mill-għajnuna individwali: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe

Il-bażi ġuridika: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe.

Den Richtlinien liegen die Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaats Bayern (BayHO) zugrunde. Die Zuwendungen werden ohne Rechtspflicht im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel bewilligt

In-nefqa annwali ppjanata skond l-iskema jew l-ammont kumplessiv ta' l-għajnuna individwali mogħtija lill-kumpanija: EUR 3,2 miljun għas-snin 2007sa l-2009

L-intensità massima ta' l-għajnuna: sa limitu ta' 50 %; massimu ta' EUR 50 000 għal kull impriża u għal kull sena

Id-data ta' l-implimentazzjoni: L-għajnuna tingħata meta tkun meħtieġa

It-tul ta' żmien ta' l-iskema jew ta' l-għotja ta' l-għajnuna individwali:

L-għan ta' l-għajnuna: L-għan ta' l-għajnuna huwa li jpatti għat-telf imġarrab minn impriżi tat-tjur ta' l-irziezet li jinsabu f'żoni ristretti jew f'siti ta' osservazzjoni u minn imprizi li huma soġġetti għall-monitoraġġ. L-għajnuna ma tikkostitwixxix kumpens, iżda tingħata għal danni li ma jistgħux jiġu assigurati (per eżempju: għal tnaqqis fil-produzzjoni, restrizzjonijiet fuq il-produzzjoni, ħsara lill-assi minħabba l-kontaminazzjoni) li jkunu dovuti direttament għal struzzjonijiet mogħtija mill-awtoritajiet.

Il-bażi ġuridika ta' l-għajnuna: L-Artikolu 10(2) tar-Regolament (KE) Nru 1857/2006

Is-setturi kkonċernati: L-impriżi agrikoli u tal-forestrija

L-isem u l-indirizz ta' l-awtorità li qed tagħti l-għajnuna: Alle dem Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten unterstellten Ämter für Landwirtschaft und Forsten in Bayern:

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

D-80539 München

Għal aktar tagħrif ikkuntattja lil:

| Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Referat B 1 |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |
| Tel. (49-89) 21 82 22 22 |

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Referat B 1

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Tel. (49-89) 21 82 22 22

L-indirizz tas-sit ta' l-internet: http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/riligefl.pdf

Tagħrif ieħor: L-ebda tagħrif

Numru XA: XA 301/07

Stat Membru: L-Irlanda

Reġjun: L-Istat Membru kollu

Titolu ta' l-iskema ta' għajnuna jew isem il-kumpanija li tirċievi l-għajnuna individwali: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals

Bażi ġuridika: The Central Fund (Permanent Provision) Act, 1965

Nefqa annwali ppjanata skond l-iskema jew ammont kumplessiv ta' l-għajnuna individwali mogħtija lill-kumpanija: L-ammonti kumplessivi ta' għajnuna pagabbli skond din l-iskema jiddependi fuq il-livell tal-marda li minn naħa l-oħra jiddetermina n-numru ta' reatturi mikxufa u azjendi ristretti bit-TB Bovina u bil-Bruċellożi. Fid-dawl ta' dan, ma huwiex tassew possibli li jiġi previst il-livell ta' nefqa matul il-perjodu 2007-13. Għaldaqstant, iċ-ċifri mogħtija hawn taħt għal nefqa ppjanata huma bbażati fuq il-livelli ta' mard fil-preżent u n-nefqa mistennija fl-2007:

Intensità massima ta' l-għajnuna: Madwar 20 % ta' l-ispejjeż tat-testijiet huma koperti minn din il-miżura

Data ta' l-implimentazzjoni:

Tul ta' żmien ta' l-iskema jew l-għotja ta' għajnuna individwali: L-“Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's)” għat-testijiet tal-bhejjem hija implimentata regolarment għaliex għandha x'taqsam direttament mal-livell tal-marda tat-TB u tal-Bruċellożi fl-Irlanda. Din l-iskema se tibqa' fis-seħħ sakemm dawn iż-żewġ mardiet jiġu eradikati

L-għan ta' l-għajnuna: Biex jiġi stabbilit programm komprensiv ta' testijiet biex jipprovdi għat-testijiet tal-bhejjem kollha ta' l-anqas darba fis-sena biex tintlaħaq l-eradikazzjoni totali tat-TB u tal-BR.

Din l-għajnuna hija pprovduta skond l-Artikolu 10(1) tar-Regolament (KE) Nru 1857/2006 — Għajnuna fir-rigward ta' mard tal-bhejjem u tal-pjanti u infestazzjonijiet tal-pesti

Settur(i): Bhejjem bovini

Isem u indirizz ta' l-awtorità li tagħti l-għajnuna:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Indirizz ta' l-internet: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Numru XA: XA 302/07

Stat Membru: L-Irlanda

Reġjun: L-Istat Membru kollu

Titolu ta' l-iskema ta' għajnuna jew isem il-kumpanija li tirċievi l-għajnuna individwali: Income Supplement Scheme (Bovine TB and Brucellosis)

Bażi ġuridika: Diseases of Animals Act 1966

Nefqa annwali ppjanata skond l-iskema jew ammont globali ta' l-għajnuna individwali mogħtija lill-kumpanija: L-ammonti kumplessivi ta' għajnuna pagabbli taħt din l-iskema jiddependi fuq il-livell tal-marda li minn naħa l-oħra jiddetermina n-numru ta' reatturi mikxufa u azjendi ristretti bit-TB Bovina u bil-Bruċellożi. Fid-dawl ta' dan, ma huwiex possibli li jiġi previst il-livell ta' nefqa matul il-perjodu 2007-13. Għaldaqstant, iċ-ċifri li ngħataw hawn taħt għal nefqa ppjanata huma bbażati fuq il-livelli ta' mard fil-preżent u n-nefqa mistennija fl-2007:

Intensità massima ta' l-għajnuna: 100 %

Data ta' l-implimentazzjoni:

Tul ta' żmien ta' l-iskema jew l-għotja ta' għajnuna individwali: L-“Income Supplement Scheme” hija implimentata fuq bażi kontinwa għaliex għandha x'taqsam direttament mal-livell tal-marda tat-TB u tal-Bruċellożi fl-Irlanda. Din l-iskema se tibqa' fis-seħħ sakemm dawn iż-żewġ mardiet jiġu eradikati

L-għan ta' l-għajnuna: Biex il-bdiewa jiġu kkumpensati għat-telf minħabba s-sejbien u t-tneħħija ta' bhejjem maħsuba li huma reatturi għat-Tuberkulożi jew il-Bruċellożi.

Biex tiskoraġixxi l-ħabi tal-marda

Din l-għajnuna hija pprovduta skond l-Artikolu 10(2) tar-Regolament (KE) Nru 1857/2006 — Għajnuna fir-rigward ta' mard tal-bhejjem u tal-pjanti u infestazzjonijiet tal-pesti

Settur(i) konċernat(i): Bhejjem bovini

Isem u indirizz ta' l-awtorità li tagħti l-għajnuna:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Indirizz ta' l-internet: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Numru XA: XA 305/07

Stat Membru: Spanja

Reġjun: Región de Murcia

Titolu ta' l-iskema ta' għajnuna jew isem l-impriża li tirċievi l-għajnuna individwali: Ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Bażi ġuridika: Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura y Agua por la que se convocan y se aprueban las bases reguladoras de las ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Nefqa annwali ppjanata fl-ambitu ta' l-iskema jew l-ammont totali ta' l-għajnuna individwali mogħtija lill-impriża: In-nefqa annwali ppjanata hija ta' EUR 650 000, għall-perjodu ta' sitt snin (2008-2013) li għalhekk tammonta għal EUR 3 900 000

Intensità massima ta' l-għajnuna: 70 % b'limitu massimu ta' EUR 220 000 kull sena għal kull benefiċjarju

Data ta' l-implimentazzjoni: Jannar 2008

Tul ta' żmien ta' l-iskema jew ta' l-għajnuna individwali: Sa Diċembru 2013

Għan ta' l-għajnuna: Miżuri li huma inklużi fl-Artikolu 15 tar-Regolament għall-appoġġ tekniku għall-produtturi primarji. L-għan ta' dawn il-miżuri huwa l-faċilitazzjoni ta' l-aċċess tal-produtturi għall-informazzjoni dwar teknoloġiji ġodda applikati fil-produzzjoni agrikola, u li jittwettqu minn Federazzjonijiet, Unjonijiet ta' Kooperattivi Agrikoli u Assoċċjazzjonijiet ta' Organizzazzjonijiet ta' Produtturi Agrikoli li huma konformi mar-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE dwar id-definizzjoni ta' mikro-impriżi, impriżi żgħar u ta' daqs medju. (Traduzzjoni mhux uffiċjali).

L-għajnuna prevista li tingħata ma tistax taqbeż EUR 220 000/sena għal kull benefiċjarju, kif inhu stabbilit fl-Artikolu 4 ta' l-Ordni proposta li fiha:

Għajnuna għat-twettiq ta' studji settorjali u ta' statistika, il-ħolqien ta' databases, spejjeż ta' l-istampar, l-ikkuppjar u l-legaturi, dwar suġġetti relatati ma' aspetti tas-settur agrikolu ta' Murcia (skond l-Artikolu 15(2)(c) tar-Regolament).

L-ispejjeż tal-ġbir ta' l-informazzjoni, l-organizzazzjoni u l-elaborazzjoni ta' dejta għall-istudju tas-settur agrikolu, flimkien ma' l-ispejjeż tax-xiri ta' softwer għall-ħolqien ta' databases, u dawk ta' l-istampar, l-ikkuppjar u l-legaturi jkunu eliġibbli għal sussidju. Jista' jingħata sussidju sa 70 % ta' l-ispejjeż iġġustifikati, mingħajr ma jinqabeż il-limitu ta' EUR 60 000 fis-sena.

Is-servizzi ta' konsultazzjoni li mhumiex parti minn attività kontinwa jew perjodika, u m'għandhomx x'jaqsmu man-nefqa normali ta' l-operat ta' l-assoċċjazzjoni, bħal ma huma s-servizzi ta' rutina tal-konsultazzjoni dwar it-taxxa, is-servizzi legali regolari jew il-pubbliċità, provduti lill-entitajiet assoċjati u l-produtturi agrikoli tar-Reġjun ta' Murcia li jitolbu għalihom (skond l-Artikolu 15(2)(c) tar-Regolament).

L-għajnuna tkun tikkonsisti f'sussidju ta' massimu ta' 70 % tan-nefqa ġġustifikata, mingħajr ma jinqabeż il-limitu ta' EUR 30 000 fis-sena.

Il-parteċipazzjoni fil-fieri, l-assistenza u ż-żjarat tekniċi, li għalihom irid ikun sodisfatt r-rekwiżit li flimkien ma' l-applikazzjoni jintbagħat programm bid-dettalji dwar l-għanijiet ippjanati. Fil-parteċipazzjoni fil-fieri jitqiesu l-ispejjeż tal-vjaġġ, il-loġistika u l-akkomodazzjoni tal-persunal li jmexxu l-istend, l-ispejjeż tal-kiri ta' l-art, ta' l-armar u l-kiri ta' l-istend, l-ispejjeż ta' pubblikazzjoni u dawk relatati ma' l-impjieg tal-hostesses eċċ; u għall-attendenza għall-fieri u ż-żjarat tekniċi, jitqiesu l-ispejjeż tal-vjaġġ, il-loġistika u l-akkomodazzjoni ta' l-impjegati, u produtturi membri ta' l-entitajiet u l-produtturi agrikoli tar-reġjun li jitolbu l-għajnuna. (skond l-Artikolu 15(2)(d) tar-Regolament)

In-numru massimu ta' assistenti fil-fieri għall-entità benefiċjarja huwa ta' 20 persuna, b'mhux iktar minn żewġ persuni għal kull entità assoċjata u tlieta għal kull organizzazzjoni. L-għajnuna tkun tikkonsisti f'sussidju ta' massimu ta' 70 % tan-nefqa ġġustifikata, mingħajr ma jinqabeż il-limitu ta' EUR 130 000 fis-sena

Settur jew setturi benefiċjarji: Il-produzzjoni agrikola, kemm ta' l-art kif ukoll tal-bhejjem

Isem u indirizz ta' l-awtorità li tagħti l-għajnuna:

| Consejería de Agricultura y Agua |
| --- |
| Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario |
| Plaza Juan XXIII, s/n |
| E-30071 Murcia |

Consejería de Agricultura y Agua

Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario

Plaza Juan XXIII, s/n

E-30071 Murcia

Sit elettroniku: http://www.carm.es/neweb2/servlet/integra.servlets.ControlPublico?IDCONTENIDO=5089&IDTIPO=100&RASTRO=c428$m

Tagħrif ieħor: Minkejja li l-għajnuna tmur għall-organizzazzjonijiet agrikoli professjonali u entitajiet rappreżentattivi oħra tas-settur agrikolu (minħabba li hu meqjus li b'dan il-mod jista' jinkiseb l-ogħla livell ta' penetrazzjoni ta' l-attivitajiet ta' taħriġ u l-aqwa trasferiment ta' teknoloġija fl-istruttura produttiva agrikola), għandu jitqies li r-reċipjenti finali ta' l-għajnuna jkunu l-bdiewa u s-sidien tal-bhejjem kollha tar-Reġjun ta' Murcia

Numru XA: XA 315/07

Stat Membru: Ir-Repubblika tas-Slovenja

Reġjun: Območje občine Ig

Titolu ta' l-iskema ta' għajnuna jew isem il-kumpanija li tirċievi għajnuna individwali: Ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Bażi ġuridika: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Nefqa annwali ppjanata taħt l-iskema jew ammont kumplessiv ta' għajnuna individwali mogħtija lill-kumpanija:

| | 2007: EUR 36 304,46 |
| --- | --- |

2007: EUR 36 304,46

| | 2008: EUR 37 500 |
| --- | --- |

2008: EUR 37 500

| | 2009: EUR 39 000 |
| --- | --- |

2009: EUR 39 000

| | 2010: EUR 40 000 |
| --- | --- |

2010: EUR 40 000

| | 2011: EUR 42 000 |
| --- | --- |

2011: EUR 42 000

| | 2012: EUR 43 000 |
| --- | --- |

2012: EUR 43 000

| | 2013: EUR 43 000 |
| --- | --- |

2013: EUR 43 000

Intensità massima ta' l-għajnuna:

1.   Investiment f'azjendi agrikoli għall-produzzjoni primarja:

| — | sa 50 % f'żoni żvantaġġati u sa 40 % f'żoni oħrajn. |
| --- | --- |

—

sa 50 % f'żoni żvantaġġati u sa 40 % f'żoni oħrajn.

2.   Konservazzjoni tal-pajsaġġi u bini tradizzjonali:

| — | sa 100 % għall-investiment f'faċilitajiet mhux produttivi, sa 75 % għall-investiment f'faċilitajiet ta' produzzjoni f'żoni żvantaġġati u sa 60 % f'żoni oħrajn. |
| --- | --- |

—

sa 100 % għall-investiment f'faċilitajiet mhux produttivi, sa 75 % għall-investiment f'faċilitajiet ta' produzzjoni f'żoni żvantaġġati u sa 60 % f'żoni oħrajn.

3.   Ħlas tal-primjums ta' l-assigurazzjoni:

| — | id-differenza bejn l-ammont ta' kofinanzjament tal-primjums ta' l-assigurazzjoni mill-baġit nazzjonali u sa 50 % ta' l-ispejjeż eliġibbli tal-primjums ta' assigurazzjoni għall-assigurazzjoni ta' l-uċuħ u l-frott u għall-assigurazzjoni tal-bhejjem kontra l-mard. |
| --- | --- |

—

id-differenza bejn l-ammont ta' kofinanzjament tal-primjums ta' l-assigurazzjoni mill-baġit nazzjonali u sa 50 % ta' l-ispejjeż eliġibbli tal-primjums ta' assigurazzjoni għall-assigurazzjoni ta' l-uċuħ u l-frott u għall-assigurazzjoni tal-bhejjem kontra l-mard.

4.   Għajnuna għat-tqassim mill-ġdid ta' l-art:

| — | sa 100 % ta' l-ispejjeż eliġibbli. |
| --- | --- |

—

sa 100 % ta' l-ispejjeż eliġibbli.

5.   Għajnuna biex tiġi promossa l-produzzjoni ta' prodotti agrikoli ta' kwalità:

| — | sa 100 % ta' l-ispejjeż eliġibbli. |
| --- | --- |

—

sa 100 % ta' l-ispejjeż eliġibbli.

6.   Provvista ta' appoġġ tekniku:

| — | sa 100 % ta' l-ispejjeż eliġibbli. |
| --- | --- |

—

sa 100 % ta' l-ispejjeż eliġibbli.

7.   Rilokazzjoni tal-bini tal-farms fl-interess pubbliku:

| — | sa 100 % ta' l-ispejjeż reali fejn ir-rilokazzjoni sempliċiment tikkonsisti fl-iżmuntar, it-tneħħija u l-bini mill-ġdid ta' faċiltajiet diġà eżistenti. Fejn ir-rilokazzjoni tirriżulta l-bidwi jgawdi minn faċilitajiet aktar moderni, il-bidwi għandu jikkontribwixxi ta' lanqas 50 % taż-żieda fil-valur tal-faċilitajiet konċernati wara r-rilokazzjoni f'żoni żvantaġġati, u ta' lanqas 60 % f'żoni oħrajn. Jekk il-benefiċjarju huwa bidwi żagħżugħ, din il-kontribuzzjoni għandha tkun ta' lanqas 55 %, jew 45 % rispettivament. Fejn, b'riżultat tar-rilokazzjoni, il-kapaċità produttiva tiżdied, il-bidwi għandu jikkontribwixxi ta' lanqas 60 % ta' l-ispejjeż, jew 50 % fiż-żoni żvantaġġati, fir-rigward maż-żieda fil-kapaċità. Jekk il-benefiċjarju huwa bidwi żagħżugħ, din il-kontribuzzjoni għandha tkun ta' lanqas 55 %, jew 45 % rispettivament |
| --- | --- |

—

sa 100 % ta' l-ispejjeż reali fejn ir-rilokazzjoni sempliċiment tikkonsisti fl-iżmuntar, it-tneħħija u l-bini mill-ġdid ta' faċiltajiet diġà eżistenti. Fejn ir-rilokazzjoni tirriżulta l-bidwi jgawdi minn faċilitajiet aktar moderni, il-bidwi għandu jikkontribwixxi ta' lanqas 50 % taż-żieda fil-valur tal-faċilitajiet konċernati wara r-rilokazzjoni f'żoni żvantaġġati, u ta' lanqas 60 % f'żoni oħrajn. Jekk il-benefiċjarju huwa bidwi żagħżugħ, din il-kontribuzzjoni għandha tkun ta' lanqas 55 %, jew 45 % rispettivament. Fejn, b'riżultat tar-rilokazzjoni, il-kapaċità produttiva tiżdied, il-bidwi għandu jikkontribwixxi ta' lanqas 60 % ta' l-ispejjeż, jew 50 % fiż-żoni żvantaġġati, fir-rigward maż-żieda fil-kapaċità. Jekk il-benefiċjarju huwa bidwi żagħżugħ, din il-kontribuzzjoni għandha tkun ta' lanqas 55 %, jew 45 % rispettivament

Data ta' l-implimentazzjoni: Ottubru 2007 (l-għajnuna ma tingħatax qabel ma tiġi ppubblikata is-sinteżi fuq il-websajt tal-Kummissjoni Ewropea)

Tul ta' żmien ta' l-iskema jew l-għotja ta' għajnuna individwali: Sal-31 ta' Diċembru 2013

Għan ta' l-għajnuna: Appoġġ għall-SMEs

Ir-regoli jinkludu miżuri li jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skond l-Artikoli li ġejjien tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1857/2006 tal-15 ta' Diċembru 2006 dwar l-applikazzjoni ta' l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat dwar għajnuna mill-Istat għall-impriżi żgħar u ta' daqs medju attivi fil-produzzjoni ta' prodotti agrikoli u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 70/2001 (ĠU L 358, 16.12.2006, p. 3):

Artikolu 4: Investiment f'azjendi agrikoli,

Artikolu 5: Konservazzjoni tal-pajsaġġi u bini tradizzjonali,

Artikolu 6: Rilokazzjoni ta' bini ta' farms fl-interess pubbliku,

Artikolu 12: Għajnuna għall-ħlas ta' primjums ta' l-assigurazzjoni,

Artikolu 13: Għajnuna għat-tqassim mill-ġdid ta' l-art,

Artikolu 14: Għajnuna biex tiġi promossa l-produzzjoni ta' prodotti agrikoli ta' kwalità,

Artikolu 15: Provvediment ta' appoġġ tekniku fis-settur agrikolu

Is-settur(i) ekonomiku/ċi konċernat(i): Agrikoltura

Isem u indirizz ta' l-awtorità li tagħti l-għajnuna:

| Občina Ig |
| --- |
| Govekarjeva cesta 6 |
| SLO-1292 Ig |

Občina Ig

Govekarjeva cesta 6

SLO-1292 Ig

Indirizz ta' l-internet: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200789&dhid=91694

Tagħrif ieħor: Il-miżura li tikkonċerna l-ħlas tal-primjums ta' assigurazzjoni għall-uċuħ u l-frott tinkludi l-avvenimenti klimatiċi avversi segwenti li jistgħu jitqiesu bħala diżastri naturali: ġlata tar-rebbiegħa, silġ, sajjetti, nar ikkawżat mis-sajjetti, tempesti u għargħar.

Ir-Regoli tal-muniċipalità huma konformi mar-rekwiżiti tar-Regolament (KE) Nru 1857/2006 dwar il-miżuri li għandhom jiġu adottati mill-muniċipalità u d-dispożizzjonijiet ġenerali applikabbli (stadji ta' qabel l-għoti ta' l-għajnuna, akkumulazzjoni, trasparenza u monitoraġġ ta' l-għajnuna)

Janez CIMPERMAN

Is-Sindku

---

| 30.4.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 109/8

---

Komunikazzjoni tal-Kummissjoni fil-qafas ta' l-implimentazzjoni tad-Direttiva 94/25/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar l-approssimazzjoni tal-liġijiet, tar-regolamenti u tad-dispożizzjonijiet amministrattivi ta' l-Istati Membri li għandhom x'jaqsmu mad-dgħajjes illi jintużaw għar-rikreazzjoni

(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)

(Pubblikazzjoni ta' titli u referenzi ta' standards armonizzati taħt id-direttiva)

(2008/C 109/05)

| ESO (1) | Referenza u titlu ta' l-istandard armonizzat
  (u d-dokument ta' referenza) | Referenza ta' l-istandard li ġie sostitwit | Data tal-waqfa tal- presunzjoni tal-konformità ta' l-istandard li ġie sostitwit
  (Nota 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Dgħajjes li jistgħu jintefħu — Parti 1: Dgħajjes b'rata ta' forza tal-mutur li ma taqbiżx 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Dgħajjes li jistgħu jintefħu — Parti 2: Dgħajjes b'rata ta' forza tal-mutur minn 4,5 kW sa 15 kW inklużi (ISO 6185-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Dgħajjes li jistgħu jintefħu — Parti 3: Dgħajjes b'rata ta' forza tal-mutur ta' 15 kW u aktar (ISO 6185-3:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Opri tal-baħar żgħar — Manek taż-żejt li jirreżistu n-nar (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Data skaduta
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Opri tal-baħar żgħar — Sistemi ta' kif jinżamm abbord l-iskart uman (ISO 8099:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Opri tal-baħar żgħar — Manek tal-fjuwil li ma jirreżistux in-nar (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Data skaduta
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Opri tal-baħar żgħar — Magni u sistemi marittimi li jaħdmu bi propulsjoni — Kejl ta' enerġija u dikjarazzjonijiet (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Data skaduta
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Opri tal-baħar żgħar — Data prinċipali (ISO 8666:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Opri tal-baħar żgħar — Ger ta' l-istering — Sistemi ta' kejbil u tarjoli (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Data skaduta
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Opri tal-baħar żgħar — Pompi tas-sentina li jaħdmu bl-elettriku b'kurrent dirett (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Data skaduta
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Opri tal-baħar żgħar — Valvs u tagħmir fil-buq li minnhom jgħaddi likwidu li jkun fuq il-ġewwa ta' l-opra — Parti 1: Metalliċi (ISO 9093-1:1994) | — | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Opri tal-baħar żgħar — Valvs u tagħmir fil-buq li minnhom jgħaddi likwidu li jkun fuq il-ġewwa ta' l-opra — Parti 2: Mhux metalliċi (ISO 9093-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Opri tal-baħar żgħar — Protezzjoni min-nar — Parti 1: Opri tal-baħar li għandhom buq twil sa 15 il metru (ISO 9094-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Opri tal-baħar żgħar — Protezzjoni min-nar — Parti 2: Opri tal-baħar li għandhom buq twil aktar minn 15 il metru (ISO 9094-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Opri tal-baħar żgħar — Fannijiet elettriċi (ISO 9097:1991) | — | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Nota 3 | Data skaduta
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Opri tal-baħar żgħar — Identifikazzjoni tal-buq — Sistema ta' kkowdjar (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Data skaduta
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Opri tal-baħar żgħar — Sistemi ta' fjuwil stallati b'mod permanenti u tankijiet tal-fjuwil imwaħħlin (ISO 10088:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Opri tal-baħar żgħar — Sistemi elettriċi — Stallazzjonijiet ta' vultaġġ d.c. baxx aktar min-normal (ISO 10133:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Opri tal-baħar żgħar — Sistemi li jaħdmu b'LPG (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | 31.8.2008 |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Opri tal-baħar żgħar — Manwal tal-propjetarju (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Data skaduta
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Opri tal-baħar żgħar — Sistemi ta' stering idrawliċi (ISO 10592:1994) | — | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Nota 3 | Data skaduta
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Opri tal-baħar żgħar — Ventilazzjoni ta' kumpartimenti ta' magna li taħdem bil-petrol u/jew ta' tank tal-petrol (ISO 11105:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Opri tal-baħar żgħar — Simboli grafiċi (ISO 11192:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Opri tal-baħar żgħar — Protezzjoni biex opra ma tistartjax waqt li l-ger ikun ġewwa (ISO 11547:1994) | — | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Nota 3 | Data skaduta
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Opri tal-baħar żgħar, jaħdmu b'magna — Wisa' tal-vista mill-pożizzjoni tat-tmun (ISO 11591:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Opri tal-baħar żgħar li għandhom buq iqsar minn 8 metri — Determinazzjoni tar-rata ta' enerġija ta' propulsjoni massima (ISO 11592:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Opri tal-baħar żgħar — Kabini ssiġillati biex ma jidħolx ilma u kabini li jarmu l-ilma malajr (ISO 11812:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Opri tal-baħar żgħar — Kostruzzjoni tal-buq u partijiet oħra — Parti 1: Materjali: Reżini għal issettjar termostatiku, rinforzi ta' fibra msaħħa bil-ħġieġ, laminat li jservi ta' referenza (ISO 12215-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Opri tal-baħar żgħar — Kostruzzjoni tal-buq u partijiet oħra — Parti 2: Materjali: Materjali tal-qalba għal kostruzzjoni saffi saffi, materjali intrinsiċi (ISO 12215-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Opri tal-baħar żgħar — Kostruzzjoni tal-buq u partijiet oħra — Parti 3: Materjali: Azzar, ligi ta' l-aluminju, injam, materjali oħra (ISO 12215-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Opri tal-baħar żgħar — Kostruzzjoni tal-buq u partijiet oħra — Parti 4: Ħanut tax-xogħol u manifattura (ISO 12215-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Opri tal-baħar żgħar — Twieqi, bibien tal-ġnub, bokkaporti, kontro-purtelli u bibien — Rekwiżiti ta' saħħa u sigurtà mid-dħul ta' l-ilma (ISO 12216:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Opri tal-baħar żgħar — Valutazzjoni u kategorizzazzjoni ta' stabilità u kapaċità li jżommu f'wiċċ l-ilma — Parti 1: Dgħajjes mhux tal-qlugħ li għandhom buq itwal minn 6 metri jew daqshom (ISO 12217-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Opri tal-baħar żgħar — Valutazzjoni u kategorizzazzjoni ta' stabilità u kapaċità li jżommu f'wiċċ l-ilma — Parti 2: Dgħajjes bil-qlugħ li għandhom buq 6 metri jew itwall (ISO 12217-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Opri tal-baħar żgħar — Valutazzjoni u kategorizzazzjoni ta' stabilità u kapaċità li jżommu f'wiċċ l-ilma — Parti 3: Dgħajjes b'buq inqas minn 6 metri (ISO 12217-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Opri tal-baħar żgħar — Sistemi elettriċi — Stallazzjonijiet ta' kurrent li jalterna (ISO 13297:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Opri tal-baħar żgħar — Bċejjeċ tal-baħar personali — Rekwiżiti għal kostruzzjoni u sistemi ta' stallazzjoni (ISO 13590:2003) | — | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Opri tal-baħar żgħar — Ger ta' l-istering — Sistemi li jillinkjaw b'sett ta' gerijiet (ISO 13929:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 14509:2000
  Opri tal-baħar żgħar — Kejl ta' ħoss trasmess bl-arja li joħroġ minn dgħajjes għad-divertiment mgħammra b'magna mekkanika — Emenda 1 (ISO 14509:2000) | — | |
| EN ISO 14509:2000/A1:2004 | Nota 3 | Data skaduta
  (31.3.2005) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Opri tal-baħar żgħar — Ħoss trasmess bl-arja li joħroġ minn dgħajjes għad-divertiment mgħammra b'magna mekkanika — Part 2: Kejl tal-ħoss bl-użu tar-referenza ta' l-opri tal-baħar (ISO 14509-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Opri tal-baħar żgħar — Stufi tal-gali li jaħdmu bi fjuwil likwidu (ISO 14895:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Opri tal-baħar żgħar — Pjanċa tal-bennejja (ISO 14945:2004) | — | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Opri tal-baħar żgħar — L-ogħla tagħbija li tista' tinġarr (ISO 14946:2001) | — | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Opri tal-baħar żgħar — Sistemi ta' pompi tas-sentina (ISO 15083:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Opri tal-baħar żgħar — Ankraġġ, rmiġġar u rmunkar — Punti b'saħħithom (ISO 15084:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Opri tal-baħar żgħar — Protezzjoni u salvataġġ f'każ li xi ħadd jaqa' l-baħar (ISO 15085:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Opri tal-baħar żgħar — Magni li jaħdmu bil-petrol li jkunu fid-dgħajsa — Fjuwil u komponenti elettriċi immuntati għal fuq magna (ISO 15584:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Opri tal-baħar żgħar — Sistemi ta' stering mill-bogħod ta' dgħajjes żgħar li jaħdmu bil-ġett b'magna fuq ġewwa (ISO 15652:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Opri tal-baħar żgħar — Magni diżil fuq il-ġewwa ta' l-opra — Fjuwil u komponenti elettriċi immuntati għal fuq magna (ISO 16147:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Opri tal-baħar żgħar — Tankijiet tal-petrol u diżil imwaħħlin b'mod permanenti (ISO 21487:2006) | — | |
| CEN | EN 28846:1993
  Opri tal-baħar żgħar — Apparati elettriċi — Protezzjoni minn qbid ta' gassijiet li jaqbdu li jkunu mad-dwar (ISO 8846:1990) | — | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Nota 3 | Data skaduta
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Opri tal-baħar żgħar — Sistema ta' stering mill-bogħod (ISO 8848:1990) | — | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Nota 3 | Data skaduta
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Opri tal-baħar żgħar — Sistema ta' stering mill-bogħod għal magni ta' awtbords b'magna waħda ta' 15 kW sa 40 kW (ISO 9775:1990) | — | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Nota 3 | Data skaduta
  (31.3.2001) |

ESO (1)

Referenza u titlu ta' l-istandard armonizzat

(u d-dokument ta' referenza)

Referenza ta' l-istandard li ġie sostitwit

Data tal-waqfa tal- presunzjoni tal-konformità ta' l-istandard li ġie sostitwit

(Nota 1)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Dgħajjes li jistgħu jintefħu — Parti 1: Dgħajjes b'rata ta' forza tal-mutur li ma taqbiżx 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Dgħajjes li jistgħu jintefħu — Parti 2: Dgħajjes b'rata ta' forza tal-mutur minn 4,5 kW sa 15 kW inklużi (ISO 6185-2:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Dgħajjes li jistgħu jintefħu — Parti 3: Dgħajjes b'rata ta' forza tal-mutur ta' 15 kW u aktar (ISO 6185-3:2001)

—

CEN

EN ISO 7840:2004

Opri tal-baħar żgħar — Manek taż-żejt li jirreżistu n-nar (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Data skaduta

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Opri tal-baħar żgħar — Sistemi ta' kif jinżamm abbord l-iskart uman (ISO 8099:2000)

—

CEN

EN ISO 8469:2006

Opri tal-baħar żgħar — Manek tal-fjuwil li ma jirreżistux in-nar (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Data skaduta

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Opri tal-baħar żgħar — Magni u sistemi marittimi li jaħdmu bi propulsjoni — Kejl ta' enerġija u dikjarazzjonijiet (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Data skaduta

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Opri tal-baħar żgħar — Data prinċipali (ISO 8666:2002)

—

CEN

EN ISO 8847:2004

Opri tal-baħar żgħar — Ger ta' l-istering — Sistemi ta' kejbil u tarjoli (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Data skaduta

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Opri tal-baħar żgħar — Pompi tas-sentina li jaħdmu bl-elettriku b'kurrent dirett (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Data skaduta

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Opri tal-baħar żgħar — Valvs u tagħmir fil-buq li minnhom jgħaddi likwidu li jkun fuq il-ġewwa ta' l-opra — Parti 1: Metalliċi (ISO 9093-1:1994)

—

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Opri tal-baħar żgħar — Valvs u tagħmir fil-buq li minnhom jgħaddi likwidu li jkun fuq il-ġewwa ta' l-opra — Parti 2: Mhux metalliċi (ISO 9093-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Opri tal-baħar żgħar — Protezzjoni min-nar — Parti 1: Opri tal-baħar li għandhom buq twil sa 15 il metru (ISO 9094-1:2003)

—

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Opri tal-baħar żgħar — Protezzjoni min-nar — Parti 2: Opri tal-baħar li għandhom buq twil aktar minn 15 il metru (ISO 9094-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9097:1994

Opri tal-baħar żgħar — Fannijiet elettriċi (ISO 9097:1991)

—

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Nota 3

Data skaduta

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Opri tal-baħar żgħar — Identifikazzjoni tal-buq — Sistema ta' kkowdjar (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Data skaduta

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Opri tal-baħar żgħar — Sistemi ta' fjuwil stallati b'mod permanenti u tankijiet tal-fjuwil imwaħħlin (ISO 10088:2001)

—

CEN

EN ISO 10133:2000

Opri tal-baħar żgħar — Sistemi elettriċi — Stallazzjonijiet ta' vultaġġ d.c. baxx aktar min-normal (ISO 10133:2000)

—

CEN

EN ISO 10239:2008

Opri tal-baħar żgħar — Sistemi li jaħdmu b'LPG (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

31.8.2008

CEN

EN ISO 10240:2004

Opri tal-baħar żgħar — Manwal tal-propjetarju (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Data skaduta

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Opri tal-baħar żgħar — Sistemi ta' stering idrawliċi (ISO 10592:1994)

—

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Nota 3

Data skaduta

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Opri tal-baħar żgħar — Ventilazzjoni ta' kumpartimenti ta' magna li taħdem bil-petrol u/jew ta' tank tal-petrol (ISO 11105:1997)

—

CEN

EN ISO 11192:2005

Opri tal-baħar żgħar — Simboli grafiċi (ISO 11192:2005)

—

CEN

EN ISO 11547:1995

Opri tal-baħar żgħar — Protezzjoni biex opra ma tistartjax waqt li l-ger ikun ġewwa (ISO 11547:1994)

—

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Nota 3

Data skaduta

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Opri tal-baħar żgħar, jaħdmu b'magna — Wisa' tal-vista mill-pożizzjoni tat-tmun (ISO 11591:2000)

—

CEN

EN ISO 11592:2001

Opri tal-baħar żgħar li għandhom buq iqsar minn 8 metri — Determinazzjoni tar-rata ta' enerġija ta' propulsjoni massima (ISO 11592:2001)

—

CEN

EN ISO 11812:2001

Opri tal-baħar żgħar — Kabini ssiġillati biex ma jidħolx ilma u kabini li jarmu l-ilma malajr (ISO 11812:2001)

—

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Opri tal-baħar żgħar — Kostruzzjoni tal-buq u partijiet oħra — Parti 1: Materjali: Reżini għal issettjar termostatiku, rinforzi ta' fibra msaħħa bil-ħġieġ, laminat li jservi ta' referenza (ISO 12215-1:2000)

—

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Opri tal-baħar żgħar — Kostruzzjoni tal-buq u partijiet oħra — Parti 2: Materjali: Materjali tal-qalba għal kostruzzjoni saffi saffi, materjali intrinsiċi (ISO 12215-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Opri tal-baħar żgħar — Kostruzzjoni tal-buq u partijiet oħra — Parti 3: Materjali: Azzar, ligi ta' l-aluminju, injam, materjali oħra (ISO 12215-3:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Opri tal-baħar żgħar — Kostruzzjoni tal-buq u partijiet oħra — Parti 4: Ħanut tax-xogħol u manifattura (ISO 12215-4:2002)

—

CEN

EN ISO 12216:2002

Opri tal-baħar żgħar — Twieqi, bibien tal-ġnub, bokkaporti, kontro-purtelli u bibien — Rekwiżiti ta' saħħa u sigurtà mid-dħul ta' l-ilma (ISO 12216:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Opri tal-baħar żgħar — Valutazzjoni u kategorizzazzjoni ta' stabilità u kapaċità li jżommu f'wiċċ l-ilma — Parti 1: Dgħajjes mhux tal-qlugħ li għandhom buq itwal minn 6 metri jew daqshom (ISO 12217-1:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Opri tal-baħar żgħar — Valutazzjoni u kategorizzazzjoni ta' stabilità u kapaċità li jżommu f'wiċċ l-ilma — Parti 2: Dgħajjes bil-qlugħ li għandhom buq 6 metri jew itwall (ISO 12217-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Opri tal-baħar żgħar — Valutazzjoni u kategorizzazzjoni ta' stabilità u kapaċità li jżommu f'wiċċ l-ilma — Parti 3: Dgħajjes b'buq inqas minn 6 metri (ISO 12217-3:2002)

—

CEN

EN ISO 13297:2000

Opri tal-baħar żgħar — Sistemi elettriċi — Stallazzjonijiet ta' kurrent li jalterna (ISO 13297:2000)

—

CEN

EN ISO 13590:2003

Opri tal-baħar żgħar — Bċejjeċ tal-baħar personali — Rekwiżiti għal kostruzzjoni u sistemi ta' stallazzjoni (ISO 13590:2003)

—

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Opri tal-baħar żgħar — Ger ta' l-istering — Sistemi li jillinkjaw b'sett ta' gerijiet (ISO 13929:2001)

—

CEN

EN ISO 14509:2000

Opri tal-baħar żgħar — Kejl ta' ħoss trasmess bl-arja li joħroġ minn dgħajjes għad-divertiment mgħammra b'magna mekkanika — Emenda 1 (ISO 14509:2000)

—

EN ISO 14509:2000/A1:2004

Nota 3

Data skaduta

(31.3.2005)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Opri tal-baħar żgħar — Ħoss trasmess bl-arja li joħroġ minn dgħajjes għad-divertiment mgħammra b'magna mekkanika — Part 2: Kejl tal-ħoss bl-użu tar-referenza ta' l-opri tal-baħar (ISO 14509-2:2006)

—

CEN

EN ISO 14895:2003

Opri tal-baħar żgħar — Stufi tal-gali li jaħdmu bi fjuwil likwidu (ISO 14895:2000)

—

CEN

EN ISO 14945:2004

Opri tal-baħar żgħar — Pjanċa tal-bennejja (ISO 14945:2004)

—

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Opri tal-baħar żgħar — L-ogħla tagħbija li tista' tinġarr (ISO 14946:2001)

—

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Opri tal-baħar żgħar — Sistemi ta' pompi tas-sentina (ISO 15083:2003)

—

CEN

EN ISO 15084:2003

Opri tal-baħar żgħar — Ankraġġ, rmiġġar u rmunkar — Punti b'saħħithom (ISO 15084:2003)

—

CEN

EN ISO 15085:2003

Opri tal-baħar żgħar — Protezzjoni u salvataġġ f'każ li xi ħadd jaqa' l-baħar (ISO 15085:2003)

—

CEN

EN ISO 15584:2001

Opri tal-baħar żgħar — Magni li jaħdmu bil-petrol li jkunu fid-dgħajsa — Fjuwil u komponenti elettriċi immuntati għal fuq magna (ISO 15584:2001)

—

CEN

EN ISO 15652:2005

Opri tal-baħar żgħar — Sistemi ta' stering mill-bogħod ta' dgħajjes żgħar li jaħdmu bil-ġett b'magna fuq ġewwa (ISO 15652:2003)

—

CEN

EN ISO 16147:2002

Opri tal-baħar żgħar — Magni diżil fuq il-ġewwa ta' l-opra — Fjuwil u komponenti elettriċi immuntati għal fuq magna (ISO 16147:2002)

—

CEN

EN ISO 21487:2006

Opri tal-baħar żgħar — Tankijiet tal-petrol u diżil imwaħħlin b'mod permanenti (ISO 21487:2006)

—

CEN

EN 28846:1993

Opri tal-baħar żgħar — Apparati elettriċi — Protezzjoni minn qbid ta' gassijiet li jaqbdu li jkunu mad-dwar (ISO 8846:1990)

—

EN 28846:1993/A1:2000

Nota 3

Data skaduta

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Opri tal-baħar żgħar — Sistema ta' stering mill-bogħod (ISO 8848:1990)

—

EN 28848:1993/A1:2000

Nota 3

Data skaduta

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Opri tal-baħar żgħar — Sistema ta' stering mill-bogħod għal magni ta' awtbords b'magna waħda ta' 15 kW sa 40 kW (ISO 9775:1990)

—

EN 29775:1993/A1:2000

Nota 3

Data skaduta

(31.3.2001)

| Nota 1 | Ġeneralment id-data ta' waqfa tal-preżunzjoni ta' konformità tkun id-data tar-revoka (“dow”), stabbilita mill-Organizzazzjonijiet Ewropej ta' l-Istandardizzar, iżda l-utenti għandhom jinnotaw li f' ċerti każijiet eċċezzjonali dan jista' jkun mod ieħor. |
| --- | --- |

Nota 1

Ġeneralment id-data ta' waqfa tal-preżunzjoni ta' konformità tkun id-data tar-revoka (“dow”), stabbilita mill-Organizzazzjonijiet Ewropej ta' l-Istandardizzar, iżda l-utenti għandhom jinnotaw li f' ċerti każijiet eċċezzjonali dan jista' jkun mod ieħor.

| Nota 3 | F' każ ta' emendi, l-istandard ta' referenza huwa EN CCCCC:YYYY, l-emendi preċedenti tiegħu, jekk kien hemm, u l-emenda l-ġdida kkwotata. Għalhekk l-istandard li ġie sostitwit (kolonna 3) jikkonsisti f' EN CCCCC:YYYY u l-emendi preċedenti tiegħu, jekk kien hemm, iżda mingħajr l-emenda l-ġdida kkwotata. Fid-data speċifikata, l-istandard li ġie sostitwit jieqaf milli jagħti l-preżużjoni ta' konformità mal-ħtiġijiet essenzjali tad-direttiva. |
| --- | --- |

Nota 3

F' każ ta' emendi, l-istandard ta' referenza huwa EN CCCCC:YYYY, l-emendi preċedenti tiegħu, jekk kien hemm, u l-emenda l-ġdida kkwotata. Għalhekk l-istandard li ġie sostitwit (kolonna 3) jikkonsisti f' EN CCCCC:YYYY u l-emendi preċedenti tiegħu, jekk kien hemm, iżda mingħajr l-emenda l-ġdida kkwotata. Fid-data speċifikata, l-istandard li ġie sostitwit jieqaf milli jagħti l-preżużjoni ta' konformità mal-ħtiġijiet essenzjali tad-direttiva.

Nota:

| — | Kwalunkwe informazzjoni dwar id-disponibbiltà ta' l-istandards tista' tinkiseb jew mill-Organizzazzjonijiet Ewropej ta' l-Istandardizzar jew mill-korpi nazzjonali ta' l-istandardizzar li l-lista tagħhom hija annessa mad-Direttiva 98/34/KE (2) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill emendata mid-Direttiva 98/48/KE (3). |
| --- | --- |

—

Kwalunkwe informazzjoni dwar id-disponibbiltà ta' l-istandards tista' tinkiseb jew mill-Organizzazzjonijiet Ewropej ta' l-Istandardizzar jew mill-korpi nazzjonali ta' l-istandardizzar li l-lista tagħhom hija annessa mad-Direttiva 98/34/KE (2) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill emendata mid-Direttiva 98/48/KE (3).

| — | Il-pubblikazzjoni tar-referenzi fil-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea ma timplikax li l-istandards huma disponibbli fil-lingwi kollha tal-Komunità. |
| --- | --- |

—

Il-pubblikazzjoni tar-referenzi fil-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea ma timplikax li l-istandards huma disponibbli fil-lingwi kollha tal-Komunità.

| — | Din il-lista tieħu post il-listi kollha preċedenti pubblikati fil-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea. Il-Kummissjoni tiżgura l-aġġornament ta' din il-lista. |
| --- | --- |

—

Din il-lista tieħu post il-listi kollha preċedenti pubblikati fil-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea. Il-Kummissjoni tiżgura l-aġġornament ta' din il-lista.

Aktar informazzjoni dwar standards armonizzati tinstab fl-Internet f':

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Organizzazzjonijiet Ewropej ta' l-Istandardizzar:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  ĠU L 204, 21.7.1998, p. 37.

(3)  ĠU L 217, 5.8.1998, p. 18.

---

V Avviżi

PROĊEDURI AMMINISTRATTIVI

Kummissjoni

| 30.4.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 109/13

---

SEJĦA GĦAL PROPOSTI — EACEA/10/08

Azzjoni 4.5 — Sejħa għal proposti bil-għan li jappoġġaw l-azzjonijiet ta' informazzjoni għaż-żgħażagħ u l-edukaturi taż-żgħażagħ

Programm “Żgħażagħ fl-Azzjoni”

(2008/C 109/06)

1.   Objettivi u deskrizzjoni

Din is-sejħa għandha l-għan li tappoġġa l-proġetti li jippromwovu l-azzjonijiet ta' informazzjoni u ta' komunikazzjoni li jkollhom dimensjoni Ewropea għaż-żgħażagħ u l-edukaturi taż-żgħażagħ. Il-proġetti proposti għandhom jippermettu li titkattar id-disseminazzjoni ta' l-informazzjoni tal-kwalità u li jissaħħaħ l-aċċess taż-żgħażagħ għall-informazzjoni kif ukoll għall-kanali ta' komunikazzjoni differenti kemm fuq livell nazzjonali kif ukoll fuq dak Ewropew.

Dawn il-proġetti li jkollhom l-għan fit-tul li jinkoraġġixxu l-parteċipazzjoni taż-żgħażagħ fil-ħajja pubblika kif ukoll jiffaċilitaw it-twettiq tal-potenzjal tagħhom bħala ċittadini Ewropej attivi u responsabbli.

Se tingħata preferenza lill-proġetti innovattivi u ta' skala kbira li se jittrattaw suġġetti ta' interess jew ta' attwalità għaż-żgħażagħ jew għall-edukaturi taż-żgħażagħ li jagħmlu parti mill-prijoritajiet tal-programm “Żgħażagħ fl-Azzjoni”, dawn huma:

| — | il-parteċipazzjoni taż-żgħażagħ, |
| --- | --- |

—

il-parteċipazzjoni taż-żgħażagħ,

| — | id-diversità kulturali, |
| --- | --- |

—

id-diversità kulturali,

| — | iċ-ċittadinanza Ewropea, |
| --- | --- |

—

iċ-ċittadinanza Ewropea,

| — | l-inklużjoni taż-żgħażagħ li għandhom inqas opportunitajiet. |
| --- | --- |

—

l-inklużjoni taż-żgħażagħ li għandhom inqas opportunitajiet.

Il-benefiċjarji finali ta' dawn il-proġetti huma ż-żgħażagħ u l-persuni li jaħdmu fis-settur taż-żgħażagħ fi ħdan organizzazzjonijiet u strutturi taż-żgħażagħ jew fi ħdan l-awtoritajiet reġjonali u lokali.

Din is-sejħa tirrigwarda l-azzjoni 4.5 tal-programm “Żgħażagħ fl-Azzjoni”. Hija ppubblikata konformement mal-modalitajiet previsti fil-Programm ta' Ħidma annwali fil-qasam ta' l-għotjiet u l-kuntratti fis-settur ta' l-edukazzjoni u tal-kultura għall-2008, adottat mill-Kummissjoni fil-11 ta' Marzu 2008, skond il-proċedura msemmija fl-Artikoli 4 u 7 tad-Deċiżjoni 1999/468/KE (1).

L-Aġenzija Eżekuttiva għall-Edukazzjoni, l-Awdjoviżiv u l-Kultura hija responsabbli għall-implimentazzjoni ta' din is-sejħa għal proposti.

2.   Kandidati eliġibbli

Il-proposti għandhom jiġu ppreżentati minn organizzazzjonijiet jew assoċjazzjonijiet mingħajr skop ta' lukru jew minn entitajiet pubbliċi lokali jew reġjonali, li jkollhom personalità ġuridika u li ilhom legalment stabbiliti għal talanqas sena mid-data li fiha tiġi ppreżentata l-applikazzjoni f'wieħed mill-pajjiżi tal-programm. Il-pajjiżi tal-programm huma dawn:

| — | l-Istati Membri ta' l-Unjoni Ewropea (2), |
| --- | --- |

—

l-Istati Membri ta' l-Unjoni Ewropea (2),

| — | l-Istati ta' l-Assoċjazzjoni Ewropea ta' Kummerċ Ħieles (EFTA) li huma partijiet fil-ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (ŻEE): l-Iżlanda, il-Liechtenstein u n-Norveġja, |
| --- | --- |

—

l-Istati ta' l-Assoċjazzjoni Ewropea ta' Kummerċ Ħieles (EFTA) li huma partijiet fil-ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (ŻEE): l-Iżlanda, il-Liechtenstein u n-Norveġja,

| — | il-pajjiżi kandidati li jibbenefikaw minn strateġija ta' qabel l-adeżjoni, b'mod konformi mal-prinċipji ġenerali, il-kundizzjonijiet u l-proċeduri ġenerali stabbiliti fil-ftehimiet ta' qafas konklużi ma' dawn il-pajjiżi għall-finijiet tal-parteċipazzjoni tagħhom fil-programmi Komunitarji: it-Turkija. |
| --- | --- |

—

il-pajjiżi kandidati li jibbenefikaw minn strateġija ta' qabel l-adeżjoni, b'mod konformi mal-prinċipji ġenerali, il-kundizzjonijiet u l-proċeduri ġenerali stabbiliti fil-ftehimiet ta' qafas konklużi ma' dawn il-pajjiżi għall-finijiet tal-parteċipazzjoni tagħhom fil-programmi Komunitarji: it-Turkija.

Il-proġetti għandhom jinvolvu xi organizzazzjoni msieħba minn talanqas 2 pajjiżi differenti (inkluż l-applikant) li talanqas wieħed minnhom għandu s-sede legali tiegħu f'wieħed mill-Istati Membri ta' l-Unjoni Ewropea.

Is-sejħa għal proposti hija miftuħa għall-parteċipazzjoni ta' organizzazzjonijiet privati attivi fil-qasam ta' l-informazzjoni u tal-komunikazzjoni fi kwalità tagħhom ta' msieħba biss, bil-kundizzjonijiet li dawn l-entitajiet jieħdu sehem fil-proġett mingħajr skop ta' lukru.

L-applikazzjonijiet għandhom jintbagħtu lill-Aġenzija Eżekuttiva għall-Edukazzjoni, l-Awdjoviżiv u l-Kultura (“l-Aġenzija”) sa mhux aktar tard mit-30 ta' Ġunju 2008, it-timbru postali jitqies bħala prova.

3.   Baġit u tul ta' żmien tal-proġetti

Il-baġit totali allokat għall-kofinanzjament tal-proġetti fil-qafas ta' din is-sejħa għal proposti huwa stmat li jkun EUR 900 000.

L-għajnuna finanzjarja ta' l-Aġenzija ma tistax taqbeż it-80 % tat-total ta' l-ispejjeż eliġibbli tal-proġett. L-ammont ta' l-għotja konċessa lil kull proġett ma għandux jaqbeż is-somma ta' EUR 100 000.

L-attivitajiet għandhom imperattivament jibdew bejn l-1 ta' Jannar 2009 u l-31 ta' Marzu 2009. Il-proġetti għandhom ikunu għal perjodu minimu ta' 12-il xahar u massimu ta' 18-il xahar.

4.   Data ta' għeluq għall-preżentazzjoni ta' l-applikazzjonijiet

L-applikazzjonijiet għandhom jintbagħtu lill-Aġenzija Eżekuttiva għall-Edukazzjoni, l-Awdjoviżiv u l-Kultura (“l-Aġenzija”) sa mhux aktar tard mit-30 ta' Ġunju 2008, it-timbru postali jitqies bħala prova.

5.   Informazzjoni supplimentari

It-test komplut ta' din is-sejħa għal proposti kif ukoll il-formoli ta' applikazzjonijiet jinsabu fuq is-sit ta' l-internet:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/index_en.htm

L-applikazzjonijet għandhom jirrispettaw ir-rekwiżiti fformulati fit-test sħiħ ta' din is-sejħa għal proposti u għandhom jiġu ppreżentati bil-formola apposta għal dan il-għan.

---

(1)  Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/468/KE tat-28 ta' Ġunju 1999 li tipprovdi l-proċeduri għall-eżerċizzju tas-setgħat ta' l-implimentazzjoni konferiti fuq il-Kummissjoni (ĠU L 184, 17.7.1999, p. 23).

(2)  Il-persuni residenti f'pajjiż jew territorju extra-Ewropew (OCT) u, jekk ikun il-każ, il-korpi u l-istituzzjonijiet pubbliċi u/jew privati ta' OCT huma eliġibbli għall-programm Żgħażagħ fl-Azzjoni, skond ir-regoli tal-programm u għad-dispożizzjonijiet applikabbli fl-Istat Membru li miegħu huma marbuta. Il-lista ta' OCTs ikkonċernati tinsab fl-Anness IA tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE tas-27 ta' Novembru 2001 dwar l-assoċjazzjoni tal-pajjiżi u t-territorji lil hinn mill-baħar (extra Ewropej) mal-Komunità Ewropea, ĠU L 314, 30.11.2001, p. 1.

---

PROĊEDURI GĦALL-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Kummissjoni

| 30.4.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 109/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 109/15

---

GĦAJNUNA MILL-ISTAT — DANIMARKA

Għajnuna mill-Istat C 5/08 (ex NN 58/07) — Arranġamenti għal sussidju illegali mogħti minn Aarhus Airport Ltd lir-Ryanair

Stedina għal sottomissjoni ta' kummenti skond l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE

(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)

(2008/C 109/07)

Permezz ta' l-ittra li ġġib id-data 30 ta' Jannar 2008 riprodotta fil-lingwa awtentika fil-paġni li jiġu wara dan is-sommarju, il-Kummissjoni nnotifikat lid-Danimarka bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE fir-rigward tal-miżuri msemmijin hawn fuq.

Il-partijiet interessati jistgħu jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar il-miżuri fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta' dan is-sommarju u l-ittra li ssegwi, lil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A “General Affairs” |
| B-1049 Brussels |
| Feks (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A “General Affairs”

B-1049 Brussels

Feks (32-2) 296 41 04

Dawn il-kummenti se jiġu kkomunikati lid-Danimarka. Il-parti interessata li tissottometti l-kummenti tista' titlob bil-miktub biex l-identità tagħha tingħata trattament kunfidenzjali, filwaqt li jingħataw ir-raġunijiet għat-talba.

TEST TAS-SOMMARJU

PROĊEDURA

Fi Frar 2005, il-Kummissjoni rċeviet ilment minn SAS dwar sussidji illegali li allegatament ngħataw minn Aarhus Airport Ltd (Aarhus Lufthavn A/S) lir-Ryanair. Allegatament, is-sussidji riċevuti jikkonsistu f'tariffi mmaqqsa għas-servizzi fuq l-art u ta' l-ajruport.

Fit-2 ta' Marzu 2005 u fl-20 ta' Mejju 2006, il-Kummissjoni bagħtet xi mistoqsijiet lill-awtoritajiet Daniżi, li fit-18 ta' Mejju 2005 u fl-10 ta' Lulju 2006 wieġbu għalihom l-awtoritajiet Daniżi.

Il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni addizzjonali mill-Aarhus Airport Ltd ma' l-ittra bid-data tas-27 ta' April 2005. Dan it-tagħrif jirrigwarda l-ittra tal-Kummissjoni mibgħuta lill-awtoritajiet Daniżi fit-2 ta' Marzu 2005.

DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI

| — | Aarhus Airport Ltd, li hija s-sid u topera l-ajruport ta' Aarhus hija Kumpanija b'Responsabbiltà Limitata u bi sjieda pubblika 100 %. |
| --- | --- |

—

Aarhus Airport Ltd, li hija s-sid u topera l-ajruport ta' Aarhus hija Kumpanija b'Responsabbiltà Limitata u bi sjieda pubblika 100 %.

| — | Fl-1999, Aarhus Airport Ltd. daħlet fil-ftehim mar-Ryanair billi tat trattament preferenzjali lir-Ryanair biex jopera fl-ajruport ta' Aarhus. Il-Ftehim huwa mistenni li jibqa' fis-seħħ sa l-aħħar ta' l-2009. |
| --- | --- |

—

Fl-1999, Aarhus Airport Ltd. daħlet fil-ftehim mar-Ryanair billi tat trattament preferenzjali lir-Ryanair biex jopera fl-ajruport ta' Aarhus. Il-Ftehim huwa mistenni li jibqa' fis-seħħ sa l-aħħar ta' l-2009.

| — | Skond min għamel l-ilment, il-ftehim kunfidenzjali konkluż bejn Aarhus Airport Ltd u r-Ryanair, ikopri dawn l-aspetti:






  — | tariffa għas-Servizzi tal-Passiġġieri li titħallas bi tnaqqis ta' 50 % mir-rata ppubblikata, |
| --- | --- | --- |

—

Skond min għamel l-ilment, il-ftehim kunfidenzjali konkluż bejn Aarhus Airport Ltd u r-Ryanair, ikopri dawn l-aspetti:

—

tariffa għas-Servizzi tal-Passiġġieri li titħallas bi tnaqqis ta' 50 % mir-rata ppubblikata,

| — | eżenzjoni mill-ħlas tat-tariffi ta' tluq u nżul mħallsa. Minflok dawn, ir-Ryanair tħallas tariffa fissa li tinkludi kollox għal kull passiġġier, |
| --- | --- |

—

eżenzjoni mill-ħlas tat-tariffi ta' tluq u nżul mħallsa. Minflok dawn, ir-Ryanair tħallas tariffa fissa li tinkludi kollox għal kull passiġġier,

| — | eżenzjoni jew tnaqqisiet mill-ħlas għal tariffi ta' użu ta' servizzi fuq l-art. |
| --- | --- |

—

eżenzjoni jew tnaqqisiet mill-ħlas għal tariffi ta' użu ta' servizzi fuq l-art.

| — | Dak li għamel l-ilment jidhirlu li Aarhus Airport Ltd iġġenera telf li jikkorispondi mas-sussidji mogħtija lir-Ryanair. |
| --- | --- |

—

Dak li għamel l-ilment jidhirlu li Aarhus Airport Ltd iġġenera telf li jikkorispondi mas-sussidji mogħtija lir-Ryanair.

VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI

Attwalment u abbażi tat-tagħrif disponibbli għaliha, il-Kummissjoni għandha dubji rigward:

| — | l-indipendenza operattiva u fid-deċiżjonijiet meħuda ta' Aarhus Airport Ltd mill-azzjonisti tagħha — ħames awtoritajiet pubbliċi, |
| --- | --- |

—

l-indipendenza operattiva u fid-deċiżjonijiet meħuda ta' Aarhus Airport Ltd mill-azzjonisti tagħha — ħames awtoritajiet pubbliċi,

| — | trattament preferenzjali mogħti lir-Ryanair fl-ajruport ta' Aarhus billi jitnaqqsu t-tariffi ta' l-ajruport mħallsa għall-Passiġġieri, għat-tluq u nżul u għas-servizzi fuq l-art, |
| --- | --- |

—

trattament preferenzjali mogħti lir-Ryanair fl-ajruport ta' Aarhus billi jitnaqqsu t-tariffi ta' l-ajruport mħallsa għall-Passiġġieri, għat-tluq u nżul u għas-servizzi fuq l-art,

| — | il-livell ta' imposti ta' l-ajruport fl-ajruport ta' Aarhus u l-vantaġġ possibbli għal linji ta' ajru oħrajn jekk il-livell ta' imposti ta' l-ajruport stipulat ma jippermettix li l-ajruport jopera bi qligħ. |
| --- | --- |

—

il-livell ta' imposti ta' l-ajruport fl-ajruport ta' Aarhus u l-vantaġġ possibbli għal linji ta' ajru oħrajn jekk il-livell ta' imposti ta' l-ajruport stipulat ma jippermettix li l-ajruport jopera bi qligħ.

Sakemm għandhom x'jaqsmu l-vantaġġi mogħtija lill-operati tar-Ryanair u possibbilment lil-linji ta' l-ajru oħrajn fl-ajruport ta' Aarhus skond it-tifsira ta' l-Artikolu 87(1) tat-Trattat, il-Kummissjoni tiddubita jekk għajnuna bħal din tistax tkun kompatibbli mas-suq komuni abbażi ta' l-eżenzjonijiet previsti fl-Artikolu 87(3) tat-Trattat.

Skond l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999, kull għajnuna illegali tista' tkun suġġetta għall-irkupru minn min jirċeviha.

TEST TA' L-ITTRA

| “1. | Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

“1.

Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

I.   SAGSFORLØB

| 2. | I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair. |
| --- | --- |

2.

I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair.

| 3. | Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006.

| 4. | Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005.

| 5. | Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S.

II.   SAMMENFATNING

2.1.   Aarhus Lufthavn og Aarhus Lufthavn A/S

| 6. | Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn. |
| --- | --- |

6.

Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn.

| 7. | Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

7.

Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn.

| 8. | Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:







  — | Århus Kommune | 64,60 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Randers Kommune | 16,70 % |
| — | Grenå Kommune | 4,80 % |
| — | Ebeltoft Kommune | 3,00 % |
| — | Århus Amt | 10,90 % |

8.

Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:

—

Århus Kommune

64,60 %

—

Randers Kommune

16,70 %

—

Grenå Kommune

4,80 %

—

Ebeltoft Kommune

3,00 %

—

Århus Amt

10,90 %

| 9. | Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet. |
| --- | --- |

9.

Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet.

| 10. | Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair. |
| --- | --- |

10.

Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair.

| 11. | Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR). |
| --- | --- |

11.

Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR).

| 12. | I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver. |
| --- | --- |

12.

I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver.

2.2.   Gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn

| 13. | I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1). |
| --- | --- |

13.

I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1).

| 14. | I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):






  — | Passagerafgifter:
  Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)
  Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR) |
| --- | --- | --- |

14.

I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):

—

Passagerafgifter:

Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)

Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR)

| — | Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR) |
| --- | --- |

—

Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR)

| — | Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:
  Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK
  Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK
  Omdirigeringer — 500 DKK |
| --- | --- |

—

Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:

Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK

Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK

Omdirigeringer — 500 DKK

2.2.1.   Forskellige lufthavnsafgifter for indenrigsflyvninger og udenrigsflyvninger

| 15. | Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser. |
| --- | --- |

15.

Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser.

| 16. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter. |
| --- | --- |

16.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter.

| 17. | I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3). |
| --- | --- |

17.

I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3).

2.2.2.   Lufthavnsafgifter for Ryanair

| 18. | Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift. |
| --- | --- |

18.

Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift.

| 19. | Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter. |
| --- | --- |

19.

Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter.

| 20. | Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift. |
| --- | --- |

20.

Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift.

| 21. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:






  — | Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året. |
| --- | --- | --- |

21.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:

—

Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året.

| — | Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året. |
| --- | --- |

—

Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året.

| 22. | Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead. |
| --- | --- |

22.

Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead.

| 23. | De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6). |
| --- | --- |

23.

De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6).

| 24. | I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år. |
| --- | --- |

24.

I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år.

| 25. | De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen. |
| --- | --- |

25.

De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen.

2.3.   Foranstaltning, der skal vurderes

| 26. | Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

26.

Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn.

III.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER FORELIGGER STATSSTØTTE

| 27. | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

27.

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 28. | Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:






  — | ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler |
| --- | --- | --- |

28.

Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:

—

ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler

| — | medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og |
| --- | --- |

—

medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og

| — | påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet.

| 29. | Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8). |
| --- | --- |

29.

Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8).

3.1.   Overførsel af statsmidler

| 30. | Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler.

| 31. | Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

31.

Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten.

a)   Direkte eller indirekte overførsel af statsmidler

| 32. | Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

32.

Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler.

| 33. | Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11). |
| --- | --- |

33.

Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

»Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11).

| 34. | Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

34.

Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet.

b)   Tilregning af foranstaltningen til staten

| 35. | Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14). |
| --- | --- |

35.

Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

»Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14).

| 36. | I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16). |
| --- | --- |

36.

I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16).

| 37. | Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer. |
| --- | --- |

37.

Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer.

| 38. | Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet. |
| --- | --- |

38.

Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet.

| 39. | Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner.

3.2.   Anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 40. | En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295. |
| --- | --- |

40.

En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295.

| 41. | Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19). |
| --- | --- |

41.

Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19).

| 42. | Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt. |
| --- | --- |

42.

Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt.

| 43. | De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen. |
| --- | --- |

43.

De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen.

| 44. | For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004). |
| --- | --- |

44.

For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004).

3.3.   Selektiv fordel

| 45. | I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

45.

I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter.

| 46. | Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair. |
| --- | --- |

46.

Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair.

| 47. | Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift. |
| --- | --- |

47.

Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift.

3.4.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

| 48. | Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager: |
| --- | --- |

48.

Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager:

| 49. | Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater.

| 50. | Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked. |
| --- | --- |

50.

Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked.

3.5.   Konklusioner

| 51. | Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

51.

Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

IV.   FORELØBIG VURDERING AF STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| 52. | Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

52.

Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet.

| 53. | I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

53.

I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

| 54. | Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

54.

Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet.

| 55. | På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt. |
| --- | --- |

55.

På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt.

| 56. | Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:






  — | på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og |
| --- | --- | --- |

56.

Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:

—

på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og

| — | på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag. |
| --- | --- |

—

på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag.

| 57. | I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne. |
| --- | --- |

57.

I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne.

| 58. | Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

  »I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«. |
| --- | --- |

58.

Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

»I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«.

| 59. | Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser. |
| --- | --- |

59.

Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser.

| 60. | Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:






  — | den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel |
| --- | --- | --- |

60.

Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:

—

den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel

| — | den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt |
| --- | --- |

—

den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt

| — | den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis |
| --- | --- |

—

den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| — | der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser |
| --- | --- |

—

der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser

| — | den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet.

i)   Bidrag til opfyldelse af en målsætning af fælles interesse (nye og rentable flyruter)

| 61. | Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger.

| 62. | Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn. |
| --- | --- |

62.

Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn.

| 63. | På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse. |
| --- | --- |

63.

På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse.

ii)   Nødvendighed, proportionalitet og tilskyndelseseffekt

| 64. | Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt. |
| --- | --- |

64.

Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt.

| 65. | Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester. |
| --- | --- |

65.

Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester.

| 66. | Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt. |
| --- | --- |

66.

Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt.

| 67. | Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej.

| 68. | Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

| 69. | Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt.

iii)   Støtten skal tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| 70. | I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

70.

I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

iv)   Ordningen skal omfatte en sanktionsmekanisme

| 71. | Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt. |
| --- | --- |

71.

Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt.

v)   Konkurrencevilkårene må ikke fordrejes i strid med den fælles interesse

| 72. | Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

72.

Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber.

| 73. | Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

74.

På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet.

BESLUTNING

| 75. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.
  Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen. |
| --- | --- |

75.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.

Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen.

| 76. | Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

| 77. | Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

77.

Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  Aarhus Lufthavn A/S' informationsside:

1

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 under overskriften »Tariff Regulation UK download-pdf«.

(2)  Oplysningerne fra den klagende part er de eneste oplysninger, som Kommissionen p.t. har om afgifterne i 2005, da Aarhus Lufthavns internetside:

2

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 kun giver oplysninger om det nugældende takstregulativ.

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Ifølge oplysninger fra den klagende part i 2005.

4

(5)  Antal årlige bevægelser (700) gange den gennemsnitlige startmasse for B 373/800.

5

(6)  Skønt Aarhus Lufthavn A/S indsendte sine bemærkninger den 27. april 2005 som respons på Kommissionens brev af 2. marts 2005 til de danske myndigheder, var aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair ikke vedlagt svarskrivelsen.

6

(7)  Sag T-128/98, Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 II, s. 3929, stadfæstet ved dom i sag C-82/01, Sml. 2002 I, s. 9297, præmis 75-79.

7

Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

(8)  Sag C-159/91 og C-160/91, Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava, Sml. 1993 I, s. 637.

8

Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava

(9)  Jf. dom af 22. marts 1977 i sag 78/76, Steinike & Weinlig, Sml. 1977, s. 595, præmis 21, dom af 30. januar 1985 i sag 290/83, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1983, s. 439, præmis 14, dom af 2. februar 1988 i sag 67/85, 68/85 og 70/85, Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 219, præmis 35, og dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13.

9

Steinike & Weinlig

Kommissionen mod Frankrig

Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen

Italien mod Kommissionen

(10)  Se dom af 16. maj 2002 i sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

10

Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine)

(11)  Se præmis 37, 38 og 39 i den i fodnote 10 nævnte dom.

11

(12)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2007, s. 17). Direktivet udgør en kodifikation af Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (EFT L 195 af 29.7.1980, s. 5) som ændret ved Kommissionens direktiver 85/413/EØF (EFT L 229 af 28.8.1985, s. 20), 93/84/EØF (EFT L 254 af 12.10.1993, s. 16), 2000/52/EF (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75) og 2005/81/EF (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 47).

12

(13)  Se artikel 2, litra b), i det i fodnote 12 nævnte direktiv.

13

(14)  Se præmis 52 i den i fodnote 10 nævnte dom.

14

(15)  Jf. præmis 53 og 54 i dommen.

15

(16)  Jf. præmis 52 ff. i den i fodnote 10 nævnte dom.

16

(17)  Kommissionens meddelelse angående anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser i virksomheder, De Europæiske Fællesskabers Bulletin nr. 9-1984. EF-Domstolens dom i de forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, præmis 17. Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5), punkt 25 og 26.

17

Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen

(18)  Jf. Stardust Marine-sagen. Se også generaladvokat Geelhoeds forslag til afgørelse i fodnote 18.

18

Stardust Marine

(19)  Domstolens dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 20.

19

Italien mod Kommissionen

(20)  EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Kommissionens beslutning 2004/393/EF af 12. februar 2004 om de fordele, som regionen Vallonien og Brussels South Charleroi Airport har indrømmet luftfartsselskabet Ryanair ved selskabets etablering i Charleroi (EUT L 137 af 30.4.2004, s. 1).

22

---

ATTI OĦRAJN

Kunsill

| 30.4.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 109/23

---

Avviż għall-attenzjoni tal-persuni u entitajiet inklużi fil-listi previsti fl-Artikoli 11 u 15 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 194/2008 li jġedded u jsaħħaħ il-miżuri restrittivi fir-rigward ta' Burma/il-Mjanmar u li jirrevoka r-Regolament (KE) Nru 817/2006, bis-saħħa tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 385/2008

(2008/C 109/08)

Fil-Pożizzjoni Komuni 2008/349/PESK, il-Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea ddeċieda li jemenda ċerti annessi tal-Pożizzjoni Komuni 2006/318/PESK (1), wara li wasal għall-konklużjoni li:

| (1) | Il-persuni u l-entitajiet elenkati fl-Anness II tal-Pożizzjoni Komuni 2006/318/PESK huma:






  (a) | membri individwali tal-Gvern ta' Burma/il-Mjanmar, jew |
| --- | --- | --- |

(1)

Il-persuni u l-entitajiet elenkati fl-Anness II tal-Pożizzjoni Komuni 2006/318/PESK huma:

(a)

membri individwali tal-Gvern ta' Burma/il-Mjanmar, jew

| (b) | persuni naturali jew legali, entitiajiet jew korpi legali assoċjati magħhom, kif imsemmi fl-Artikoli 4(1) u 5(1) tal-Pożizzjoni Komuni 2006/318/PESK. |
| --- | --- |

(b)

persuni naturali jew legali, entitiajiet jew korpi legali assoċjati magħhom, kif imsemmi fl-Artikoli 4(1) u 5(1) tal-Pożizzjoni Komuni 2006/318/PESK.

| (2) | Il-persuni u l-entitajiet elenkati fl-Anness III tal-Pożizzjoni Komuni 2006/318/PBSK huma:






  (a) | intrapriżi li jappartjenu lil jew huma kkontrollati mill-Gvern ta' Burma/il-Mjanmar jew il-korpi pubbliċi, korporazzjonijiet, inklużi kumpaniji stabbiliti taħt liġi privata li fihom l-awtoritajiet pubbliċi għandhom sehem ta' maġġoranza, u aġenziji ta' dak l-Istat; |
| --- | --- | --- |

(2)

Il-persuni u l-entitajiet elenkati fl-Anness III tal-Pożizzjoni Komuni 2006/318/PBSK huma:

(a)

intrapriżi li jappartjenu lil jew huma kkontrollati mill-Gvern ta' Burma/il-Mjanmar jew il-korpi pubbliċi, korporazzjonijiet, inklużi kumpaniji stabbiliti taħt liġi privata li fihom l-awtoritajiet pubbliċi għandhom sehem ta' maġġoranza, u aġenziji ta' dak l-Istat;

| (b) | intrapriżi li jappartjenu lil jew huma kkontrollati minn membri individwali tal-Gvern ta' Burma/il-Mjanmar jew persuni fiżiċi jew legali, entitajiet jew korpi assoċjati magħhom; jew |
| --- | --- |

(b)

intrapriżi li jappartjenu lil jew huma kkontrollati minn membri individwali tal-Gvern ta' Burma/il-Mjanmar jew persuni fiżiċi jew legali, entitajiet jew korpi assoċjati magħhom; jew

| (c) | persuni legali, entitajiet jew korpi li jappartjenu lil jew huma kkontrollati minn, jew li jaġixxu għal jew f'isem, intrapriżi msemmija fil-punt (a) jew (b). |
| --- | --- |

(c)

persuni legali, entitajiet jew korpi li jappartjenu lil jew huma kkontrollati minn, jew li jaġixxu għal jew f'isem, intrapriżi msemmija fil-punt (a) jew (b).

Konsegwentement il-Kummissjoni, b'konformità mas-setgħa mogħtija fl-Artikolu 18(1)(b) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 194/2008 (2) adottat ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 385/2008 (3) li jemenda l-Annessi VI u VII tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 194/2008.

Ir-Regolament (KE) Nru 194/2008 jipprovdi għal:

| (1) | l-iffriżar tal-fondi kollha, assi finanzjarji u riżorsi ekonomiċi oħra li huma proprjetà ta' persuni, gruppi jew entitajiet elenkati fl-Anness VI u li ebda fondi, assi finanzjarji u riżorsi ekonomiċi oħra ma jistgħu jkunu disponibbli lilhom, kemm direttament kif ukoll indirettament; kif ukoll |
| --- | --- |

(1)

l-iffriżar tal-fondi kollha, assi finanzjarji u riżorsi ekonomiċi oħra li huma proprjetà ta' persuni, gruppi jew entitajiet elenkati fl-Anness VI u li ebda fondi, assi finanzjarji u riżorsi ekonomiċi oħra ma jistgħu jkunu disponibbli lilhom, kemm direttament kif ukoll indirettament; kif ukoll

| (2) | projbizzjoni fuq investiment ġdid fl-intrapriżi, persuni legali, entitajiet jew korpi elenkati fl-Anness VII. |
| --- | --- |

(2)

projbizzjoni fuq investiment ġdid fl-intrapriżi, persuni legali, entitajiet jew korpi elenkati fl-Anness VII.

Qed tinġibed l-attenzjoni tal-persuni u l-entitajiet elenkati fl-Anness VI dwar il-possibbiltà li ssir applikazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti ta' l-Istat(i) Membru/i rilevanti kif indikat fil-websjats elenkati fl-Anness IV tar-Regolament (KE) Nru 194/2008 sabiex tingħata l-awtorizzazzjoni biex jintużaw fondi ffriżati għal ħtiġijiet essenzjali jew ħlasijiet speċifiċi skond l-Artikolu 13 tar-Regolament.

F'kull ħin, il-persuni u l-entitjaiet ikkonċernati jistgħu jressqu talba lill-Kunsill, flimkien ma' kwalunkwe dokumentazzjoni sostantiva, li d-deċiżjoni għall-inklużjoni u ż-żamma tagħhom fil-lista msemmija hawn fuq għandha tiġi kkunsidrata mill-ġdid, fl-indirizz li ġej:

| Il-Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea |
| --- |
| rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brussell. |

Il-Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea

rue de la Loi 175

B-1048 Brussell.

Dawn it-talbiet se jiġu kkunsidrati meta jaslu. F'dan ir-rigward, qed tinġibed l-attenzjoni tal-persuni u l-entitajiet ikkonċernati għar-reviżjoni kostanti tal-listi min-naħa tal-Kunsill skond l-Artikolu 9 tal-Pożizzjoni Komuni 2006/318/PESK.

Qed tinġibed ukoll l-attenzjoni tal-persuni u l-entitajiet ikkonċernati dwar il-possibbiltà ta' kontestazzjoni tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 385/2008 quddiem il-Qorti tal-Prim'Istanza tal-Komunitajiet Ewropej, skond il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 230(4) u (5) tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea.

---

(1)  ĠU L 116.29.4.2006, p. 77. Il-Pożizzjoni Komuni kif emendata l-aħħar mill-Pożizzjoni Komuni 2008/349/PESK (ĠU L 116, 30.4.2008).

(2)  ĠU L 66.10.3.2008, p. 1.

(3)  ĠU L 116, 30.4.2008, p. 5.

---

| 30.4.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 109/25

---

Avviż għall-attenzjoni tal-persuni, gruppi u entitajiet fil-lista prevista fl-Artikolu 2(3) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2580/2001 dwar miżuri restrittivi speċifiċi diretti kontra ċerti persuni u entitajiet bil-għan li jiġi miġġieled it-terroriżmu

(2008/C 109/09)

L-informazzjoni li ġejja hija għall-attenzjoni tal-Hofstadgroep elenkat fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/868/KE ta' l-20 ta' Diċembru 2007.

Il-Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea ddetermina li r-raġunijiet li għalihom il-grupp ta' hawn fuq qed jiġi inkluż fil-listi msemmijin hawn fuq ta' persuni, gruppi u entitajiet soġġetti għall-miżuri restrittivi previsti fir-Regolament tal-Kunsill (KE) 2580/2001 tas-27 ta' Diċembru 2001, dwar miżuri restrittivi speċifiċi diretti kontra ċerti persuni u entitajiet bil-għan li jiġi miġġieled it-terroriżmu, għadhom validi. Konsegwentement, il-Kunsill bi ħsiebu jżomm lill dan il-grupp fil-lista.

Il-Kunsill jixtieq jiġbed l-attenzjoni tal-grupp ikkonċernat dwar il-fatt li mill-adozzjoni tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/868/KE ta' l-20 ta' Diċembru 2007 'l hawn, il-Kunsill ingħatatlu informazzjoni ġdida rilevanti għal din l-inklużjoni fil-lista. Wara li kkunsidra din l-informazzjoni ġdida, il-Kunsill bi ħsiebu jżomm lill-grupp fil-lista msemmija hawn fuq. Għalhekk, il-Kunsill emenda d-dikjarazzjoni tar-raġunijiet kif meħtieġ.

Il-grupp ikkonċernat jista' jippreżenta talba biex jikseb id-dikjarazzjoni riveduta tar-raġunijiet tal-Kunsill li għalihom qed jinkludih u jżommu fil-listi msemmijin hawn fuq fl-indirizz li ġej:

| Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brussell |

Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi 175

B-1048 Brussell

Il-grupp ikkonċernat jista' fi kwalunkwe ħin jippreżenta talba lill-Kunsill, flimkien ma' kwalunkwe dokumentazzjoni ta' appoġġ, għall-konsiderazzjoni mill-ġdid tad-deċiżjoni li tinkludih u żżommu fil-lista, fl-indirizz ta' hawn fuq. Il-Kunsill jikkunsidra din it-talba meta jirċeviha. F'dan ir-rigward, il-Kunsill jiġbed l-attenzjoni tal-grupp għall-fatt li l-lista tiġi regolarment riveduta minnu skond l-Artikolu 1(6) tal-Pożizzjoni Komuni 2001/931/PESK. Sabiex it-talba tista' tiġi kkunsidrata fir-reviżjoni li jmiss, din għandha tkun ippreżentata fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta' dan l-avviż.

Fl-aħħarnett, il-Kunsill qed jiġbed l-attenzjoni tal-grupp ikkonċernat għall-possibbiltà li japplika lill-awtoritajiet kompetenti ta' l-Istat(i) Membru/i rilevanti kif elenkati fl-Anness għal dan ir-Regolament sabiex jikseb awtorizzazzjoni biex juża fondi ffriżati għal ħtiġijiet essenzjali jew pagamenti speċifiċi f'konformità ma' l-Artikolu 5(2) ta' dak ir-Regolament. Lista aġġornata ta' l-awtoritajiet kompetenti tinsab fis-sit elettroniku fl-indirizz li ġej:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

---

30.4.2008

| 30.4.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 109/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 109/s3

---

AVVIŻ

Fit-30 ta' April 2008, fil-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea C 109 A, se jiġi ppubblikat il-“Katalgu komuni ta' varjetajiet ta' speċi ta' ħxejjex — Ir-raba' suppliment għas-26 edizzjoni kompluta” u il-“Katalgu komuni ta' varjetajiet ta' speċi ta' pjanti agrikoli — Ir-raba' suppliment għas-26 edizzjoni kompluta”.

L-abbonati tal-Ġurnal Uffiċjali jistgħu jiksbu l-istess numru ta' kopji u verżjonijiet lingwistiċi ta' dan il-Ġurnal Uffiċjali bħal dawk li jiksbu mingħajr ħlas. L-abbonati huma mitluba jirritornaw il-formola mehmuża hawnhekk, mimlija u bin-numru sħiħ ta' l-abbonament tagħhom (il-kodiċi jidher fuq ix-xellug ta' kull tikketta u jibda: O/...). Dan il-Ġurnal Uffiċjali se jibqa' disponibbli mingħajr ħlas għal sena mid-data ta' meta jiġi ppubblikat.

Non-abbonati jistgħu jordnaw dan il-Ġurnal Uffiċjali bi ħlas f'wieħed mill-uffiċini ta' bejgħ tagħna (ara http://publications.europa.eu/others/agents/index_mt.htm).

Dan il-Ġurnal Uffiċjali — bħall-Ġurnali Uffiċjali kollha (L, C, CA, CE) — jista' jiġi kkonsultat mingħajr ħlas online fuq http://eur-lex.europa.eu

Image

---