# Euroopa Liidu C 101/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 101 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide23. aprill 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 101

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide23. aprill 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa andmekaitseinspektor |
| 2008/C 101/01 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Raadiosagedustuvastus (RFID) Euroopas: sammud poliitilise raamistiku suunas, KOM(2007) 96 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa andmekaitseinspektor

2008/C 101/01

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Raadiosagedustuvastus (RFID) Euroopas: sammud poliitilise raamistiku suunas, KOM(2007) 96

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 101/02 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 13 |
| 2008/C 101/03 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 17 |
| 2008/C 101/04 | Menetluse algatamine (Juhtum nr COMP/M.4980 — ABF/GBI Business) (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 101/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  ) | 21 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 101/02

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

13

2008/C 101/03

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

17

2008/C 101/04

Menetluse algatamine (Juhtum nr COMP/M.4980 — ABF/GBI Business) (
  1
  )

1

20

2008/C 101/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  )

1

21

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 101/06 | Euro vahetuskurss | 22 |
| 2008/C 101/07 | Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 19. novembri 2007. aasta koosolekul esitatud arvamus juhtumit nr COMP/M.4662 — Syniverse/BSG käsitleva otsuse eelnõu kohta — Ettekandja: Prantsusmaa | 23 |
| 2008/C 101/08 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi nr COMP/M.4662 — Syniverse/BSG kohta (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) | 24 |
| 2008/C 101/09 | Kokkuvõtte komisjoni otsusest, 4. detsembril 2007, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga (Juhtum nr COMP/M.4662 — Syniverse/BSG) (
  1
  ) | 25 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 101/10 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 30 |
| 2008/C 101/11 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 32 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 101/06

Euro vahetuskurss

22

2008/C 101/07

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 19. novembri 2007. aasta koosolekul esitatud arvamus juhtumit nr COMP/M.4662 — Syniverse/BSG käsitleva otsuse eelnõu kohta — Ettekandja: Prantsusmaa

23

2008/C 101/08

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi nr COMP/M.4662 — Syniverse/BSG kohta (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

24

2008/C 101/09

Kokkuvõtte komisjoni otsusest, 4. detsembril 2007, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga (Juhtum nr COMP/M.4662 — Syniverse/BSG) (
  1
  )

1

25

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 101/10

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

30

2008/C 101/11

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa andmekaitseinspektor

| 23.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/1

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Raadiosagedustuvastus (RFID) Euroopas: sammud poliitilise raamistiku suunas”, KOM(2007) 96

(2008/C 101/01)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 41,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | 15. märtsil 2007 võttis komisjon vastu teatise Raadiosagedustuvastus (RFID) Euroopas: sammud poliitilise raamistiku suunas (1) (edaspidi: „teatis”). Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 41 kohaselt on Euroopa andmekaitseinspektori ülesanne ühenduse institutsioonide ja asutuste nõustamine kõikides isikuandmete töötlemisega seotud küsimustes. Euroopa andmekaitseinspektor (edaspidi andmekaitseinspektor) esitab käesoleva arvamuse, tuginedes nimetatud artiklile. |
| --- | --- |

1.

15. märtsil 2007 võttis komisjon vastu teatise Raadiosagedustuvastus (RFID) Euroopas: sammud poliitilise raamistiku suunas (1) (edaspidi: „teatis”). Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 41 kohaselt on Euroopa andmekaitseinspektori ülesanne ühenduse institutsioonide ja asutuste nõustamine kõikides isikuandmete töötlemisega seotud küsimustes. Euroopa andmekaitseinspektor (edaspidi andmekaitseinspektor) esitab käesoleva arvamuse, tuginedes nimetatud artiklile.

| 2. | Käesolevat arvamust tuleb käsitada andmekaitseinspektori vastusena teatisele ning samuti RFID valdkonnas pärast teatise vastuvõtmist võetud muudele meetmetele. Nimetatud muud meetmed, mida võetakse arvesse käesolevas arvamuses:






  — | komisjoni 28. juuni 2007. aasta otsus raadiosagedustuvastuse eksperdirühma moodustamise kohta (2), mis tuleneb otseselt teatisest. Seda rühma kutsutakse ka RFID-sidusrühmaks. Vastavalt nimetatud otsuse artikli 4 lõike 4 punktile b osaleb andmekaitseinspektor rühma töös vaatlejana; |
| --- | --- | --- |

2.

Käesolevat arvamust tuleb käsitada andmekaitseinspektori vastusena teatisele ning samuti RFID valdkonnas pärast teatise vastuvõtmist võetud muudele meetmetele. Nimetatud muud meetmed, mida võetakse arvesse käesolevas arvamuses:

—

komisjoni 28. juuni 2007. aasta otsus raadiosagedustuvastuse eksperdirühma moodustamise kohta (2), mis tuleneb otseselt teatisest. Seda rühma kutsutakse ka RFID-sidusrühmaks. Vastavalt nimetatud otsuse artikli 4 lõike 4 punktile b osaleb andmekaitseinspektor rühma töös vaatlejana;

| — | nõukogu 22. märtsi 2007. aasta resolutsioon turvalise infoühiskonna strateegia kohta Euroopas (3); |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. märtsi 2007. aasta resolutsioon turvalise infoühiskonna strateegia kohta Euroopas (3);

| — | Euroopa Parlamendi algatatud projekt „Raadiosagedustuvastus ja tunnusandmete haldamine” (4); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi algatatud projekt „Raadiosagedustuvastus ja tunnusandmete haldamine” (4);

| — | artikli 29 (andmekaitse) töörühma poolt 2007. aasta juunis vastu võetud arvamus nr 4/2007 isikuandmete mõiste määratluse kohta (5); |
| --- | --- |

—

artikli 29 (andmekaitse) töörühma poolt 2007. aasta juunis vastu võetud arvamus nr 4/2007 isikuandmete mõiste määratluse kohta (5);

| — | komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi järelmeetmete kohta (6) ning andmekaitseinspektori 25. juuli 2007. aasta arvamus selle teatise kohta (7); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi järelmeetmete kohta (6) ning andmekaitseinspektori 25. juuli 2007. aasta arvamus selle teatise kohta (7);

| — | komisjoni ettepanek direktiivi kohta, millega muudetakse (muu hulgas) direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (8). |
| --- | --- |

—

komisjoni ettepanek direktiivi kohta, millega muudetakse (muu hulgas) direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (8).

| 3. | Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni teatist RFID kohta, kuna see käsitleb põhilisi RFID-tehnoloogia kasutamisega seotud küsimusi, võttes arvesse otsustavad eraelu puutumatuse ja andmekaitse küsimused. Nimetatud teatise koostamiseks on toimunud järjekindel ja hoolikas ettevalmistus. Teatisele on eelnenud komisjoni tellitud viis temaatilist seminari ja avalik Interneti-arutelu (9). |
| --- | --- |

3.

Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni teatist RFID kohta, kuna see käsitleb põhilisi RFID-tehnoloogia kasutamisega seotud küsimusi, võttes arvesse otsustavad eraelu puutumatuse ja andmekaitse küsimused. Nimetatud teatise koostamiseks on toimunud järjekindel ja hoolikas ettevalmistus. Teatisele on eelnenud komisjoni tellitud viis temaatilist seminari ja avalik Interneti-arutelu (9).

| 4. | Andmekaitseinspektor on nõus seisukohaga, et RFID-süsteem võiks täita põhilist rolli tavaliselt „asjade Internetiks” nimetatava infoühiskonna arendamisel ja jagab täielikult teatise punktis 3.2 nimetatud kahtlusi, et RFID-süsteem võib ohustada eraelu puutumatust ja andmekaitseõigusi. Oma 2005. aasta aruandes nimetas andmekaitseinspektor selliseid uusi tehnoloogilisi arenguid nagu RFID, biomeetria, arukas keskkond ja tunnusandmete haldamise süsteemid, mis tõenäoliselt avaldavad andmekaitsele väga suurt mõju. |
| --- | --- |

4.

Andmekaitseinspektor on nõus seisukohaga, et RFID-süsteem võiks täita põhilist rolli tavaliselt „asjade Internetiks” nimetatava infoühiskonna arendamisel ja jagab täielikult teatise punktis 3.2 nimetatud kahtlusi, et RFID-süsteem võib ohustada eraelu puutumatust ja andmekaitseõigusi. Oma 2005. aasta aruandes nimetas andmekaitseinspektor selliseid uusi tehnoloogilisi arenguid nagu RFID, biomeetria, arukas keskkond ja tunnusandmete haldamise süsteemid, mis tõenäoliselt avaldavad andmekaitsele väga suurt mõju.

| 5. | Vastavalt andmekaitseinspektori arvamusele ei ole RFID-tehnoloogiatega kohanemine ja nende laialdane vastuvõtmine saavutatav vaid nende atraktiivse mugavuse või pakutavate uute teenuste abil, vaid seda hõlbustavad ka hästikohandatud ja järjekindlad andmekaitsemeetmed. |
| --- | --- |

5.

Vastavalt andmekaitseinspektori arvamusele ei ole RFID-tehnoloogiatega kohanemine ja nende laialdane vastuvõtmine saavutatav vaid nende atraktiivse mugavuse või pakutavate uute teenuste abil, vaid seda hõlbustavad ka hästikohandatud ja järjekindlad andmekaitsemeetmed.

| 6. | Lühidalt: andmekaitseinspektori arvates on RFID täiesti uus tehnoloogiaarendus, mida komisjoni teatises nimetatakse õigustatult väravaks infoühiskonna uude arenguetappi. |
| --- | --- |

6.

Lühidalt: andmekaitseinspektori arvates on RFID täiesti uus tehnoloogiaarendus, mida komisjoni teatises nimetatakse õigustatult väravaks infoühiskonna uude arenguetappi.

| 7. | Nimetatud arendusega seoses kerkivad esile eri valdkondi puudutavad küsimused, sealhulgas andmekaitse ja eraelu puutumatuse valdkonnas. Andmekaitseinspektori nimetatud arvamus piirdub nimetatud valdkonnaga. |
| --- | --- |

7.

Nimetatud arendusega seoses kerkivad esile eri valdkondi puudutavad küsimused, sealhulgas andmekaitse ja eraelu puutumatuse valdkonnas. Andmekaitseinspektori nimetatud arvamus piirdub nimetatud valdkonnaga.

II.   ARVAMUSE PÕHITEEMAD

| 8. | Eelkõige keskendub arvamus nimetatud arengute võimalikele tagajärgedele andmekaitse ja eraelu puutumatuse valdkonnas. Nimetatud tagajärjed on praegu veel teadmata, kuna RFID-süsteemide areng ja nendega kohanemine on täies hoos ja ei ole teada, milleni need arengud viivad. |
| --- | --- |

8.

Eelkõige keskendub arvamus nimetatud arengute võimalikele tagajärgedele andmekaitse ja eraelu puutumatuse valdkonnas. Nimetatud tagajärjed on praegu veel teadmata, kuna RFID-süsteemide areng ja nendega kohanemine on täies hoos ja ei ole teada, milleni need arengud viivad.

| 9. | Sellest seisukohast lähtudes tegutseb andmekaitseinspektor järgmise skeemi järgi:






  — | esiteks on vaja selgitada RFID-süsteemide kasutuselevõtu tegelikke tagajärgi andmekaitsele ja eraelu puutumatusele; |
| --- | --- | --- |

9.

Sellest seisukohast lähtudes tegutseb andmekaitseinspektor järgmise skeemi järgi:

—

esiteks on vaja selgitada RFID-süsteemide kasutuselevõtu tegelikke tagajärgi andmekaitsele ja eraelu puutumatusele;

| — | teiseks on vaja nimetatud tagajärgi täpsustada seoses andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitleva kehtiva õigusliku raamistikuga; |
| --- | --- |

—

teiseks on vaja nimetatud tagajärgi täpsustada seoses andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitleva kehtiva õigusliku raamistikuga;

| — | kolmandaks tegeleb andmekaitseinspektor küsimusega, kas nimetatud tagajärgedega tegelemiseks on vaja erieeskirju, et käsitleda RFID-tehnoloogia kasutamisel tekkivaid andmekaitseprobleeme. Nimetatud küsimus tõstatati juba andmekaitseinspektori arvamuses andmekaitsedirektiivi käsitleva teatise kohta ning seda täpsustatakse täiendavalt käesolevas arvamuses. |
| --- | --- |

—

kolmandaks tegeleb andmekaitseinspektor küsimusega, kas nimetatud tagajärgedega tegelemiseks on vaja erieeskirju, et käsitleda RFID-tehnoloogia kasutamisel tekkivaid andmekaitseprobleeme. Nimetatud küsimus tõstatati juba andmekaitseinspektori arvamuses andmekaitsedirektiivi käsitleva teatise kohta ning seda täpsustatakse täiendavalt käesolevas arvamuses.

| 10. | Nimetatud lähenemisviisi alusel soovib andmekaitseinspektor edendada RFID-süsteemide ja nende kasutuselevõtu arendamist nii, et see võtaks arvesse andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud õigustatud muresid. |
| --- | --- |

10.

Nimetatud lähenemisviisi alusel soovib andmekaitseinspektor edendada RFID-süsteemide ja nende kasutuselevõtu arendamist nii, et see võtaks arvesse andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud õigustatud muresid.

III.   TAGAJÄRGEDE SELGITAMINE

RFID-süsteemid ja kiibid

| 11. | Kuigi nn arengud on täies hoos ja tulemused ei ole veel teada, on täitsa võimalik kirjeldada nende arengute selliseid põhilisi tunnuseid, mis on seotud andmekaitset puudutavate tagajärgedega. |
| --- | --- |

11.

Kuigi nn arengud on täies hoos ja tulemused ei ole veel teada, on täitsa võimalik kirjeldada nende arengute selliseid põhilisi tunnuseid, mis on seotud andmekaitset puudutavate tagajärgedega.

| 12. | RFID-tehnoloogia andmekaitse ja eraelu puutumatuse võimalike aspektide hindamisel on väga oluline kaaluda mitte ainult RFID-kiipe vaid kogu RFID-infrastruktuuri: kiip, kiibilugeja, võrk, võrdlusandmebaas ja andmebaas, kus hoitakse kiibi/kiibilugeja poolt koos loodud andmeid. Nagu on rõhutatud teatise sissejuhatuses, pole RFID-seadmed pelgalt „elektroonilised märgised” ja seetõttu ei piirdu andmekaitse probleemid vaid kiipidega, vaid ulatuvad kogu RFID-infrastruktuuri kõikide osadeni. Iga nimetatud element saab vajadusel aidata kaasa Euroopa andmekaitse õigusliku raamistiku kohaldamisele. Neile sillutavad teed infoühiskonna arengu põhisuundumused, näiteks peaaegu piiramatu ribalaius, asukohast sõltumatud võrguühendused ja lõputu salvestusmaht. |
| --- | --- |

12.

RFID-tehnoloogia andmekaitse ja eraelu puutumatuse võimalike aspektide hindamisel on väga oluline kaaluda mitte ainult RFID-kiipe vaid kogu RFID-infrastruktuuri: kiip, kiibilugeja, võrk, võrdlusandmebaas ja andmebaas, kus hoitakse kiibi/kiibilugeja poolt koos loodud andmeid. Nagu on rõhutatud teatise sissejuhatuses, pole RFID-seadmed pelgalt „elektroonilised märgised” ja seetõttu ei piirdu andmekaitse probleemid vaid kiipidega, vaid ulatuvad kogu RFID-infrastruktuuri kõikide osadeni. Iga nimetatud element saab vajadusel aidata kaasa Euroopa andmekaitse õigusliku raamistiku kohaldamisele. Neile sillutavad teed infoühiskonna arengu põhisuundumused, näiteks peaaegu piiramatu ribalaius, asukohast sõltumatud võrguühendused ja lõputu salvestusmaht.

RFID-süsteemide ja kiipide mõju

| 13. | Olenemata eelmises lõigus rõhutatud laiaulatuslikuma lähenemisviisi vajadusest, on erinevatel põhjustel õigustatud keskendumine kõigepealt RFID kasutamisele tarbekaupade kiibistamisel, näiteks jaemüügisektoris. Ilmselt on ennustatav suurem kasutamine, mis viib laiema rakendamise poole. Vastupidiselt muude RFID-rakenduste kitsale või piiratud kasutamisele võib toodete tasandil kiibistamine saada massituru rakendusteks. Juba praegu on paljud tarbekaubad varustatud RFID-kiibiga. Sellega seonduvalt mõjutab selline kasutamine tohutut hulka isikuid, kelle isikuandmeid tõenäoliselt töödeldakse iga kord, kui nad omandavad RFID-kiipi sisaldava toote. |
| --- | --- |

13.

Olenemata eelmises lõigus rõhutatud laiaulatuslikuma lähenemisviisi vajadusest, on erinevatel põhjustel õigustatud keskendumine kõigepealt RFID kasutamisele tarbekaupade kiibistamisel, näiteks jaemüügisektoris. Ilmselt on ennustatav suurem kasutamine, mis viib laiema rakendamise poole. Vastupidiselt muude RFID-rakenduste kitsale või piiratud kasutamisele võib toodete tasandil kiibistamine saada massituru rakendusteks. Juba praegu on paljud tarbekaubad varustatud RFID-kiibiga. Sellega seonduvalt mõjutab selline kasutamine tohutut hulka isikuid, kelle isikuandmeid tõenäoliselt töödeldakse iga kord, kui nad omandavad RFID-kiipi sisaldava toote.

| 14. | Erilist tähelepanu tuleks pöörata RFID-kiibistamisest tooteomanikele tulenevatele tagajärgedele. RFID-süsteemid võivad tekitada seose toote ja selle omaniku vahel. Kui selline seos on tekkinud, on võimalik omanikku jälgida ning liigitada ta tulevaste tehingute suhtes kas „väikese eelarvega” või „atraktiivseks sihtmärgiks”; liigne üks-ühele omistamine (10) võib soodustada teatud käitumise automaatset „karistamist” (ringlussevõtukohustus, jäätmed, jne). Inimeste suhtes ei tohiks kohaldada ebasoodsat automatiseeritud otsustusprotsessi. RFID-suutlikkuse tulemusena suureneb oht, et infoühiskond liigub selles suunas, et tehakse automatiseeritud otsustusi ja kuritarvitatakse tehnoloogiat inimkäitumise juhtimiseks. |
| --- | --- |

14.

Erilist tähelepanu tuleks pöörata RFID-kiibistamisest tooteomanikele tulenevatele tagajärgedele. RFID-süsteemid võivad tekitada seose toote ja selle omaniku vahel. Kui selline seos on tekkinud, on võimalik omanikku jälgida ning liigitada ta tulevaste tehingute suhtes kas „väikese eelarvega” või „atraktiivseks sihtmärgiks”; liigne üks-ühele omistamine (10) võib soodustada teatud käitumise automaatset „karistamist” (ringlussevõtukohustus, jäätmed, jne). Inimeste suhtes ei tohiks kohaldada ebasoodsat automatiseeritud otsustusprotsessi. RFID-suutlikkuse tulemusena suureneb oht, et infoühiskond liigub selles suunas, et tehakse automatiseeritud otsustusi ja kuritarvitatakse tehnoloogiat inimkäitumise juhtimiseks.

| 15. | RFID-kiibis salvestatud või sellega loodud andmed võivad olla andmekaitse direktiivi artiklis 2 määratletud isikuandmed. Näiteks reisimisel kasutataval kiipkaardil võivad olla tuvastamisandmed ning andmed omaniku hiljutiste reiside kohta. Kui vastutustundetu isik tahab kedagi jälgida, piisab kaardiomanike liikumisandmete teadasaamiseks kiibilugejate paigutamisest olulistesse kohtadesse, millega rikutakse nende eraelu ja isikuandmete puutumatust. |
| --- | --- |

15.

RFID-kiibis salvestatud või sellega loodud andmed võivad olla andmekaitse direktiivi artiklis 2 määratletud isikuandmed. Näiteks reisimisel kasutataval kiipkaardil võivad olla tuvastamisandmed ning andmed omaniku hiljutiste reiside kohta. Kui vastutustundetu isik tahab kedagi jälgida, piisab kaardiomanike liikumisandmete teadasaamiseks kiibilugejate paigutamisest olulistesse kohtadesse, millega rikutakse nende eraelu ja isikuandmete puutumatust.

| 16. | Samasugune oht eraelu puutumatusele võib tekkida isegi siis, kui RFID-kiibis salvestatud teave ei sisalda isikunime. RFID-kiibid sisaldavad tarbekaupadele lisatud kordumatuid identiteete: kui igal kiibil on kordumatu identiteet, võib sellist tuvastamist kasutada jälgimiseks. Näiteks kell, milles on ID-numbriga RFID-kiip, võib olla isegi tuvastamata kellakandja kordumatuks tunnuseks. Direktiivi kas kohaldatakse või ei kohaldata, sõltuvalt teabe kasutamise viisist ja sellest, kas see on seotud kellaga või isikuga. Direktiivi kohaldatakse näiteks juhul, kui kogutakse isikute asukohateavet, mida kasutatakse tõenäoliselt nende käitumise jälgimiseks, või näiteks erinevate hindade määramiseks, juurdepääsu piiramiseks või mittesoovitud reklaamiks. |
| --- | --- |

16.

Samasugune oht eraelu puutumatusele võib tekkida isegi siis, kui RFID-kiibis salvestatud teave ei sisalda isikunime. RFID-kiibid sisaldavad tarbekaupadele lisatud kordumatuid identiteete: kui igal kiibil on kordumatu identiteet, võib sellist tuvastamist kasutada jälgimiseks. Näiteks kell, milles on ID-numbriga RFID-kiip, võib olla isegi tuvastamata kellakandja kordumatuks tunnuseks. Direktiivi kas kohaldatakse või ei kohaldata, sõltuvalt teabe kasutamise viisist ja sellest, kas see on seotud kellaga või isikuga. Direktiivi kohaldatakse näiteks juhul, kui kogutakse isikute asukohateavet, mida kasutatakse tõenäoliselt nende käitumise jälgimiseks, või näiteks erinevate hindade määramiseks, juurdepääsu piiramiseks või mittesoovitud reklaamiks.

| 17. | Seoses sellega on vaja tagada, et RFID-rakendusi kasutatakse koos tehniliste meetmetega, mis on vajalikud soovimatu teabeavaldamise riski vähendamiseks. Sellised meetmed võivad hõlmata RFID-infrastruktuuri, eelkõige RFID-kiipide projekteerimisnõudeid, mis on kavandatud nimetatud tagajärgede vältimiseks. Näiteks on RFID-kiipe võimalik kasutada koos nende väljalülitamise võimalusega. Seda võimalust käsitletakse täiendavalt käesoleva arvamuse IV peatükis. |
| --- | --- |

17.

Seoses sellega on vaja tagada, et RFID-rakendusi kasutatakse koos tehniliste meetmetega, mis on vajalikud soovimatu teabeavaldamise riski vähendamiseks. Sellised meetmed võivad hõlmata RFID-infrastruktuuri, eelkõige RFID-kiipide projekteerimisnõudeid, mis on kavandatud nimetatud tagajärgede vältimiseks. Näiteks on RFID-kiipe võimalik kasutada koos nende väljalülitamise võimalusega. Seda võimalust käsitletakse täiendavalt käesoleva arvamuse IV peatükis.

| 18. | Toodete müügijärgse jälgimise võimalusega tekitavad RFID-süsteemid eraelu puutumatuse valdkonnas uusi probleeme. Selle mõju analüüsimisel tuleb arvesse võtta kahte asja: seda, kui personaalseks eset loetakse, ning eseme mobiilsust (11). |
| --- | --- |

18.

Toodete müügijärgse jälgimise võimalusega tekitavad RFID-süsteemid eraelu puutumatuse valdkonnas uusi probleeme. Selle mõju analüüsimisel tuleb arvesse võtta kahte asja: seda, kui personaalseks eset loetakse, ning eseme mobiilsust (11).

| 19. | Ka eseme olelustsükkel võib täiendada nõutavat riskianalüüsi ja aidata kaasa eraelu puutumatuse võimalike ohtude kvantitatiivsele hindamisele. Juhul kui kiipi ei saa deaktiveerida, saab pika olelustsükliga toote lõpptarbija kohta koguda rohkem teavet ja koostada tema täpsema profiili. Teisest küljest tekitab lühikese olelustsükliga ese, näiteks joogipurk, oma tootmisest kuni ringlussevõtuni madalamat riski ja seetõttu nõuab see leebemaid meetmeid kui palju pikema olelustsükliga tooted. |
| --- | --- |

19.

Ka eseme olelustsükkel võib täiendada nõutavat riskianalüüsi ja aidata kaasa eraelu puutumatuse võimalike ohtude kvantitatiivsele hindamisele. Juhul kui kiipi ei saa deaktiveerida, saab pika olelustsükliga toote lõpptarbija kohta koguda rohkem teavet ja koostada tema täpsema profiili. Teisest küljest tekitab lühikese olelustsükliga ese, näiteks joogipurk, oma tootmisest kuni ringlussevõtuni madalamat riski ja seetõttu nõuab see leebemaid meetmeid kui palju pikema olelustsükliga tooted.

Eraelu puutumatuse ja andmekaitse küsimused RFID-süsteemi rakendamisel

| 20. | RFID-süsteemist eraelu puutumatusele ja andmekaitsele tulenevate tagajärgede paremaks mõistmiseks on võimalik eristada viit peamist eraelu puutumatuse ja turvalisusega seotud küsimust. |
| --- | --- |

20.

RFID-süsteemist eraelu puutumatusele ja andmekaitsele tulenevate tagajärgede paremaks mõistmiseks on võimalik eristada viit peamist eraelu puutumatuse ja turvalisusega seotud küsimust.

| 21. | Esimene küsimus on isiku tuvastamine. Rohkem kui 60 aastat tagasi oli RFID-kiibi eesmärk tuvastada, kas läheneb sõber või vaenlane. Tänapäeval suudab RFID-süsteem lisaks objekti peamistele tunnustele tuvastada lõpuks ka isikut ja seetõttu peab seda tegema kooskõlas andmekaitsenõuetega. |
| --- | --- |

21.

Esimene küsimus on isiku tuvastamine. Rohkem kui 60 aastat tagasi oli RFID-kiibi eesmärk tuvastada, kas läheneb sõber või vaenlane. Tänapäeval suudab RFID-süsteem lisaks objekti peamistele tunnustele tuvastada lõpuks ka isikut ja seetõttu peab seda tegema kooskõlas andmekaitsenõuetega.

| 22. | Teine küsimus on vastutava(te) töötleja(te) tuvastamine. RFID-süsteemi korral võib andmekaitsedirektiivi artikli 2 punktis d määratletud vastutava töötleja tuvastamine olla raskem ja seetõttu nõuab see põhjalikumat uurimist. Kuid vastutava töötleja tuvastamine on kriitiline etapp kõikide nende asjaomaste osalejate vastutuse määratlemisel, kes peavad järgima andmekaitsealast õiguslikku raamistikku. Kiibi olelustsükli jooksul võib andmeid töötlev vastutav töötleja mitmeid kordi muutuda, kuna seoses kiibistatud objektiga võidakse osutada lisateenuseid. |
| --- | --- |

22.

Teine küsimus on vastutava(te) töötleja(te) tuvastamine. RFID-süsteemi korral võib andmekaitsedirektiivi artikli 2 punktis d määratletud vastutava töötleja tuvastamine olla raskem ja seetõttu nõuab see põhjalikumat uurimist. Kuid vastutava töötleja tuvastamine on kriitiline etapp kõikide nende asjaomaste osalejate vastutuse määratlemisel, kes peavad järgima andmekaitsealast õiguslikku raamistikku. Kiibi olelustsükli jooksul võib andmeid töötlev vastutav töötleja mitmeid kordi muutuda, kuna seoses kiibistatud objektiga võidakse osutada lisateenuseid.

| 23. | Kolmas küsimus on era- ja avaliku sfääri traditsioonilise eristamise vähenemine. Kuigi era- ja avaliku sfääri erinevus pole ka varem olnud alati selge, on enamik inimesi nendevahelistest piiridest (ja hallidest tsoonidest) teadlik ning teevad teadlikke või intuitiivseid otsuseid vastavas olukorras tegutsemiseks. Vastavalt Hallile (12) on isiklik ruum tavaliselt vahemaa teiste isikuteni. Privaatsuse hoidmist võib pidada ka dünaamiliseks piiride reguleerimiseks (13). Seega pole üllatav, et kiibiga peetav raadioside ja selle nägemisulatusest väljapoole küündiv lugemisvõime tõstatab eraelu puudutavaid kahtlusi, hägustades traditsioonilisi piire ja nende piiride kontrolli. Tuntakse hirmu, et inimesed võivad osaliselt või täielikult kaotada kontrolli siiani kasu toonud kaugjuhtimise üle. Sellega seoses on RFID-süsteemide esimeste rakenduste lugemiskaugus olnud probleemiks nii RFID pooldajatele kui ka vastastele. |
| --- | --- |

23.

Kolmas küsimus on era- ja avaliku sfääri traditsioonilise eristamise vähenemine. Kuigi era- ja avaliku sfääri erinevus pole ka varem olnud alati selge, on enamik inimesi nendevahelistest piiridest (ja hallidest tsoonidest) teadlik ning teevad teadlikke või intuitiivseid otsuseid vastavas olukorras tegutsemiseks. Vastavalt Hallile (12) on isiklik ruum tavaliselt vahemaa teiste isikuteni. Privaatsuse hoidmist võib pidada ka dünaamiliseks piiride reguleerimiseks (13). Seega pole üllatav, et kiibiga peetav raadioside ja selle nägemisulatusest väljapoole küündiv lugemisvõime tõstatab eraelu puudutavaid kahtlusi, hägustades traditsioonilisi piire ja nende piiride kontrolli. Tuntakse hirmu, et inimesed võivad osaliselt või täielikult kaotada kontrolli siiani kasu toonud kaugjuhtimise üle. Sellega seoses on RFID-süsteemide esimeste rakenduste lugemiskaugus olnud probleemiks nii RFID pooldajatele kui ka vastastele.

| 24. | Neljas küsimus käsitleb RFID-kiipide mõõtmeid ja füüsikalisi omadusi. Kuna kiip peab olema põhimõtteliselt väike ja odav, on selles RFID-süsteemi osas rakendatavad turvameetmed piiratud. Kuid traatsidega võrreldes on raadiosidega seotud täiendavad riskid ja seetõttu on tarvis täiendavaid turvanõudeid. |
| --- | --- |

24.

Neljas küsimus käsitleb RFID-kiipide mõõtmeid ja füüsikalisi omadusi. Kuna kiip peab olema põhimõtteliselt väike ja odav, on selles RFID-süsteemi osas rakendatavad turvameetmed piiratud. Kuid traatsidega võrreldes on raadiosidega seotud täiendavad riskid ja seetõttu on tarvis täiendavaid turvanõudeid.

| 25. | Viies küsimus on andmetöötlusega seotud läbipaistvuse puudumine. RFID-süsteemid võivad tuua kaasa märkamatu andmete kogumise ja töötlemise, mida saab kasutada isiku profiili koostamiseks. Neid tagajärgi saab hästi kirjeldada, võrreldes RFID-süsteeme mobiiltelefoniga, ja seda võrdlust kasutatakse järjest rohkem. Ühest küljest on mobiiltelefon kasutanud ära tehnoloogiate aktsepteerimise väga kõrget taset, sõltumata selle võimalikust ohust rikkuda eraelu puutumatust. Võiks järeldada, et RFID aktsepteeritakse samamoodi. Teisest küljest on rõhutatud, et mobiiltelefon on nähtav ese, mis on lõppkasutaja kontrolli all, kuna seda saab välja lülitada. RFID puhul see ei kehti. |
| --- | --- |

25.

Viies küsimus on andmetöötlusega seotud läbipaistvuse puudumine. RFID-süsteemid võivad tuua kaasa märkamatu andmete kogumise ja töötlemise, mida saab kasutada isiku profiili koostamiseks. Neid tagajärgi saab hästi kirjeldada, võrreldes RFID-süsteeme mobiiltelefoniga, ja seda võrdlust kasutatakse järjest rohkem. Ühest küljest on mobiiltelefon kasutanud ära tehnoloogiate aktsepteerimise väga kõrget taset, sõltumata selle võimalikust ohust rikkuda eraelu puutumatust. Võiks järeldada, et RFID aktsepteeritakse samamoodi. Teisest küljest on rõhutatud, et mobiiltelefon on nähtav ese, mis on lõppkasutaja kontrolli all, kuna seda saab välja lülitada. RFID puhul see ei kehti.

| 26. | Kuigi eespool mainitud märkamatu andmete kogumine ja töötlemine võib olla seaduspärane, on samuti võimalik ja teatud tingimustel isegi täiesti tõenäoline, et toimub selliste andmete ebaseaduslik kogumine ja töötlemine. |
| --- | --- |

26.

Kuigi eespool mainitud märkamatu andmete kogumine ja töötlemine võib olla seaduspärane, on samuti võimalik ja teatud tingimustel isegi täiesti tõenäoline, et toimub selliste andmete ebaseaduslik kogumine ja töötlemine.

| 27. | Käesoleva peatüki selgitused õigustavad alljärgnevat järeldust. RFID-tehnoloogia laiaulatuslik kasutamine on täiesti uus nähtus ja sellel võib olla põhjalik mõju meie ühiskonnale ja põhiõiguste kaitsele meie ühiskonnas, näiteks eraelu puutumatusele ja andmekaitsele. RFID võib tuua kaasa kvalitatiivse muutuse. |
| --- | --- |

27.

Käesoleva peatüki selgitused õigustavad alljärgnevat järeldust. RFID-tehnoloogia laiaulatuslik kasutamine on täiesti uus nähtus ja sellel võib olla põhjalik mõju meie ühiskonnale ja põhiõiguste kaitsele meie ühiskonnas, näiteks eraelu puutumatusele ja andmekaitsele. RFID võib tuua kaasa kvalitatiivse muutuse.

IV.   TAGAJÄRGEDE MÄÄRATLEMINE

Sissejuhatus

| 28. | Käesolev peatükk keskendub peamiselt mõjule, mida RFID avaldab põhiõiguste kaitsele meie ühiskonnas, näiteks eraelu puutumatusele ja andmekaitsele. Seda kirjeldatakse kahes osas, millest esimeses kirjeldatakse lühidalt, kuidas kehtivas õiguslikus raamistikus nimetatud põhiõigusi kaitstakse. Teises etapis kirjeldab andmekaitseinspektor kehtiva õigusliku raamistiku täieliku ärakasutamise võimalusi. Nimetatud püüe on esitatud andmekaitseinspektori arvamuses andmekaitsedirektiivi käsitleva teatise kohta sõnastuses „tuleb täielikult rakendada direktiivi praegused sätted”. |
| --- | --- |

28.

Käesolev peatükk keskendub peamiselt mõjule, mida RFID avaldab põhiõiguste kaitsele meie ühiskonnas, näiteks eraelu puutumatusele ja andmekaitsele. Seda kirjeldatakse kahes osas, millest esimeses kirjeldatakse lühidalt, kuidas kehtivas õiguslikus raamistikus nimetatud põhiõigusi kaitstakse. Teises etapis kirjeldab andmekaitseinspektor kehtiva õigusliku raamistiku täieliku ärakasutamise võimalusi. Nimetatud püüe on esitatud andmekaitseinspektori arvamuses andmekaitsedirektiivi käsitleva teatise kohta sõnastuses „tuleb täielikult rakendada direktiivi praegused sätted”.

| 29. | Lähtekoht on järgmine: uued tehnoloogilised arengud, näiteks RFID-süsteemid, avaldavad olulist mõju nõudmistele kehtestada andmekaitse tõhus õiguslik raamistik. Lisaks võib üksikisiku isikuandmete tõhusa kaitsmise vajadus seada piiranguid nimetatud uute tehnoloogiate kasutamisele. Koostoime on seega kahepoolne: tehnoloogia mõjutab õigusakte ja õigusaktid mõjutavad tehnoloogiat (14). |
| --- | --- |

29.

Lähtekoht on järgmine: uued tehnoloogilised arengud, näiteks RFID-süsteemid, avaldavad olulist mõju nõudmistele kehtestada andmekaitse tõhus õiguslik raamistik. Lisaks võib üksikisiku isikuandmete tõhusa kaitsmise vajadus seada piiranguid nimetatud uute tehnoloogiate kasutamisele. Koostoime on seega kahepoolne: tehnoloogia mõjutab õigusakte ja õigusaktid mõjutavad tehnoloogiat (14).

Põhiõiguste kaitse

| 30. | Eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud põhiõiguste kaitse Euroopa Liidus on tagatud kõigepealt õigusraamistikuga, mis on vajalik seetõttu, et me käsitleme õigusi, mida on tunnustatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni artiklis 8 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8. Asjaomane õigusraamistik andmekaitse ja RFID jaoks koosneb peamiselt andmekaitsedirektiivist 95/46/EÜ ja e-privaatsuse direktiivist 2002/58/EÜ (15). |
| --- | --- |

30.

Eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud põhiõiguste kaitse Euroopa Liidus on tagatud kõigepealt õigusraamistikuga, mis on vajalik seetõttu, et me käsitleme õigusi, mida on tunnustatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni artiklis 8 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8. Asjaomane õigusraamistik andmekaitse ja RFID jaoks koosneb peamiselt andmekaitsedirektiivist 95/46/EÜ ja e-privaatsuse direktiivist 2002/58/EÜ (15).

| 31. | RFID suhtes kohaldatakse direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitse üldist õigusraamistikku, kuna RFID-süsteemide abil töödeldud andmed vastavad isikuandmete määratlusele. Kuigi teatud juhtudel töötlevad RFID-rakendused selgelt isikuandmeid ja kuuluvad kahtlemata andmekaitsedirektiivi reguleerimisalasse, on rakendusi, mille puhul andmekaitsedirektiivi kohaldatavus pole nii ilmne. Artikli 29 andmekaitse töörühma arvamus nr 4/2007 isikuandmete mõiste määratluse kohta aitab kaasa selgemale ja ühiselt tunnustatud arusaamale isikuandmete mõistest ning vähendab sellega ebakindlust (16). |
| --- | --- |

31.

RFID suhtes kohaldatakse direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitse üldist õigusraamistikku, kuna RFID-süsteemide abil töödeldud andmed vastavad isikuandmete määratlusele. Kuigi teatud juhtudel töötlevad RFID-rakendused selgelt isikuandmeid ja kuuluvad kahtlemata andmekaitsedirektiivi reguleerimisalasse, on rakendusi, mille puhul andmekaitsedirektiivi kohaldatavus pole nii ilmne. Artikli 29 andmekaitse töörühma arvamus nr 4/2007 isikuandmete mõiste määratluse kohta aitab kaasa selgemale ja ühiselt tunnustatud arusaamale isikuandmete mõistest ning vähendab sellega ebakindlust (16).

| 32. | E-privaatsuse direktiivi osas on olukord järgmine: Seni ei ole selge, kas nimetatud direktiivi kohaldatakse RFID-rakenduste suhtes. Komisjoni 13. novembri 2007. aasta ettepanek direktiivi muutmise kohta sisaldab seetõttu sätet, mille eesmärk on täpsustada, et direktiivi kohaldatakse teatud RFID-rakenduste suhtes. Kuid teised RFID-rakendused ei ole võib-olla hõlmatud, kuna nimetatud direktiivi kohaldatakse ainult isikuandmete sellise töötlemise suhtes, mis toimub seoses üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega üldkasutatavates sidevõrkudes. |
| --- | --- |

32.

E-privaatsuse direktiivi osas on olukord järgmine: Seni ei ole selge, kas nimetatud direktiivi kohaldatakse RFID-rakenduste suhtes. Komisjoni 13. novembri 2007. aasta ettepanek direktiivi muutmise kohta sisaldab seetõttu sätet, mille eesmärk on täpsustada, et direktiivi kohaldatakse teatud RFID-rakenduste suhtes. Kuid teised RFID-rakendused ei ole võib-olla hõlmatud, kuna nimetatud direktiivi kohaldatakse ainult isikuandmete sellise töötlemise suhtes, mis toimub seoses üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega üldkasutatavates sidevõrkudes.

| 33. | Isikuandmeid on võimalik täiendavalt kaitsta mitmete eneseregulatsiooni vahenditega (mitteseadusandlik raamistik). Mõlemas direktiivis soodustatakse aktiivselt nimetatud vahendite kasutamist, eriti andmekaitsedirektiivi artiklis 27, kus on sätestatud, et liikmesriigid ja komisjon toetavad tegevusjuhendite koostamist, mille eesmärk on aidata kaasa nimetatud direktiivi nõuetekohasele rakendamisele. Lisaks võivad eneseregulatsiooni vahendid aidata tõhusalt kaasa andmekaitsedirektiivi artiklis 17 ja e-privaatsuse direktiivi artiklis 14 nõutud turvameetmete rakendamisele. |
| --- | --- |

33.

Isikuandmeid on võimalik täiendavalt kaitsta mitmete eneseregulatsiooni vahenditega (mitteseadusandlik raamistik). Mõlemas direktiivis soodustatakse aktiivselt nimetatud vahendite kasutamist, eriti andmekaitsedirektiivi artiklis 27, kus on sätestatud, et liikmesriigid ja komisjon toetavad tegevusjuhendite koostamist, mille eesmärk on aidata kaasa nimetatud direktiivi nõuetekohasele rakendamisele. Lisaks võivad eneseregulatsiooni vahendid aidata tõhusalt kaasa andmekaitsedirektiivi artiklis 17 ja e-privaatsuse direktiivi artiklis 14 nõutud turvameetmete rakendamisele.

Olemasoleva raamistiku täielik rakendamine

| 34. | Arvamuses andmekaitsedirektiivi käsitleva teatise kohta loetletakse mitmeid olemasolevaid vahendeid direktiivi paremaks rakendamiseks. Enamik nimetatud arvamuse mittesiduvaid vahendeid on RFID suhtes asjakohased, näiteks tõlgendavad teatised või muud teatised, parimate tavade edendamine, eraelu puutumatuse märgiste kasutamine ja eraelu puutumatuse alaste auditite läbiviimine kolmandate isikute poolt. V osas arutatakse RFID käsitlevate konkreetsete eeskirjade võimalikku vastuvõtmist. Kuid olukorda on võimalik parandada ka praegu kehtivas õigusraamistikus. |
| --- | --- |

34.

Arvamuses andmekaitsedirektiivi käsitleva teatise kohta loetletakse mitmeid olemasolevaid vahendeid direktiivi paremaks rakendamiseks. Enamik nimetatud arvamuse mittesiduvaid vahendeid on RFID suhtes asjakohased, näiteks tõlgendavad teatised või muud teatised, parimate tavade edendamine, eraelu puutumatuse märgiste kasutamine ja eraelu puutumatuse alaste auditite läbiviimine kolmandate isikute poolt. V osas arutatakse RFID käsitlevate konkreetsete eeskirjade võimalikku vastuvõtmist. Kuid olukorda on võimalik parandada ka praegu kehtivas õigusraamistikus.

Eneseregulatsiooni vahendid

| 35. | Andmekaitseinspektor nõustub komisjoniga, et esimesel etapil on asjakohane jätta ruumi eneseregulatsiooniks, mis lubab sidusrühmadel luua kiiresti õigusnõuetele vastav keskkond ja sellega aidata kaasa turvalisema õigusliku keskkonna loomisele. |
| --- | --- |

35.

Andmekaitseinspektor nõustub komisjoniga, et esimesel etapil on asjakohane jätta ruumi eneseregulatsiooniks, mis lubab sidusrühmadel luua kiiresti õigusnõuetele vastav keskkond ja sellega aidata kaasa turvalisema õigusliku keskkonna loomisele.

| 36. | Komisjonilt, kes konsulteerib RFID-sidusrühmaga, oodatakse nimetatud eneseregulatsiooni stimuleerimist ja juhtimist. Sellega seoses tervitab andmekaitseinspektor teatises väljakuulutatud soovitust, mis peaks sisaldama üksikasjalikumaid juhiseid, et määrata kindlaks „põhimõtted, mida ametiasutused ja teised sidusrühmad peaksid kohaldama raadiosagedustuvastuse kasutamise suhtes”. |
| --- | --- |

36.

Komisjonilt, kes konsulteerib RFID-sidusrühmaga, oodatakse nimetatud eneseregulatsiooni stimuleerimist ja juhtimist. Sellega seoses tervitab andmekaitseinspektor teatises väljakuulutatud soovitust, mis peaks sisaldama üksikasjalikumaid juhiseid, et määrata kindlaks „põhimõtted, mida ametiasutused ja teised sidusrühmad peaksid kohaldama raadiosagedustuvastuse kasutamise suhtes”.

| 37. | Teatises nähakse ette, et eneseregulatsioonist kujuneb välja käitumisjuhend või heade tavade eeskiri. Andmekaitseinspektor leiab, et sõltumata eneseregulatsiooni vormist peaks see:






  — | andma konkreetsete RFID-rakenduste tüüpide kohta konkreetseid ja praktilisi juhiseid ning aitama sellega parandada andmekaitse õigusraamistikule vastavust; |
| --- | --- | --- |

37.

Teatises nähakse ette, et eneseregulatsioonist kujuneb välja käitumisjuhend või heade tavade eeskiri. Andmekaitseinspektor leiab, et sõltumata eneseregulatsiooni vormist peaks see:

—

andma konkreetsete RFID-rakenduste tüüpide kohta konkreetseid ja praktilisi juhiseid ning aitama sellega parandada andmekaitse õigusraamistikule vastavust;

| — | käsitlema konkreetseid andmekaitsega seotud küsimusi ja probleeme, mis esinevad seoses üldiste RFID-rakendustega; |
| --- | --- |

—

käsitlema konkreetseid andmekaitsega seotud küsimusi ja probleeme, mis esinevad seoses üldiste RFID-rakendustega;

| — | aitama kaasa andmekaitsedirektiivi ühetaolisele ja ühtlustatud rakendamisele kogu ELis, eelkõige konkreetses valdkonnas, kus kogu ELis kasutatakse tõenäoliselt samatüübilisi RFID-rakendusi; |
| --- | --- |

—

aitama kaasa andmekaitsedirektiivi ühetaolisele ja ühtlustatud rakendamisele kogu ELis, eelkõige konkreetses valdkonnas, kus kogu ELis kasutatakse tõenäoliselt samatüübilisi RFID-rakendusi;

| — | seda peaks rakendama kõik asjaomased sidusrühmad. Nõuete mittetäitmisel peaksid olema negatiivsed (võimalusel rahalised) tagajärjed. |
| --- | --- |

—

seda peaks rakendama kõik asjaomased sidusrühmad. Nõuete mittetäitmisel peaksid olema negatiivsed (võimalusel rahalised) tagajärjed.

| 38. | Andmekaitseinspektor tõstab esile ühte küsimust, mille suhtes eneseregulatsioon on eriti kasulik. Isikuandmeid töötlevate RFID-rakenduste suhtes on andmekaitsedirektiivis sätestatud vastutavale andmetöötlejale mitmed kohustused, eelkõige artiklis 17 (töötlemise turvalisus) ja artiklis 7 (isikuandmeid võib töödelda ainult piisava õigusliku aluse olemasolul). Nimetatud sätete kohaselt peab vastutav andmetöötleja ühelt poolt rakendama meetmeid andmete loata avalikustamise vastu. Teiselt poolt peab vastutav andmetöötleja tagama, et andmete töötlemine, näiteks vajaduse korral teabe avaldamine kiibilugejate kaudu, toimub vaid juhul, kui on saadud selle isiku, keda need andmed puudutavad, teadlik nõusolek. |
| --- | --- |

38.

Andmekaitseinspektor tõstab esile ühte küsimust, mille suhtes eneseregulatsioon on eriti kasulik. Isikuandmeid töötlevate RFID-rakenduste suhtes on andmekaitsedirektiivis sätestatud vastutavale andmetöötlejale mitmed kohustused, eelkõige artiklis 17 (töötlemise turvalisus) ja artiklis 7 (isikuandmeid võib töödelda ainult piisava õigusliku aluse olemasolul). Nimetatud sätete kohaselt peab vastutav andmetöötleja ühelt poolt rakendama meetmeid andmete loata avalikustamise vastu. Teiselt poolt peab vastutav andmetöötleja tagama, et andmete töötlemine, näiteks vajaduse korral teabe avaldamine kiibilugejate kaudu, toimub vaid juhul, kui on saadud selle isiku, keda need andmed puudutavad, teadlik nõusolek.

| 39. | Andmekaitsedirektiivi nimetatud sätteid võib tõlgendada nii, et RFID-rakendusi tuleb rakendada selliste tehniliste lahendustega, mis väldivad soovimatut avalikustamist või viivad selle miinimumini ning tagavad, et andmete töötlemine või ülekandmine toimub vaid isiku teadlikul nõusolekul ja vajaduse korral. Andmekaitseinspektori arvates on see kohustus (rakendada selliseid tehnilisi lahendusi, mis väldivad soovimatut avalikustamist või viivad selle miinimumini) ja selle siduvus RFID-rakenduste kasutajatele isegi tugevam ja selgem, kui see nõue on esitatud eespool nimetatud kavandatavas käitumisjuhendis või heade tavade eeskirjas. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor tungivalt lisada andmekaitsedirektiivi selline tõlgendus komisjoni teatisesse, rõhutades kehtivat kohustust rakendada RFID-rakendusi, millel on vajalikud tehnilised meetmed, mis väldivad soovimatut andmete kogumist või avalikustamist. |
| --- | --- |

39.

Andmekaitsedirektiivi nimetatud sätteid võib tõlgendada nii, et RFID-rakendusi tuleb rakendada selliste tehniliste lahendustega, mis väldivad soovimatut avalikustamist või viivad selle miinimumini ning tagavad, et andmete töötlemine või ülekandmine toimub vaid isiku teadlikul nõusolekul ja vajaduse korral. Andmekaitseinspektori arvates on see kohustus (rakendada selliseid tehnilisi lahendusi, mis väldivad soovimatut avalikustamist või viivad selle miinimumini) ja selle siduvus RFID-rakenduste kasutajatele isegi tugevam ja selgem, kui see nõue on esitatud eespool nimetatud kavandatavas käitumisjuhendis või heade tavade eeskirjas. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor tungivalt lisada andmekaitsedirektiivi selline tõlgendus komisjoni teatisesse, rõhutades kehtivat kohustust rakendada RFID-rakendusi, millel on vajalikud tehnilised meetmed, mis väldivad soovimatut andmete kogumist või avalikustamist.

Vajadus juhise järele

| 40. | Andmekaitseinspektor soovitab komisjonil tihedas koostöös RFID-eksperdirühmaga koostada üks või mitu dokumenti, milles esitatakse selge juhis kehtiva õigusraamistiku kohaldamiseks RFID-keskkonnas. Nimetatud juhis peaks ette nägema praktilise viisi andmekaitsedirektiivis ja e-privaatsuse direktiivis sätestatud põhimõtetest kinnipidamiseks. Üldiseks lähenemisviisiks juhise ja selle konkreetse sisu suhtes on andmekaitseinspektoril järgmised soovitused. |
| --- | --- |

40.

Andmekaitseinspektor soovitab komisjonil tihedas koostöös RFID-eksperdirühmaga koostada üks või mitu dokumenti, milles esitatakse selge juhis kehtiva õigusraamistiku kohaldamiseks RFID-keskkonnas. Nimetatud juhis peaks ette nägema praktilise viisi andmekaitsedirektiivis ja e-privaatsuse direktiivis sätestatud põhimõtetest kinnipidamiseks. Üldiseks lähenemisviisiks juhise ja selle konkreetse sisu suhtes on andmekaitseinspektoril järgmised soovitused.

| 41. | Juhis, mis sätestab RFID kasutamise põhimõtted, peaks olema piisavalt keskendunud ja rakendama valdkondlikku lähenemisviisi. Selge ja ühtse raamistiku tagamise eesmärki ei ole võimalik saavutada kõigile sobiva ühesuguse lahendusega. Selle asemel tuleb juhise kohaldamisala piirata täpselt määratletud valdkondlike RFID-rakendustega. |
| --- | --- |

41.

Juhis, mis sätestab RFID kasutamise põhimõtted, peaks olema piisavalt keskendunud ja rakendama valdkondlikku lähenemisviisi. Selge ja ühtse raamistiku tagamise eesmärki ei ole võimalik saavutada kõigile sobiva ühesuguse lahendusega. Selle asemel tuleb juhise kohaldamisala piirata täpselt määratletud valdkondlike RFID-rakendustega.

| 42. | Lisaks peaks juhis soovitama praktilisi ja tõhusaid meetodeid selliste tehnoloogiate ja standardite väljatöötamiseks, mis võiksid aidata kaasa RFID-süsteemide vastavusele andmekaitse õigusraamistikuga ja millega kaasneb „eraelu kavandatud puutumatuse” tehnoloogia kasutamine. |
| --- | --- |

42.

Lisaks peaks juhis soovitama praktilisi ja tõhusaid meetodeid selliste tehnoloogiate ja standardite väljatöötamiseks, mis võiksid aidata kaasa RFID-süsteemide vastavusele andmekaitse õigusraamistikuga ja millega kaasneb „eraelu kavandatud puutumatuse” tehnoloogia kasutamine.

| 43. | Kehtiva õigusraamistiku kohaldamisel RFID-keskkonnas tuleb erilist tähelepanu pöörata andmekaitse põhimõtete kohaldamisele ja RFID-rakenduste vastutavate andmetöötlejate kohustustele. Eriti olulised on järgmised kohustused ja põhimõtted:






  — | õigus olla teavitatud, sh õigus teada, millal kogutakse kiibilugejatega andmeid, ja asjakohastel juhtudel sellest, et tooted on kiibistatud; |
| --- | --- | --- |

43.

Kehtiva õigusraamistiku kohaldamisel RFID-keskkonnas tuleb erilist tähelepanu pöörata andmekaitse põhimõtete kohaldamisele ja RFID-rakenduste vastutavate andmetöötlejate kohustustele. Eriti olulised on järgmised kohustused ja põhimõtted:

—

õigus olla teavitatud, sh õigus teada, millal kogutakse kiibilugejatega andmeid, ja asjakohastel juhtudel sellest, et tooted on kiibistatud;

| — | nõusoleku olemasolu kui üks andmete töötlemise õiguslik alus. See tähendab, et juhul kui andmesubjekt ei ole kiibi aktiivseks jätmiseks nõusolekut andnud, tuleb RFID-kiibid müümise hetkel deaktiveerida (17). RFID-kiipide deaktiveerimise õigus täidab ülesannet tagada andmete turvalisus, st tagada, et RFID-kiipide abil töödeldud andmeid ei avaldata mittesoovitud kolmandatele isikutele; |
| --- | --- |

—

nõusoleku olemasolu kui üks andmete töötlemise õiguslik alus. See tähendab, et juhul kui andmesubjekt ei ole kiibi aktiivseks jätmiseks nõusolekut andnud, tuleb RFID-kiibid müümise hetkel deaktiveerida (17). RFID-kiipide deaktiveerimise õigus täidab ülesannet tagada andmete turvalisus, st tagada, et RFID-kiipide abil töödeldud andmeid ei avaldata mittesoovitud kolmandatele isikutele;

| — | inimeste õigus nõuda, et nende suhtes ei tehtaks võimalike ebasoovitavate tagajärgedega otsuseid üksnes konkreetse isiku isikliku profiili automatiseeritud töötlemisele tuginedes. |
| --- | --- |

—

inimeste õigus nõuda, et nende suhtes ei tehtaks võimalike ebasoovitavate tagajärgedega otsuseid üksnes konkreetse isiku isikliku profiili automatiseeritud töötlemisele tuginedes.

| 44. | Seoses õigusega olla informeeritud tuleks juhises sätestada, et inimesi tuleb teavitada nende isikuandmete töötlemisest. Eelkõige tuleks neid hoiatada i) kiibilugejate olemasolust ja aktiivsete RFID-kiipide olemasolust toodetel või nende pakendil; ii) sellise olemasolu mõjust teabe kogumisele, ja iii) kogutud teabe kavandatud kasutamise eesmärkidest. |
| --- | --- |

44.

Seoses õigusega olla informeeritud tuleks juhises sätestada, et inimesi tuleb teavitada nende isikuandmete töötlemisest. Eelkõige tuleks neid hoiatada i) kiibilugejate olemasolust ja aktiivsete RFID-kiipide olemasolust toodetel või nende pakendil; ii) sellise olemasolu mõjust teabe kogumisele, ja iii) kogutud teabe kavandatud kasutamise eesmärkidest.

| 45. | Sobivaks teavitamismeetmeks võib olla logode kasutamine. Logosid võib kasutada kiibilugejate ja eeldatavalt aktiivseks jäävate RFID-kiipide olemasolust hoiatamiseks. Kuid ainuüksi logode kasutamisest ei piisa andmete õiglase töötlemise tagamiseks; see nõuab andmesubjekti teavitamist selgel ja arusaadaval viisil. Logode kasutamine peaks olema üksikasjalikuma teavitamise lisameede. |
| --- | --- |

45.

Sobivaks teavitamismeetmeks võib olla logode kasutamine. Logosid võib kasutada kiibilugejate ja eeldatavalt aktiivseks jäävate RFID-kiipide olemasolust hoiatamiseks. Kuid ainuüksi logode kasutamisest ei piisa andmete õiglase töötlemise tagamiseks; see nõuab andmesubjekti teavitamist selgel ja arusaadaval viisil. Logode kasutamine peaks olema üksikasjalikuma teavitamise lisameede.

Keskne mõte: osalemispõhimõte

| 46. | Kõikide asjaomaste RFID-rakenduste puhul peaks lahendused eeldusena tunnustama ja rakendama osalemispõhimõtet müümise hetkel. Kui vastutaval andmetöötlejal puudub vastav õiguslik alus, on müügijärgne RFID-kiipide jätkuv teabeedastamine ebaseaduslik. Vastav õiguslik alus oleks vaid a) andmesubjekti nõusolek või b) kui selline avaldamine on nimetatud isikule vajalik teenuse osutamiseks, konkreetse ja tasuta taotluse esitamiseks (18). Mõlemad õiguslikud alused oleks seega osalemiseks sobivad. |
| --- | --- |

46.

Kõikide asjaomaste RFID-rakenduste puhul peaks lahendused eeldusena tunnustama ja rakendama osalemispõhimõtet müümise hetkel. Kui vastutaval andmetöötlejal puudub vastav õiguslik alus, on müügijärgne RFID-kiipide jätkuv teabeedastamine ebaseaduslik. Vastav õiguslik alus oleks vaid a) andmesubjekti nõusolek või b) kui selline avaldamine on nimetatud isikule vajalik teenuse osutamiseks, konkreetse ja tasuta taotluse esitamiseks (18). Mõlemad õiguslikud alused oleks seega osalemiseks sobivad.

| 47. | Osalemispõhimõtte kohaselt tuleks kiibid müügihetkel deaktiveerida, kui toote ostja ei soovi, et lisatud kiip jääks aktiivseks. Kui kasutatakse aktiivseks jätmise õigust, palutakse isiku nõusolekut tema andmete edasiseks töötlemise eesmärgil, näiteks tema järgmise külastuse andmete edastamiseks kiibilugejalt vastutavale andmetöötlejale. |
| --- | --- |

47.

Osalemispõhimõtte kohaselt tuleks kiibid müügihetkel deaktiveerida, kui toote ostja ei soovi, et lisatud kiip jääks aktiivseks. Kui kasutatakse aktiivseks jätmise õigust, palutakse isiku nõusolekut tema andmete edasiseks töötlemise eesmärgil, näiteks tema järgmise külastuse andmete edastamiseks kiibilugejalt vastutavale andmetöötlejale.

| 48. | Et tulla toime RFID-rakenduste kasvava mitmekesisusega ning hõlbustada uuenduslike ärimudelite väljatöötamist, rõhutab andmekaitseinspektor paindliku lähenemisviisi tähtsust. Osalemispõhimõtte rakendamine peab olema paindlik. |
| --- | --- |

48.

Et tulla toime RFID-rakenduste kasvava mitmekesisusega ning hõlbustada uuenduslike ärimudelite väljatöötamist, rõhutab andmekaitseinspektor paindliku lähenemisviisi tähtsust. Osalemispõhimõtte rakendamine peab olema paindlik.

| 49. | Osalemispõhimõtte rakendamise võimalusi on mitmeid. Kiibi eemaldamise alternatiiviks võiks olla näiteks kiibi blokeerimine, ajutine mittetoimivaks muutmine või julgeolekupoliitika mudeli kohaselt, mida kutsutakse „pardipoja mudeliks” (19), kiibi konkreetsele kasutajale lukustamine. Lühikese olelustsükliga kiibi puhul võiks andmebaasi teabele viitava kiibi aadressi võrdlusandmebaasist kustutada, et vältida kiibi poolt kogutavate lisaandmete edasist töötlemist. |
| --- | --- |

49.

Osalemispõhimõtte rakendamise võimalusi on mitmeid. Kiibi eemaldamise alternatiiviks võiks olla näiteks kiibi blokeerimine, ajutine mittetoimivaks muutmine või julgeolekupoliitika mudeli kohaselt, mida kutsutakse „pardipoja mudeliks” (19), kiibi konkreetsele kasutajale lukustamine. Lühikese olelustsükliga kiibi puhul võiks andmebaasi teabele viitava kiibi aadressi võrdlusandmebaasist kustutada, et vältida kiibi poolt kogutavate lisaandmete edasist töötlemist.

| 50. | Kokkuvõtteks, kuigi andmekaitseinspektor väidab, et osalemispõhimõte on müügihetkel seaduslik nõue, mis kehtib enamikul juhtudel juba andmekaitsedirektiivi alusel, on siinkohal sobiv põhjus seda kohustust eneseregulatsiooni vahendites täpsustada, samuti oleks see vajalik selle põhimõtte rakendamise tagamiseks kõige sobivamal viisil. Igal juhul on konkreetne rakendamine vajalik nende RFID-rakenduste puhul, mis ei kuulu andmekaitsedirektiivi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

50.

Kokkuvõtteks, kuigi andmekaitseinspektor väidab, et osalemispõhimõte on müügihetkel seaduslik nõue, mis kehtib enamikul juhtudel juba andmekaitsedirektiivi alusel, on siinkohal sobiv põhjus seda kohustust eneseregulatsiooni vahendites täpsustada, samuti oleks see vajalik selle põhimõtte rakendamise tagamiseks kõige sobivamal viisil. Igal juhul on konkreetne rakendamine vajalik nende RFID-rakenduste puhul, mis ei kuulu andmekaitsedirektiivi reguleerimisalasse.

„Eraelu kavandatud puutumatuse” vajadus

| 51. | Eraelu puutumatuse ja andmekaitse ohtude vähendamiseks kiidetakse komisjoni teatise punktis 3.2 (lk 6) heaks eelprojekteerimiskriteeriumide väljatöötamise ja vastuvõtmise idee. Andmekaitseinspektor tervitab sellist lähenemisviisi. Spetsifikaatide ja projekteerimiskriteeriumide (mida nimetatakse ka parimaks võimalikuks tehnikaks) vastuvõtmine aitab tõhusalt kaasa andmekaitsealasele regulatsioonile ja turvanõuetele. Tehnoloogiliste ja organisatsiooniliste kriteeriumide kindlaksmääramine tugevdab nende sagedase läbivaatamise korral seda eraelu puutumatuse ja turvanõuete sümbiootilist mudelit, mida Euroopa Liit välja arendab. |
| --- | --- |

51.

Eraelu puutumatuse ja andmekaitse ohtude vähendamiseks kiidetakse komisjoni teatise punktis 3.2 (lk 6) heaks eelprojekteerimiskriteeriumide väljatöötamise ja vastuvõtmise idee. Andmekaitseinspektor tervitab sellist lähenemisviisi. Spetsifikaatide ja projekteerimiskriteeriumide (mida nimetatakse ka parimaks võimalikuks tehnikaks) vastuvõtmine aitab tõhusalt kaasa andmekaitsealasele regulatsioonile ja turvanõuetele. Tehnoloogiliste ja organisatsiooniliste kriteeriumide kindlaksmääramine tugevdab nende sagedase läbivaatamise korral seda eraelu puutumatuse ja turvanõuete sümbiootilist mudelit, mida Euroopa Liit välja arendab.

| 52. | Eraelu puutumatuse ja turvalisuse parim võimalik tehnika on RFID-süsteemide puhul määrav nii usaldusväärse keskkonna loomiseks, mis parandab nende laialdast vastuvõtmist lõppkasutajate poolt, kui ka Euroopa tööstuse konkurentsivõime aspektist. |
| --- | --- |

52.

Eraelu puutumatuse ja turvalisuse parim võimalik tehnika on RFID-süsteemide puhul määrav nii usaldusväärse keskkonna loomiseks, mis parandab nende laialdast vastuvõtmist lõppkasutajate poolt, kui ka Euroopa tööstuse konkurentsivõime aspektist.

| 53. | Parima võimaliku tehnika valimisele RFID-süsteemide puhul peaksid kaasa aitama eraelu puutumatuse ja turvalisuse alased mõjuhinnangud, mille tegemiseks on vaja veelgi rohkem jõupingutusi. Andmekaitseinspektor leiab, et Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) koos Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse ja sellega ühinenud tööstusvaldkonna asjaomaste sidusrühmadega saab kaasa aidata nimetatud parima võimaliku tehnika leidmisele ja sellise metoodika väljaarendamisele. Hiljuti käivitatud projektiga „RFID tehnilised juhised” esitas Saksamaa Föderaalne Teabeturbeamet (BSI) illustreeriva näite (20) parima võimaliku tehnika kohta, mida tuleks nüüd Euroopa tasemel edasi arendada. |
| --- | --- |

53.

Parima võimaliku tehnika valimisele RFID-süsteemide puhul peaksid kaasa aitama eraelu puutumatuse ja turvalisuse alased mõjuhinnangud, mille tegemiseks on vaja veelgi rohkem jõupingutusi. Andmekaitseinspektor leiab, et Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) koos Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse ja sellega ühinenud tööstusvaldkonna asjaomaste sidusrühmadega saab kaasa aidata nimetatud parima võimaliku tehnika leidmisele ja sellise metoodika väljaarendamisele. Hiljuti käivitatud projektiga „RFID tehnilised juhised” esitas Saksamaa Föderaalne Teabeturbeamet (BSI) illustreeriva näite (20) parima võimaliku tehnika kohta, mida tuleks nüüd Euroopa tasemel edasi arendada.

| 54. | Standardid võivad täita otsustavat rolli eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte kiirel kasutuselevõtul. Komisjon peaks seetõttu aitama kaasa eraelu puutumatuse ja andmekaitse kaitsemeetmete kasutuselevõtule rahvusvaheliste RFID-standardite väljatöötamisel. Artikli 29 töörühm tõstis oma RFID käsitlevas töödokumendis (21) selgelt esile, et standardid võivad aidata kaasa eraelu puutumatust toetavate RFID-süsteemide väljatöötamisele. |
| --- | --- |

54.

Standardid võivad täita otsustavat rolli eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte kiirel kasutuselevõtul. Komisjon peaks seetõttu aitama kaasa eraelu puutumatuse ja andmekaitse kaitsemeetmete kasutuselevõtule rahvusvaheliste RFID-standardite väljatöötamisel. Artikli 29 töörühm tõstis oma RFID käsitlevas töödokumendis (21) selgelt esile, et standardid võivad aidata kaasa eraelu puutumatust toetavate RFID-süsteemide väljatöötamisele.

| 55. | Lisaks sellele tervitab andmekaitseinspektor komisjoni võetud seisukohta, mis käsitleb RFID-tehnoloogiate valdkonna teadusuuringuid ja arendustegevust ning vajadust vältida eraelu puutumatusega seotud ohte. Eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet tuleb rakendada alates tehnoloogiate väljaarendamise kõige varasemast etapist, kuna see aitab paremini kaasa nende vastavusele andmekaitse õigusraamistikuga. Andmekaitseinspektor, nagu ta lühidalt mainis oma 2006. aasta aruandes, osaleb selles töös, andes üksikjuhtumite puhul seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) projektide kohta arvamusi ja nõuandeid. |
| --- | --- |

55.

Lisaks sellele tervitab andmekaitseinspektor komisjoni võetud seisukohta, mis käsitleb RFID-tehnoloogiate valdkonna teadusuuringuid ja arendustegevust ning vajadust vältida eraelu puutumatusega seotud ohte. Eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet tuleb rakendada alates tehnoloogiate väljaarendamise kõige varasemast etapist, kuna see aitab paremini kaasa nende vastavusele andmekaitse õigusraamistikuga. Andmekaitseinspektor, nagu ta lühidalt mainis oma 2006. aasta aruandes, osaleb selles töös, andes üksikjuhtumite puhul seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) projektide kohta arvamusi ja nõuandeid.

V.   KAS ON VAJA KONKREETSEID SEADUSANDLIKKE MEETMEID?

| 56. | Eneseregulatsioon ei pruugi olla piisav vahend andmekaitse nõuete ja eraelu puutumatuse olemasoleva raamistiku täielikuks rakendamiseks. Isegi, kui eneseregulatsioon vastab eespool mainitud nõuetele, on selle rakendamine vabatahtlik ja nõuete mittetäitmine ei too alati kaasa tegelikku karistust. Lisaks on võib-olla vaja siiski siduvaid õigusakte, et tagada üksikisikute õigus eraelu puutumatusele ja andmekaitsele. Seda on veelgi rohkem vaja juhul, kui eneseregulatsioonile tuginev lähenemine ei tööta. |
| --- | --- |

56.

Eneseregulatsioon ei pruugi olla piisav vahend andmekaitse nõuete ja eraelu puutumatuse olemasoleva raamistiku täielikuks rakendamiseks. Isegi, kui eneseregulatsioon vastab eespool mainitud nõuetele, on selle rakendamine vabatahtlik ja nõuete mittetäitmine ei too alati kaasa tegelikku karistust. Lisaks on võib-olla vaja siiski siduvaid õigusakte, et tagada üksikisikute õigus eraelu puutumatusele ja andmekaitsele. Seda on veelgi rohkem vaja juhul, kui eneseregulatsioonile tuginev lähenemine ei tööta.

| 57. | Põhiküsimuseks on selliste vajalike õigusaktide kindlaksmääramine, mis tagavad RFID-rakenduste tegeliku kasutuselevõtu selliste vajalike tehniliste lahendustega, mis väldivad andmekaitsega ja eraelu puutumatusega seotud ohte või viivad need miinimumini, ning et vastutavad töötlejad võtavad oma kohustuste täitmiseks vajalikud meetmed kooskõlas kehtiva õigusliku raamistikuga. See tõstatab mõned lisaküsimused:






  — | kas on vaja konkreetseid eeskirju? |
| --- | --- | --- |

57.

Põhiküsimuseks on selliste vajalike õigusaktide kindlaksmääramine, mis tagavad RFID-rakenduste tegeliku kasutuselevõtu selliste vajalike tehniliste lahendustega, mis väldivad andmekaitsega ja eraelu puutumatusega seotud ohte või viivad need miinimumini, ning et vastutavad töötlejad võtavad oma kohustuste täitmiseks vajalikud meetmed kooskõlas kehtiva õigusliku raamistikuga. See tõstatab mõned lisaküsimused:

—

kas on vaja konkreetseid eeskirju?

| — | kui on, kas siis saab neid eeskirju vastu võtta kooskõlas kehtiva õigusliku raamistikuga, näiteks kasutades kehtivat komiteemenetlust? |
| --- | --- |

—

kui on, kas siis saab neid eeskirju vastu võtta kooskõlas kehtiva õigusliku raamistikuga, näiteks kasutades kehtivat komiteemenetlust?

| — | või on vaja uut õigusakti, et tagada selliste RFID-rakenduste kasutuselevõtt, mis sisaldab eraelu puutumatust soodustavaid tehnoloogiaid? |
| --- | --- |

—

või on vaja uut õigusakti, et tagada selliste RFID-rakenduste kasutuselevõtt, mis sisaldab eraelu puutumatust soodustavaid tehnoloogiaid?

| 58. | Käesolev peatükk käsitleb võimalusi kehtestada siduvaid õigusakte vastavalt kehtivale õiguslikule raamistikule, VI peatükis käsitletakse uue õigusakti vajadust, kuna see on eraldiseisev küsimus. |
| --- | --- |

58.

Käesolev peatükk käsitleb võimalusi kehtestada siduvaid õigusakte vastavalt kehtivale õiguslikule raamistikule, VI peatükis käsitletakse uue õigusakti vajadust, kuna see on eraldiseisev küsimus.

| 59. | Esiteks tuleks erilist tähelepanu pöörata direktiivi 95/46/EÜ artiklile 17, direktiivi 2002/58/EÜ artikli 14 lõikele 3 ja direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punktile c. Artikli 14 lõige 3 lubab liikmesriikidel vastu võtta meetmed, et tagada lõppseadmete konstrueerimine kooskõlas kasutajate õigusega kaitsta oma isikuandmeid ja kontrollida nende kasutamist vastavalt direktiivile 1999/5/EÜ (22). Direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punktis c on sätestatud, et komisjon võib komiteemenetlusega otsustada, et teatavatesse seadmeklassidesse kuuluvad seadmed või konkreetset tüüpi seadmed peavad olema valmistatud sel viisil, et need sisaldavad turvaseadmeid, et tagada kasutajate ja abonentide isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse. Direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punkti c pole seni kasutatud. |
| --- | --- |

59.

Esiteks tuleks erilist tähelepanu pöörata direktiivi 95/46/EÜ artiklile 17, direktiivi 2002/58/EÜ artikli 14 lõikele 3 ja direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punktile c. Artikli 14 lõige 3 lubab liikmesriikidel vastu võtta meetmed, et tagada lõppseadmete konstrueerimine kooskõlas kasutajate õigusega kaitsta oma isikuandmeid ja kontrollida nende kasutamist vastavalt direktiivile 1999/5/EÜ (22). Direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punktis c on sätestatud, et komisjon võib komiteemenetlusega otsustada, et teatavatesse seadmeklassidesse kuuluvad seadmed või konkreetset tüüpi seadmed peavad olema valmistatud sel viisil, et need sisaldavad turvaseadmeid, et tagada kasutajate ja abonentide isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse. Direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punkti c pole seni kasutatud.

| 60. | Need sätted annavad seadusandjale nii siseriiklikul kui ka ELi tasandil õiguse nõuda, et RFID-süsteemide valmistamisel tuleb neile lisada eraelu puutumatuse ja andmekaitse kaitsemeetmed, mis on tuntud, kui „eraelu kavandatud puutumatuse” kontseptsioon (23). Selles kutsutakse ka üles kasutama parimat võimalikku tehnikat. |
| --- | --- |

60.

Need sätted annavad seadusandjale nii siseriiklikul kui ka ELi tasandil õiguse nõuda, et RFID-süsteemide valmistamisel tuleb neile lisada eraelu puutumatuse ja andmekaitse kaitsemeetmed, mis on tuntud, kui „eraelu kavandatud puutumatuse” kontseptsioon (23). Selles kutsutakse ka üles kasutama parimat võimalikku tehnikat.

| 61. | Selleks et teha „eraelu kavandatud puutumatuse” kontseptsiooni kasutamine kohustuslikuks, soovitab andmekaitseinspektor komisjonil kasutada direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punkti c mehhanismi, konsulteerides RFID eksperdirühmaga. |
| --- | --- |

61.

Selleks et teha „eraelu kavandatud puutumatuse” kontseptsiooni kasutamine kohustuslikuks, soovitab andmekaitseinspektor komisjonil kasutada direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punkti c mehhanismi, konsulteerides RFID eksperdirühmaga.

| 62. | Teiseks on direktiivide muutmisega võimalik täpsustada RFID käsitleva kehtiva õigusliku raamistiku kohaldamist. Komisjon on just esitanud e-privaatsuse direktiivi muutmise ettepaneku, mis sisaldab selles osas ühte uut sätet. Andmekaitseinspektor tervitab seda esimest kinnitust direktiivi kohaldamise kohta RFID-rakenduste suhtes. Oma 2008. aasta alguses nimetatud muudatusettepaneku kohta antavas arvamuses tegeleb andmekaitseinspektor eriküsimustega, mis on tõstatatud e-privaatsuse direktiivi ja RFID vahelise seose tõttu. |
| --- | --- |

62.

Teiseks on direktiivide muutmisega võimalik täpsustada RFID käsitleva kehtiva õigusliku raamistiku kohaldamist. Komisjon on just esitanud e-privaatsuse direktiivi muutmise ettepaneku, mis sisaldab selles osas ühte uut sätet. Andmekaitseinspektor tervitab seda esimest kinnitust direktiivi kohaldamise kohta RFID-rakenduste suhtes. Oma 2008. aasta alguses nimetatud muudatusettepaneku kohta antavas arvamuses tegeleb andmekaitseinspektor eriküsimustega, mis on tõstatatud e-privaatsuse direktiivi ja RFID vahelise seose tõttu.

| 63. | Võttes arvesse, et komisjon ei näe ette andmekaitsedirektiivi muutmist lähitulevikus (24), on võimalused täpsustada RFID suhtes kehtiva õigusraamistiku kohaldamist piiratud. |
| --- | --- |

63.

Võttes arvesse, et komisjon ei näe ette andmekaitsedirektiivi muutmist lähitulevikus (24), on võimalused täpsustada RFID suhtes kehtiva õigusraamistiku kohaldamist piiratud.

VI.   KAS RFID JAOKS ON VAJA SPETSIIFILIST ÕIGUSLIKKU RAAMISTIKKU?

Komisjoni kavatsused

| 64. | Teatises (25) rõhutatakse turvalisuse ja eraelu kavandatud puutumatuse tähtsust. See nõuab ka kõigi sidusrühmade kaasamist. Komisjoni tegevuse peamine tulemus on „soovitus määrata kindlaks põhimõtted, mida ametiasutused ja teised sidusrühmad peaksid kohaldama RFIDi kasutamise suhtes”. Nimetatud soovitus võetakse tõenäoliselt vastu 2008. aasta kevadel. Teatises mainitud seadusandlikud eesmärgid on kaheastmelised. Komisjon:






  — | kaalub asjaomaseid RFID käsitlevaid sätteid peatselt esitatavas e-privaatsuse direktiivi muutmise ettepanekus. Nagu eespool mainitud, esitas komisjon sellise e-privaatsuse direktiivi muutmise ettepaneku 2007. aasta novembris, kinnitades, et direktiivi saab kohaldada RFID-rakenduste suhtes (26), aga ta ei teinud ettepanekut laiendada elektroonilise eraelu puutumatuse direktiivi reguleerimisala eravõrkudele; |
| --- | --- | --- |

64.

Teatises (25) rõhutatakse turvalisuse ja eraelu kavandatud puutumatuse tähtsust. See nõuab ka kõigi sidusrühmade kaasamist. Komisjoni tegevuse peamine tulemus on „soovitus määrata kindlaks põhimõtted, mida ametiasutused ja teised sidusrühmad peaksid kohaldama RFIDi kasutamise suhtes”. Nimetatud soovitus võetakse tõenäoliselt vastu 2008. aasta kevadel. Teatises mainitud seadusandlikud eesmärgid on kaheastmelised. Komisjon:

—

kaalub asjaomaseid RFID käsitlevaid sätteid peatselt esitatavas e-privaatsuse direktiivi muutmise ettepanekus. Nagu eespool mainitud, esitas komisjon sellise e-privaatsuse direktiivi muutmise ettepaneku 2007. aasta novembris, kinnitades, et direktiivi saab kohaldada RFID-rakenduste suhtes (26), aga ta ei teinud ettepanekut laiendada elektroonilise eraelu puutumatuse direktiivi reguleerimisala eravõrkudele;

| — | hindab vajadust edasiste õigusaktide järele, et tagada andmekaitse ja eraelu puutumatus. |
| --- | --- |

—

hindab vajadust edasiste õigusaktide järele, et tagada andmekaitse ja eraelu puutumatus.

| 65. | Selle poliitika kohaselt on ennustatav, et vähemalt lähiajal komisjon ei kavanda uusi konkreetseid õigusakte andmekaitse ja eraelu puutumatuse tagamiseks RFID valdkonnas. |
| --- | --- |

65.

Selle poliitika kohaselt on ennustatav, et vähemalt lähiajal komisjon ei kavanda uusi konkreetseid õigusakte andmekaitse ja eraelu puutumatuse tagamiseks RFID valdkonnas.

Seadusandja parameetrid

| 66. | Oma arvamuses andmekaitsedirektiivi käsitleva teatise kohta esitas andmekaitseinspektor mõned isikuandmete töötlemisega seotud seadusandlike tegevuste kirjeldused, mis on kokkuvõtlikult järgmised:






  — | esiteks tuleks kinni pidada andmekaitse põhimõtetest: „Puudub vajadus uute põhimõtete kehtestamiseks, kuid esineb selge vajadus teist laadi halduskorralduste järele, mis on ühelt poolt tõhusad ja võrgustikuna toimiva ühiskonna seisukohalt asjakohased ning mis teiselt poolt viivad halduskulud miinimumini.” (27); |
| --- | --- | --- |

66.

Oma arvamuses andmekaitsedirektiivi käsitleva teatise kohta esitas andmekaitseinspektor mõned isikuandmete töötlemisega seotud seadusandlike tegevuste kirjeldused, mis on kokkuvõtlikult järgmised:

—

esiteks tuleks kinni pidada andmekaitse põhimõtetest: „Puudub vajadus uute põhimõtete kehtestamiseks, kuid esineb selge vajadus teist laadi halduskorralduste järele, mis on ühelt poolt tõhusad ja võrgustikuna toimiva ühiskonna seisukohalt asjakohased ning mis teiselt poolt viivad halduskulud miinimumini.” (27);

| — | teiseks, õigusaktiettepanekuid tuleks esitada üksnes juhul, kui nende vajadus ja proportsionaalsus on piisavalt tõendatud. Sellel eesmärgil ei tohiks andmekaitse üldist õigusraamistikku lühiajalises perspektiivis muuta; |
| --- | --- |

—

teiseks, õigusaktiettepanekuid tuleks esitada üksnes juhul, kui nende vajadus ja proportsionaalsus on piisavalt tõendatud. Sellel eesmärgil ei tohiks andmekaitse üldist õigusraamistikku lühiajalises perspektiivis muuta;

| — | Kolmandaks, ühiskonnas toimuvad mitmesugused arengud võivad viia spetsiifiliste õigusraamistike tekkimiseni, et kohandada andmekaitsedirektiivi põhimõtteid spetsiifiliste tehnoloogiate, näiteks RFID tõttu tekkinud probleemidega. Selge, et sellega seoses tuleb tegutseda vastavalt vajadusele ja proportsionaalsuse põhimõttele. |
| --- | --- |

—

Kolmandaks, ühiskonnas toimuvad mitmesugused arengud võivad viia spetsiifiliste õigusraamistike tekkimiseni, et kohandada andmekaitsedirektiivi põhimõtteid spetsiifiliste tehnoloogiate, näiteks RFID tõttu tekkinud probleemidega. Selge, et sellega seoses tuleb tegutseda vastavalt vajadusele ja proportsionaalsuse põhimõttele.

| 67. | Järgmiseks etapiks on kasulik määratleda ootused, millele seadusandja peab RFID valdkonnas vastama:






  — | õigusaktid peavad olema paindlikud ning jätma ruumi innovatsioonile ja tehnoloogia arengule. See peaks andma meile tehnoloogia suhtes piisavalt neutraalsed õigusaktid; |
| --- | --- | --- |

67.

Järgmiseks etapiks on kasulik määratleda ootused, millele seadusandja peab RFID valdkonnas vastama:

—

õigusaktid peavad olema paindlikud ning jätma ruumi innovatsioonile ja tehnoloogia arengule. See peaks andma meile tehnoloogia suhtes piisavalt neutraalsed õigusaktid;

| — | teiseks peaks õigusaktid andma õiguskindluse. See peaks andma meile piisavalt spetsiifilised õigusaktid. Sidusrühmad peavad täpselt teadma, kuidas nende käitumist reguleeritakse; |
| --- | --- |

—

teiseks peaks õigusaktid andma õiguskindluse. See peaks andma meile piisavalt spetsiifilised õigusaktid. Sidusrühmad peavad täpselt teadma, kuidas nende käitumist reguleeritakse;

| — | kolmandaks, peavad õigusaktid kaitsma tõhusalt kõiki õigustatud huvisid. See nõuab igal juhul õigusaktide jõustamist ja selget määratlemist: missugune osapool vastutab millise käitumise eest (28)? Nimetatud nõuded on veelgi olulisemad, kui kaalul on eraelu puutumatus ja andmekaitse, üksikisikute põhiõigused inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaselt. |
| --- | --- |

—

kolmandaks, peavad õigusaktid kaitsma tõhusalt kõiki õigustatud huvisid. See nõuab igal juhul õigusaktide jõustamist ja selget määratlemist: missugune osapool vastutab millise käitumise eest (28)? Nimetatud nõuded on veelgi olulisemad, kui kaalul on eraelu puutumatus ja andmekaitse, üksikisikute põhiõigused inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaselt.

Andmekaitseinspektori arvamus

| 68. | Andmekaitseinspektorile on selge, et Euroopa seadusandja ei peaks reageerima kõikidele tehnoloogilistele arengutele. Tehnoloogilised arengud võivad toimuda kiiresti, kuid õigusakti vastuvõtmine ja jõustumine võtab aega, ja peakski võtma. Õigusakt peaks olema kõikide kaalul olevate huvide tasakaalustamise tulemus. Kui õigusaktiks valitakse direktiiv, on vaja isegi veel rohkem aega, kuna direktiivid tuleb täielikult rakendada liikmesriikide õigussüsteemides. |
| --- | --- |

68.

Andmekaitseinspektorile on selge, et Euroopa seadusandja ei peaks reageerima kõikidele tehnoloogilistele arengutele. Tehnoloogilised arengud võivad toimuda kiiresti, kuid õigusakti vastuvõtmine ja jõustumine võtab aega, ja peakski võtma. Õigusakt peaks olema kõikide kaalul olevate huvide tasakaalustamise tulemus. Kui õigusaktiks valitakse direktiiv, on vaja isegi veel rohkem aega, kuna direktiivid tuleb täielikult rakendada liikmesriikide õigussüsteemides.

| 69. | Kuid RFID ei ole lihtsalt üks järjekordne tehnoloogiaarendus, nagu käesolevas arvamuses on juba mitmel korral rõhutatud. Teatises nimetatakse RFID lausa väravaks infoühiskonna uude arenguetappi, mida sageli nimetatakse „asjade Internetiks”, ja RFID-kiibid on tehisintellektikeskkondade põhielemendid. Nimetatud keskkonnad on olulised astmed nn järelevalveühiskonna arendamisel (29). Seda silmas pidades on RFID valdkonnas õigusakti vastuvõtmine õigustatud. RFID võib tuua kaasa kvalitatiivse muutuse. |
| --- | --- |

69.

Kuid RFID ei ole lihtsalt üks järjekordne tehnoloogiaarendus, nagu käesolevas arvamuses on juba mitmel korral rõhutatud. Teatises nimetatakse RFID lausa väravaks infoühiskonna uude arenguetappi, mida sageli nimetatakse „asjade Internetiks”, ja RFID-kiibid on tehisintellektikeskkondade põhielemendid. Nimetatud keskkonnad on olulised astmed nn järelevalveühiskonna arendamisel (29). Seda silmas pidades on RFID valdkonnas õigusakti vastuvõtmine õigustatud. RFID võib tuua kaasa kvalitatiivse muutuse.

| 70. | Sellest seisukohast lähtudes andmekaitseinspektor soovitab, juhul kui kehtiva õigusliku raamistiku nõuetekohane rakendamine ebaõnnestub, kaaluda ühenduse sellise õigusakti (ettepaneku) vastuvõtmist, millega reguleeritakse RFID kasutamise põhilisi küsimusi asjaomastes valdkondades. Sellist õigusakti tuleb pärast selle jõustumist pidada lex specialis'eks võrreldes üldise andmekaitsealase raamistikuga. |
| --- | --- |

70.

Sellest seisukohast lähtudes andmekaitseinspektor soovitab, juhul kui kehtiva õigusliku raamistiku nõuetekohane rakendamine ebaõnnestub, kaaluda ühenduse sellise õigusakti (ettepaneku) vastuvõtmist, millega reguleeritakse RFID kasutamise põhilisi küsimusi asjaomastes valdkondades. Sellist õigusakti tuleb pärast selle jõustumist pidada lex specialis'eks võrreldes üldise andmekaitsealase raamistikuga.

| 71. | Sellise õigusakti vastuvõtmisel võivad olla järgmised eelised:






  — | õigusakt võiks sätestada eneseregulatsioonimehhanismidele põhiparameetrid; |
| --- | --- | --- |

71.

Sellise õigusakti vastuvõtmisel võivad olla järgmised eelised:

—

õigusakt võiks sätestada eneseregulatsioonimehhanismidele põhiparameetrid;

| — | õigusakti vastuvõtmise perspektiiv võib olla sidusrühmadele ajendiks korralikku kaitset pakkuvate eneseregulatsioonimehhanismide loomiseks. |
| --- | --- |

—

õigusakti vastuvõtmise perspektiiv võib olla sidusrühmadele ajendiks korralikku kaitset pakkuvate eneseregulatsioonimehhanismide loomiseks.

| 72. | Veelgi praktilisemalt, komisjonilt võiks paluda eriõigusakti poolt- ja vastuargumente ning sellise õigusakti põhielemente käsitleva nõuandedokumendi ettevalmistamist. Loomulikult tuleks paluda sidusrühmade panust sellesse nõuandedokumenti. Samuti tuleks kaasata artikli 29 töörühm. |
| --- | --- |

72.

Veelgi praktilisemalt, komisjonilt võiks paluda eriõigusakti poolt- ja vastuargumente ning sellise õigusakti põhielemente käsitleva nõuandedokumendi ettevalmistamist. Loomulikult tuleks paluda sidusrühmade panust sellesse nõuandedokumenti. Samuti tuleks kaasata artikli 29 töörühm.

Võimalik kord

| 73. | Seadusandja sekkumine peaks andma sektori eripära arvesse võtva õigusraamistiku, mis koosneb reguleerimisvahenditest, mis täpsustavad ja täiendavad kehtivat õigusraamistikku. See sektori eripära arvesse võttev õigusraamistik peaks tuginema andmekaitse tuntud põhimõtetel ja keskenduma vastutuse jagunemisele ja kontrollimehhanismi tõhususele. |
| --- | --- |

73.

Seadusandja sekkumine peaks andma sektori eripära arvesse võtva õigusraamistiku, mis koosneb reguleerimisvahenditest, mis täpsustavad ja täiendavad kehtivat õigusraamistikku. See sektori eripära arvesse võttev õigusraamistik peaks tuginema andmekaitse tuntud põhimõtetel ja keskenduma vastutuse jagunemisele ja kontrollimehhanismi tõhususele.

| 74. | Sektori eripära arvesse võtvat õigusakti on vaja selleks, et kõikide RFID-rakendustega ei kaasne isikuandmete töötlemine. Teisisõnu, kui RFID-rakendustega ei kaasne isikuandmete töötlemine, ei ole RFID kasutavate toodete tootmise ja müügiga seotud osapooled õiguslikult kohustatud rakendama tehnoloogilisi meetmeid, mis väldiksid pealtkuulamist või kiibilugejate ülesseadmist ilma inimesi asjakohaselt teavitamata. Nagu näidatud, on ka selliste RFID-rakenduste juures olemas ohud eraelu puutumatusele seoses inimeste võimaliku jälgimisega, mis nõuavad samasuguseid kaitsemeetmeid eraelu puutumatuse tagamiseks. Täpsemalt, selline olukord võib tekkida tarbekaupade müügieelse kiibistamisega. Kokkuvõtteks võivad RFID-rakendused, mis ei töötle isikuandmeid, siiski ohustada üksikisikute eraelu puutumatust, kuna need võimaldavad varjatud jälgimist ja andmete kasutamist lubamatutel eesmärkidel. |
| --- | --- |

74.

Sektori eripära arvesse võtvat õigusakti on vaja selleks, et kõikide RFID-rakendustega ei kaasne isikuandmete töötlemine. Teisisõnu, kui RFID-rakendustega ei kaasne isikuandmete töötlemine, ei ole RFID kasutavate toodete tootmise ja müügiga seotud osapooled õiguslikult kohustatud rakendama tehnoloogilisi meetmeid, mis väldiksid pealtkuulamist või kiibilugejate ülesseadmist ilma inimesi asjakohaselt teavitamata. Nagu näidatud, on ka selliste RFID-rakenduste juures olemas ohud eraelu puutumatusele seoses inimeste võimaliku jälgimisega, mis nõuavad samasuguseid kaitsemeetmeid eraelu puutumatuse tagamiseks. Täpsemalt, selline olukord võib tekkida tarbekaupade müügieelse kiibistamisega. Kokkuvõtteks võivad RFID-rakendused, mis ei töötle isikuandmeid, siiski ohustada üksikisikute eraelu puutumatust, kuna need võimaldavad varjatud jälgimist ja andmete kasutamist lubamatutel eesmärkidel.

| 75. | Andmekaitseinspektor leiab, et sellist ebasoovitavat tulemust tuleb vältida. Kuna kehtivad õigusaktid osaliselt — vähemalt nende RFID-rakenduste osas, mis ei töötle isikuandmeid — ei suuda võidelda eraelu puutumatusele tuleneva ohuga, ja võttes arvesse mittesiduvate õigusaktide puudusi, on rahuldavate tulemuste saamiseks vaja arvatavasti kasutada siduvaid õigusakte. |
| --- | --- |

75.

Andmekaitseinspektor leiab, et sellist ebasoovitavat tulemust tuleb vältida. Kuna kehtivad õigusaktid osaliselt — vähemalt nende RFID-rakenduste osas, mis ei töötle isikuandmeid — ei suuda võidelda eraelu puutumatusele tuleneva ohuga, ja võttes arvesse mittesiduvate õigusaktide puudusi, on rahuldavate tulemuste saamiseks vaja arvatavasti kasutada siduvaid õigusakte.

| 76. | Sellised meetmed peaks igal juhul:






  — | sätestama osalemispõhimõtte müügihetkel, mis on täpne ja vaieldamatu õiguslik kohustus, samuti nende RFID-rakenduste suhtes, mis ei kuulu andmekaitsedirektiivi reguleerimisalasse (30); |
| --- | --- | --- |

76.

Sellised meetmed peaks igal juhul:

—

sätestama osalemispõhimõtte müügihetkel, mis on täpne ja vaieldamatu õiguslik kohustus, samuti nende RFID-rakenduste suhtes, mis ei kuulu andmekaitsedirektiivi reguleerimisalasse (30);

| — | tagama, et RFID-rakenduste juures oleks kohustuslik rakendada asjakohaseid tehnilisi lahendusi või „eraelu kavandatud puutumatuse” kontseptsiooni. |
| --- | --- |

—

tagama, et RFID-rakenduste juures oleks kohustuslik rakendada asjakohaseid tehnilisi lahendusi või „eraelu kavandatud puutumatuse” kontseptsiooni.

VII.   HALDAMINE

| 77. | Kuigi RFID-süsteemidele olemuslikku piiriülest mõõdet vaadeldakse teatises vaid siseturu ulatuses, leiab andmekaitseinspektor, et seda mõõdet tuleks käsitleda laiemal rahvusvahelisel tasandil. Poes on RFID-süsteemid juba piiriülesed, kuna kiipi ei pruugita müügihetkel välja deaktiveerida. Üleüldise RFID-süsteemi tasemel muutuvad need tehnoloogiad piiriüleseks, sest isikuandmete edastamine kolmandasse riiki võib toimuda siis, kui RFID-süsteemi kuuluva kiibistatud toote tootja asub väljaspool Euroopa Liitu (31). |
| --- | --- |

77.

Kuigi RFID-süsteemidele olemuslikku piiriülest mõõdet vaadeldakse teatises vaid siseturu ulatuses, leiab andmekaitseinspektor, et seda mõõdet tuleks käsitleda laiemal rahvusvahelisel tasandil. Poes on RFID-süsteemid juba piiriülesed, kuna kiipi ei pruugita müügihetkel välja deaktiveerida. Üleüldise RFID-süsteemi tasemel muutuvad need tehnoloogiad piiriüleseks, sest isikuandmete edastamine kolmandasse riiki võib toimuda siis, kui RFID-süsteemi kuuluva kiibistatud toote tootja asub väljaspool Euroopa Liitu (31).

| 78. | Pikemas perspektiivis on oodata, et Euroopa andmekaitse õigusliku raamistiku jõustamise kriitiliseks valdkonnaks saab RFID-identiteedi võrdlusandmebaaside haldamine. Andmekaitseinspektor nõuab tungivalt lahenduse leidmist, kuna nimetatud raamistiku edasine nõrgestamine pole vastuvõetav. |
| --- | --- |

78.

Pikemas perspektiivis on oodata, et Euroopa andmekaitse õigusliku raamistiku jõustamise kriitiliseks valdkonnaks saab RFID-identiteedi võrdlusandmebaaside haldamine. Andmekaitseinspektor nõuab tungivalt lahenduse leidmist, kuna nimetatud raamistiku edasine nõrgestamine pole vastuvõetav.

| 79. | Andmekaitseinspektor leiab, et RFID haldamise küsimus on suur probleem, mis nõuab märkimisväärseid investeeringuid. Tuleb leida sobiv läbirääkimisfoorum ja kõige parem haldusinfrastruktuur, et tagada andmekaitseõiguste nõuetekohane austamine nimetatud rahvusvahelises keskkonnas. |
| --- | --- |

79.

Andmekaitseinspektor leiab, et RFID haldamise küsimus on suur probleem, mis nõuab märkimisväärseid investeeringuid. Tuleb leida sobiv läbirääkimisfoorum ja kõige parem haldusinfrastruktuur, et tagada andmekaitseõiguste nõuetekohane austamine nimetatud rahvusvahelises keskkonnas.

| 80. | Sellega seoses kutsub andmekaitseinspektor komisjoni üles esitama oma vaated haldamise küsimuses, võimaluse korral konsulteerides RFID-sidusrühmaga. |
| --- | --- |

80.

Sellega seoses kutsub andmekaitseinspektor komisjoni üles esitama oma vaated haldamise küsimuses, võimaluse korral konsulteerides RFID-sidusrühmaga.

VIII.   JÄRELDUS

| 81. | Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni teatist RFID kohta, kuna see käsitleb põhilisi RFID-tehnoloogia kasutamisega seotud küsimusi, võttes arvesse otsustavad eraelu puutumatuse ja andmekaitse küsimused. Ta on nõus seisukohaga, et RFID-süsteem võiks täita põhilist rolli tavaliselt „asjade Internetiks” nimetatava infoühiskonna arendamisel. |
| --- | --- |

81.

Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni teatist RFID kohta, kuna see käsitleb põhilisi RFID-tehnoloogia kasutamisega seotud küsimusi, võttes arvesse otsustavad eraelu puutumatuse ja andmekaitse küsimused. Ta on nõus seisukohaga, et RFID-süsteem võiks täita põhilist rolli tavaliselt „asjade Internetiks” nimetatava infoühiskonna arendamisel.

Tagajärgede selgitamine

| 82. | RFID-tehnoloogia laiaulatuslik kasutamine on täiesti uus nähtus ja sellel võib olla põhjalik mõju meie ühiskonnale ja põhiõiguste kaitsele meie ühiskonnas, näiteks eraelu puutumatusele ja andmekaitsele. RFID võib tuua kaasa kvalitatiivse muutuse. |
| --- | --- |

82.

RFID-tehnoloogia laiaulatuslik kasutamine on täiesti uus nähtus ja sellel võib olla põhjalik mõju meie ühiskonnale ja põhiõiguste kaitsele meie ühiskonnas, näiteks eraelu puutumatusele ja andmekaitsele. RFID võib tuua kaasa kvalitatiivse muutuse.

| 83. | Võimalik on eristada viit peamist eraelu puutumatuse ja turvalisuse küsimust:






  — | isiku tuvastamine; |
| --- | --- | --- |

83.

Võimalik on eristada viit peamist eraelu puutumatuse ja turvalisuse küsimust:

—

isiku tuvastamine;

| — | vastutava(te) andmetöötleja(te) tuvastamine; |
| --- | --- |

—

vastutava(te) andmetöötleja(te) tuvastamine;

| — | era- ja avaliku sfääri traditsioonilise eristamise vähenemine; |
| --- | --- |

—

era- ja avaliku sfääri traditsioonilise eristamise vähenemine;

| — | RFID-kiipide mõõtmete ja füüsikaliste omaduste mõju; |
| --- | --- |

—

RFID-kiipide mõõtmete ja füüsikaliste omaduste mõju;

| — | andmetöötlusega seotud läbipaistvuse puudumine. |
| --- | --- |

—

andmetöötlusega seotud läbipaistvuse puudumine.

Tagajärgede määratlemine/tuvastamine

| 84. | Direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitse üldist õigusraamistikku kohaldatakse RFIDi suhtes, kuna RFID-süsteemide abil töödeldud andmed vastavad isikuandmete määratlusele. |
| --- | --- |

84.

Direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitse üldist õigusraamistikku kohaldatakse RFIDi suhtes, kuna RFID-süsteemide abil töödeldud andmed vastavad isikuandmete määratlusele.

| 85. | E-privaatsuse direktiivi suhtes: komisjoni 13. novembri 2007. aasta ettepanek direktiivi muutmise kohta sisaldab sätet, mille eesmärk on täpsustada, et direktiivi kohaldatakse teatud RFID-rakenduste suhtes. Kuid mõned muud RFID-rakendused ei ole võib-olla hõlmatud, kuna nimetatud direktiivi kohaldatakse ainult isikuandmete sellise töötlemise suhtes, mis toimub seoses üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega üldkasutatavates sidevõrkudes. |
| --- | --- |

85.

E-privaatsuse direktiivi suhtes: komisjoni 13. novembri 2007. aasta ettepanek direktiivi muutmise kohta sisaldab sätet, mille eesmärk on täpsustada, et direktiivi kohaldatakse teatud RFID-rakenduste suhtes. Kuid mõned muud RFID-rakendused ei ole võib-olla hõlmatud, kuna nimetatud direktiivi kohaldatakse ainult isikuandmete sellise töötlemise suhtes, mis toimub seoses üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega üldkasutatavates sidevõrkudes.

| 86. | Isikuandmeid on võimalik täiendavalt kaitsta mitmete eneseregulatsiooni vahenditega. Asjakohane on jätta ruumi eneseregulatsiooniks, tingimusel et see:






  — | annab konkreetseid ja praktilisi juhiseid konkreetsete RFID-rakenduste tüüpide kohta; |
| --- | --- | --- |

86.

Isikuandmeid on võimalik täiendavalt kaitsta mitmete eneseregulatsiooni vahenditega. Asjakohane on jätta ruumi eneseregulatsiooniks, tingimusel et see:

—

annab konkreetseid ja praktilisi juhiseid konkreetsete RFID-rakenduste tüüpide kohta;

| — | käsitleb konkreetseid andmekaitsega seotud küsimusi ja probleeme, mis esinevad seoses üldiste RFID-rakendustega; |
| --- | --- |

—

käsitleb konkreetseid andmekaitsega seotud küsimusi ja probleeme, mis esinevad seoses üldiste RFID-rakendustega;

| — | aitab kaasa andmekaitsedirektiivi ühetaolisele ja ühtlustatud rakendamisele kogu ELis; |
| --- | --- |

—

aitab kaasa andmekaitsedirektiivi ühetaolisele ja ühtlustatud rakendamisele kogu ELis;

| — | ja seda rakendavad kõik asjaomased sidusrühmad. |
| --- | --- |

—

ja seda rakendavad kõik asjaomased sidusrühmad.

| 87. | Andmekaitseinspektor soovitab komisjonil tihedas koostöös RFID eksperdirühmaga koostada üks või mitu dokumenti, milles esitatakse selge juhis kehtiva õigusraamistiku kohaldamiseks RFID-keskkonnas. |
| --- | --- |

87.

Andmekaitseinspektor soovitab komisjonil tihedas koostöös RFID eksperdirühmaga koostada üks või mitu dokumenti, milles esitatakse selge juhis kehtiva õigusraamistiku kohaldamiseks RFID-keskkonnas.

| 88. | Juhis, mis sätestab RFID kasutamise põhimõtted, peaks olema piisavalt keskendunud ja rakendama valdkondlikku lähenemisviisi. Juhis peaks soovitama praktilisi ja tõhusaid meetodeid selliste tehnoloogiate ja standardite väljatöötamiseks, mis võiksid aidata kaasa RFID-süsteemide vastavusele andmekaitse õigusraamistikuga ja millega kaasneb „eraelu kavandatud puutumatuse” tehnoloogia kasutamine. |
| --- | --- |

88.

Juhis, mis sätestab RFID kasutamise põhimõtted, peaks olema piisavalt keskendunud ja rakendama valdkondlikku lähenemisviisi. Juhis peaks soovitama praktilisi ja tõhusaid meetodeid selliste tehnoloogiate ja standardite väljatöötamiseks, mis võiksid aidata kaasa RFID-süsteemide vastavusele andmekaitse õigusraamistikuga ja millega kaasneb „eraelu kavandatud puutumatuse” tehnoloogia kasutamine.

| 89. | Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni teatises võetud lähenemisviisi kiita heaks eelprojekteerimiskriteeriumide kindlaksmääramise ja kinnitamise idee. |
| --- | --- |

89.

Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni teatises võetud lähenemisviisi kiita heaks eelprojekteerimiskriteeriumide kindlaksmääramise ja kinnitamise idee.

| 90. | Kuigi andmekaitseinspektor leiab, et osalemispõhimõte müügihetkel on enamikul juhtudel juba kehtiv õiguslik kohustus vastavalt andmekaitsedirektiivile, tuleks seda kohustust eneseregulatsiooni vahendites täpsustada. |
| --- | --- |

90.

Kuigi andmekaitseinspektor leiab, et osalemispõhimõte müügihetkel on enamikul juhtudel juba kehtiv õiguslik kohustus vastavalt andmekaitsedirektiivile, tuleks seda kohustust eneseregulatsiooni vahendites täpsustada.

Kas on vaja konkreetseid meetmeid?

| 91. | Selleks et teha „kavandatud puutumatuse” kontseptsiooni kasutamine kohustuslikuks, soovitab andmekaitseinspektor komisjonil rakendada direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punkti c mehhanismi, konsulteerides RFID eksperdirühmaga. |
| --- | --- |

91.

Selleks et teha „kavandatud puutumatuse” kontseptsiooni kasutamine kohustuslikuks, soovitab andmekaitseinspektor komisjonil rakendada direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punkti c mehhanismi, konsulteerides RFID eksperdirühmaga.

| 92. | Juhul kui kehtiva õigusliku raamistiku nõuetekohane rakendamine ei anna piisavaid tulemusi, soovitab andmekaitseinspektor kaaluda ühenduse sellise õigusakti (ettepaneku) vastuvõtmist, millega reguleeritakse RFID kasutamise põhilisi küsimusi asjaomastes valdkondades. Sellist õigusakti tuleb pärast selle jõustumist pidada lex specialis'eks võrreldes üldise andmekaitsealase raamistikuga. Nimetatud õigusakt peaks käsitlema eraelu puutumatuse ja andmekaitse probleeme, mis tekivad seoses mõnede RFID-rakendustega, näiteks kaupade müügieelse kiibistamisega, mis ei pruugi tingimata sisaldada isikuandmete töötlemist. |
| --- | --- |

92.

Juhul kui kehtiva õigusliku raamistiku nõuetekohane rakendamine ei anna piisavaid tulemusi, soovitab andmekaitseinspektor kaaluda ühenduse sellise õigusakti (ettepaneku) vastuvõtmist, millega reguleeritakse RFID kasutamise põhilisi küsimusi asjaomastes valdkondades. Sellist õigusakti tuleb pärast selle jõustumist pidada lex specialis'eks võrreldes üldise andmekaitsealase raamistikuga. Nimetatud õigusakt peaks käsitlema eraelu puutumatuse ja andmekaitse probleeme, mis tekivad seoses mõnede RFID-rakendustega, näiteks kaupade müügieelse kiibistamisega, mis ei pruugi tingimata sisaldada isikuandmete töötlemist.

| 93. | Komisjon võiks valmistada ette nõuandedokumendi, mis käsitleb eriõigusakti poolt- ja vastuargumente ning sellise õigusakti põhielemente. |
| --- | --- |

93.

Komisjon võiks valmistada ette nõuandedokumendi, mis käsitleb eriõigusakti poolt- ja vastuargumente ning sellise õigusakti põhielemente.

| 94. | Seadusandja peaks looma sektori eripära arvesse võtva õigusraamistiku, mis koosneb reguleerimisvahenditest, mis täpsustavad ja täiendavad kehtivaid õigusakte. Meetmed peaks igal juhul:






  — | sätestama osalemispõhimõtte rakendamise müügihetkel täpse ja vaieldamatu õigusliku kohustusena ka nende RFID-rakenduste suhtes, mis ei kuulu andmekaitsedirektiivi reguleerimisalasse (32); |
| --- | --- | --- |

94.

Seadusandja peaks looma sektori eripära arvesse võtva õigusraamistiku, mis koosneb reguleerimisvahenditest, mis täpsustavad ja täiendavad kehtivaid õigusakte. Meetmed peaks igal juhul:

—

sätestama osalemispõhimõtte rakendamise müügihetkel täpse ja vaieldamatu õigusliku kohustusena ka nende RFID-rakenduste suhtes, mis ei kuulu andmekaitsedirektiivi reguleerimisalasse (32);

| — | tagama, et RFID-rakenduste juures oleks kohustuslik rakendada asjakohaseid tehnilisi lahendusi või „eraelu kavandatud puutumatuse” kontseptsiooni. |
| --- | --- |

—

tagama, et RFID-rakenduste juures oleks kohustuslik rakendada asjakohaseid tehnilisi lahendusi või „eraelu kavandatud puutumatuse” kontseptsiooni.

Haldamine

| 95. | Andmekaitseinspektor kutsub komisjoni üles esitama oma vaated haldamise küsimuses, võimaluse korral konsulteerides RFID-sidusrühmaga. |
| --- | --- |

95.

Andmekaitseinspektor kutsub komisjoni üles esitama oma vaated haldamise küsimuses, võimaluse korral konsulteerides RFID-sidusrühmaga.

Brüssel, 20. detsember 2007

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  KOM(2007) 96 (lõplik).

1

(2)  Otsus nr 467/2007/EÜ (ELT L 176, 6.7.2007, lk 25).

2

(3)  ELT C 68, 24.3.2007, lk 1.

3

(4)  Projekt „Raadiosagedustuvastus ja tunnusandmete haldamine — juhtumianalüüsid aruka keskkonna väljaarendamise eesliinil”, mille tellis Euroopa Parlamendi teaduslike ja tehnoloogiliste võimaluste hindamise üksus (STOA) ja teostas Euroopa tehnoloogiahindamise rühm (ETAG):

4

http://www.europarl.europa.eu/stoa/default_en.htm

(5)  Dokument WP 136, avaldatud töörühma veebisaidil.

5

(6)  Komisjoni 7. märtsi 2007. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi järelmeetmete kohta (KOM (2007) 87 (lõplik)).

6

(7)  ELT C 255, 27.10.2007, lk 1. Vt lisaks: „Arvamus andmekaitsedirektiivi käsitleva teatise kohta”.

7

(8)  13. novembri 2007. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitsealase koostöö kohta (KOM(2007) 0698 (lõplik)). Direktiivile 2002/58/EÜ viidates kasutatakse edaspidi nimetust „eraelu puutumatuse direktiiv”.

8

(9)  http://www.rfidconsultation.eu/

9

(10)  Dr Sarah Spiekermann, Internetimajanduse Berliini Teadusuuringute Keskuse direktor, transatlantilise tarbijateemalise dialoogi poolt korraldatud seminar RFID ja asukohast sõltumatu andmetöötluse kohta, 13. märts 2007.

10

(11)  Dara J. Glasser, Kenneth W. Goodman ja Norman G. Einspruch, Chips, tags and scanners: Ethical challenges for radio frequency identification, Ethics and Information Technology, Volume 9, No 2/2007.

11

(12)  Hall, E.T., 1966, The Hidden Dimension (1st ed.). Garden City, N.Y: Doubleday.

12

(13)  Altman, I., 1975, The Environment and Social Behaviour, Brooks/Cole Monterrey.

13

(14)  Vaata Euroopa andmekaitseinspektori märtsis 2006. aastal tehtud märkusi (avaldatud Euroopa andmekaitseinspektori veebisaidil) komisjoni teatise kohta, mis käsitleb Euroopa andmebaaside koostalitlusvõimet.

14

(15)  Käesoleva arvamuse punktis 59 arutletakse kolmanda direktiivi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (ELT L 91, 7.4.1999, lk 10)) asjakohasuse üle.

15

(16)  Vaata muu hulgas viiendas joonealuses märkuses osutatud arvamuse lk 10.

16

(17)  Vaata üksikasju käesoleva arvamuse punktides 46–50.

17

(18)  Mõne RFID-rakenduse puhul võib olla võimalik tugineda muudele alustele, näiteks artikkel 7f (vastutava andmetöötleja õigustatud huvid, nõuetekohaste tagatiste olemasolul).

18

(19)  Selle mudeli loojad Frank Stajano ja Ross Anderson Cambridge Ülikoolist said nime valikul inspiratsiooni sellest „kuidas kooruv hanetibu eeldab, et esimene liikuv objekt, mida ta näeb, on tema ema”.

19

(20)  http://www.bsi.bund.de/veranst/rfid/index.htm

20

(21)  Töödokument (WP 105) RFID-tehnoloogiaga seotud andmekaitseküsimuste kohta, 19. jaanuar 2005.

21

(22)  Ja kooskõlas ja nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsusele 87/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas (EÜT L 36, 7.2.1987, lk 31).

22

(23)  Vt IV peatükk.

23

(24)  Andmekaitseinspektor toetab seda lähenemisviisi, vt punkt 64.

24

(25)  Vaata teatise punkt 4.1.

25

(26)  Vt direktiivi 2002/58/EÜ kavandatud uut artiklit 3.

26

(27)  Arvamus andmekaitsedirektiivi käsitleva teatise kohta, punkt 24.

27

(28)  Lisada andmekaitset käsitlevasse terminoloogiasse; see hõlmab „vastutava andmetöötleja” määratlust.

28

(29)  Seda sõnumit korrati Euroopa andmekaitseasutuste avalduses, mis võeti vastu Londonis 2. novembril 2006 ja on kättesaadav andmekaitseinspektori veebisaidil:

29

http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/lang/en/pid/51

(30)  IV peatükis väidetakse, et „teabe soovimise” põhimõte müügihetkel on juba kehtiv õiguslik kohustus vastavalt andmekaitsedirektiivile.

30

(31)  Isikuandmete edastamisega seotud kohustusi käsitletakse andmekaitsedirektiivi artiklites 25 ja 26.

31

(32)  IV peatükis väidetakse, et „teabe soovimise” põhimõte müügihetkel on juba kehtiv õiguslik kohustus vastavalt andmekaitsedirektiivile.

32

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 23.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/13

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2008/C 101/02)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 23.10.2007 |
| --- | --- |
| Abi number | N 140/07 |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds |
| Õiguslik alus | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi seoses loomade heaoluga seotud kohustustega |
| Abi vorm | Otsetoetused |
| Eelarve | Kogueelarve on 235 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | — |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

23.10.2007

Abi number

N 140/07

Liikmesriik

Iirimaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds

Õiguslik alus

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi seoses loomade heaoluga seotud kohustustega

Abi vorm

Otsetoetused

Eelarve

Kogueelarve on 235 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

—

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Abi number | N 363/07 |
| Liikmesriik | Leedu |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje |
| Õiguslik alus | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis; |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

5.12.2007

Abi number

N 363/07

Liikmesriik

Leedu

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje

Õiguslik alus

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis;

| — | Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas |
| --- | --- |

—

Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas

Meetme liik

Investeeringuabi põllumajanduslikule tootmisele ja töötlemisele

Eesmärk

Valdkonna areng

Abi vorm

Otsene toetus, intressitoetus, tagatismakse

Eelarve

Kogueelarve: 20 000 000 LTL

Abi osatähtsus

40 %–50 % abikõlblikest kuludest

Kestus (ajavahemik)

Kuus aastat pärast komisjoni heakskiitu

Majandusharud

Põllumajandussektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 526/07 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Piemonte |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo) |
| Õiguslik alus | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Halvad ilmastikutingimused |
| Abi vorm | Toetused |
| Eelarve | Vaata abikava NN 54/A/04 |
| Osatähtsus | Kuni 100 % tegelikest kuludest |
| Kestus | Kuni maksete lõpuni |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

29.10.2007

Abi nr

N 526/07

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Piemonte

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo)

Õiguslik alus

Decreto legislativo n. 102/2004

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Halvad ilmastikutingimused

Abi vorm

Toetused

Eelarve

Vaata abikava NN 54/A/04

Osatähtsus

Kuni 100 % tegelikest kuludest

Kestus

Kuni maksete lõpuni

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Muu teave

Komisjoni heakskiidetud kava kohaldamismeede vastavalt riigiabile NN 54/A/04 (komisjoni 7. juuni 2005. aasta kiri K(2005) 1622 (lõplik))

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 28.11.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 540/07 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Indemnités compensatoires de contrainte environnementale |
| Õiguslik alus | Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Toetused |
| Eelarve | 42 000 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Järk-järgult vähenevad toetused |
| Kestus | 5 aastat |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministère de l'agriculture et de la pêche |
| Direction générale de la forêt et des affaires rurales |
| 78, rue de Varenne |
| F-75349 Paris 07 SP |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

28.11.2007

Abi nr

N 540/07

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Indemnités compensatoires de contrainte environnementale

Õiguslik alus

Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Toetused

Eelarve

42 000 000 EUR

Abi osatähtsus

Järk-järgult vähenevad toetused

Kestus

5 aastat

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministère de l'agriculture et de la pêche

Direction générale de la forêt et des affaires rurales

78, rue de Varenne

F-75349 Paris 07 SP

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.12.2007 |
| --- | --- |
| Abi number | N 559/07 |
| Liikmesriik | Küpros |
| Piirkond | Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας |
| Õiguslik alus | Otsus |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Hüvitised abikavaga hõlmatud piirkondades toimunud tulekahjudest põhjustatud kahjude hüvitamiseks |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 1 640 257 EUR |
| Osatähtsus | Kuni 100 % kantud ainelise kahju maksumusest |
| Kestus | 3 aastat |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.12.2007

Abi number

N 559/07

Liikmesriik

Küpros

Piirkond

Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας

Õiguslik alus

Otsus

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Hüvitised abikavaga hõlmatud piirkondades toimunud tulekahjudest põhjustatud kahjude hüvitamiseks

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

1 640 257 EUR

Osatähtsus

Kuni 100 % kantud ainelise kahju maksumusest

Kestus

3 aastat

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/17

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2008/C 101/03)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 252/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Calabria |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria) |
| Õiguslik alus | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Hüvitada põllumajandusstruktuuridele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud |
| Abi vorm | — |
| Eelarve | Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04) |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | Kuni maksete lõpuni |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

24.1.2008

Abi nr

N 252/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Calabria

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria)

Õiguslik alus

Decreto legislativo n. 102/2004

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Hüvitada põllumajandusstruktuuridele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud

Abi vorm

—

Eelarve

Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04)

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

Kuni maksete lõpuni

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Muu teave

Komisjoni heakskiidetud kava kohaldamismeede vastavalt riigiabile NN 54/A/04 (komisjoni 7. juuni 2005. aasta kiri K(2005) 1622 (lõplik))

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 28.2.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 362/07 |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Støtte til juletræer og pyntegrønt |
| Õiguslik alus | Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Jõulupuude ja dekoratiivrohelise sektori arendamine |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 7 000 000 DKK aastas (ligikaudu 938 338 EUR) |
| Abi suurim osatähtsus | Muutuv |
| Kestus | Kuni 31.12.2012 |
| Majandusharud | NACE kood A00112 — Köögivilja, aiasaaduste ja istutusmaterjali kasvatus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen |
| Haraldsgade 53 |
| DK-2011 København Ø |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

28.2.2008

Abi number

N 362/07

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Støtte til juletræer og pyntegrønt

Õiguslik alus

Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Jõulupuude ja dekoratiivrohelise sektori arendamine

Abi vorm

Toetus

Eelarve

7 000 000 DKK aastas (ligikaudu 938 338 EUR)

Abi suurim osatähtsus

Muutuv

Kestus

Kuni 31.12.2012

Majandusharud

NACE kood A00112 — Köögivilja, aiasaaduste ja istutusmaterjali kasvatus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen

Haraldsgade 53

DK-2011 København Ø

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.1.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 529/07 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising |
| Õiguslik alus | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Reklaamindus ja tehniline abi |
| Abi vorm | Teenuste osutamine soodustingimustel |
| Eelarve | 180 miljonit GBP (257,58 miljonit EUR) |
| Abi suurim osatähtsus | Kuni 100 % (maksutaolised lõivud) |
| Kestus | 1. aprill 2008 kuni 31. märts 2014 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.1.2008

Abi nr

N 529/07

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising

Õiguslik alus

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Reklaamindus ja tehniline abi

Abi vorm

Teenuste osutamine soodustingimustel

Eelarve

180 miljonit GBP (257,58 miljonit EUR)

Abi suurim osatähtsus

Kuni 100 % (maksutaolised lõivud)

Kestus

1. aprill 2008 kuni 31. märts 2014

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 693/07 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds |
| Õiguslik alus | Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Põllumajandustootjate konkurentsivõime parandamiseks ettenähtud abi |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 2 975 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Abisumma looma ja põllumajandustootja kohta: 30–67 EUR |
| Kestus | 7 aastat |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage) |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| F-75607 Paris Cedex 12 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

24.1.2008

Abi nr

N 693/07

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds

Õiguslik alus

Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Põllumajandustootjate konkurentsivõime parandamiseks ettenähtud abi

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

2 975 000 EUR

Abi osatähtsus

Abisumma looma ja põllumajandustootja kohta: 30–67 EUR

Kestus

7 aastat

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage)

80, avenue des Terroirs de France

F-75607 Paris Cedex 12

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/20

---

Menetluse algatamine

(Juhtum nr COMP/M.4980 — ABF/GBI Business)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 101/04)

16. aprillil 2008 otsustas komisjon algatada menetlus ülalnimetatud juhtumi kohta kuna leiab, et teatatud koondumine äratab tõsiseid kahtlusi ühisturuga kokkusobivuse osas. Menetluse algatamine avab teise faasi teatatud koondumise uurimisest, ja ei mõjuta juhtumi lõppotsust. Otsus põhineb nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 6 lõike 1 punkti c.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava koondumise kohta.

Et märkusi oleks võimalik menetluses täielikult arvesse võtta, peavad märkused jõudma komisjoni mitte hiljem kui 15 päeva pärast selle teatise avaldamist. Märkusi võib saata komisjoni faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või posti teel, märkega „Juhtum nr COMP/M.4980 — ABF/GBI Business”, järgmisele aadressile:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

| 23.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/21

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 101/05)

4. aprillil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5025 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5025 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 23.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/22

---

Euro vahetuskurss (1)

22. aprill 2008

(2008/C 101/06)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5931 |
| JPY | Jaapani jeen | 164,43 |
| DKK | Taani kroon | 7,4619 |
| GBP | Inglise nael | 0,79980 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3605 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6065 |
| ISK | Islandi kroon | 118,33 |
| NOK | Norra kroon | 7,9230 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,055 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 251,73 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6974 |
| PLN | Poola zlott | 3,4148 |
| RON | Rumeenia leu | 3,5570 |
| SKK | Slovakkia kroon | 32,341 |
| TRY | Türgi liir | 2,0865 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6851 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6039 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 12,4194 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9987 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1529 |
| KRW | Korea won | 1 591,91 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,2010 |
| CNY | Hiina jüaan | 11,1353 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2598 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 632,62 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9999 |
| PHP | Filipiini peeso | 66,512 |
| RUB | Vene rubla | 37,2240 |
| THB | Tai baht | 50,103 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6469 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,7691 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5931

JPY

Jaapani jeen

164,43

DKK

Taani kroon

7,4619

GBP

Inglise nael

0,79980

SEK

Rootsi kroon

9,3605

CHF

Šveitsi frank

1,6065

ISK

Islandi kroon

118,33

NOK

Norra kroon

7,9230

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,055

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

251,73

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6974

PLN

Poola zlott

3,4148

RON

Rumeenia leu

3,5570

SKK

Slovakkia kroon

32,341

TRY

Türgi liir

2,0865

AUD

Austraalia dollar

1,6851

CAD

Kanada dollar

1,6039

HKD

Hong Kongi dollar

12,4194

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9987

SGD

Singapuri dollar

2,1529

KRW

Korea won

1 591,91

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,2010

CNY

Hiina jüaan

11,1353

HRK

Horvaatia kuna

7,2598

IDR

Indoneesia ruupia

14 632,62

MYR

Malaisia ringit

4,9999

PHP

Filipiini peeso

66,512

RUB

Vene rubla

37,2240

THB

Tai baht

50,103

BRL

Brasiilia reaal

2,6469

MXN

Mehhiko peeso

16,7691

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 23.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/23

---

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 19. novembri 2007. aasta koosolekul esitatud arvamus juhtumit nr COMP/M.4662 — Syniverse/BSG käsitleva otsuse eelnõu kohta

Ettekandja: Prantsusmaa

(2008/C 101/07)

| 1. | Nõuandekomitee on nõus, et kavandatav koondumine, mille raames ettevõtja Syniverse Technologies, Inc. omandab kontrolli ettevõtja BSG traadita side alase äritegevuse üle, on käsitletav koondumisena ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ning et komisjon on ühinemismääruse artikli 4 lõike 5 kohaselt esitatud ettepaneku alusel pädev koondumist uurima. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee on nõus, et kavandatav koondumine, mille raames ettevõtja Syniverse Technologies, Inc. omandab kontrolli ettevõtja BSG traadita side alase äritegevuse üle, on käsitletav koondumisena ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ning et komisjon on ühinemismääruse artikli 4 lõike 5 kohaselt esitatud ettepaneku alusel pädev koondumist uurima.

| 2. | Nõuandekomitee on nõus, et GSM rändlusandmete vahendamise teenuste jaoks on olemas asjaomane tooteturg. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee on nõus, et GSM rändlusandmete vahendamise teenuste jaoks on olemas asjaomane tooteturg.

| 3. | Nõuandekomitee on nõus, et käesoleva juhtumi puhul võib jätta lahtiseks, kas asjaomane geograafiline turg on kogu EMPd hõlmav või ülemaailmne. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee on nõus, et käesoleva juhtumi puhul võib jätta lahtiseks, kas asjaomane geograafiline turg on kogu EMPd hõlmav või ülemaailmne.

| 4. | Nõuandekomitee on nõus, et kavandatava koondumisega ei kaasne ühepoolsest mõjust tulenevaid konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee on nõus, et kavandatava koondumisega ei kaasne ühepoolsest mõjust tulenevaid konkurentsiprobleeme.

| 5. | Nõuandekomitee on nõus, et kavandatava koondumisega ei kaasne kooskõlastatud mõjust tulenevaid konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee on nõus, et kavandatava koondumisega ei kaasne kooskõlastatud mõjust tulenevaid konkurentsiprobleeme.

| 6. | Nõuandekomitee on nõus, et kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas ning on seetõttu ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobiv. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee on nõus, et kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas ning on seetõttu ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobiv.

---

| 23.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/24

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi nr COMP/M.4662 — Syniverse/BSG kohta

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(2008/C 101/08)

5. juunil 2007 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Syniverse Technologies, Inc. (edaspidi „Syniverse”) omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses aktsiate ostu teel kontrolli ettevõtja Billing Services Group Limited (edaspidi „BSG”) traadita side alase äritegevuse üle.

Teatise esialgse uurimise järel leidis komisjon, et teatatud koondumine äratab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse suhtes ühisturuga ja EMP lepinguga. Seetõttu otsustas komisjon 10. juulil 2007 algatada menetluse vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c.

Ettevõtjale Syniverse anti kooskõlas ühinemisjuhtumite puhul kehtivate parima tava eeskirjadega juurdepääs toimiku olulistele dokumentidele kolmandate poolte turu-uuringu vastuste mittekonfidentsiaalsete versioonide vormis; need esitati 17. juulil 2007.

Põhjaliku turu-uuringu tulemusena jõudsid komisjoni talitused järeldusele, et kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas ning on seetõttu ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobiv. Seepärast ei saadetud teatise esitajale vastuväiteid.

Minule ei ole esitatud poolte või kolmandate isikute päringuid ega taotlusi. Juhtum ei nõua erilisi märkusi seoses õigusega olla ära kuulatud.

Brüssel, 29. november 2007

Karen WILLIAMS

---

| 23.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/25

---

Kokkuvõtte komisjoni otsusest,

4. detsembril 2007,

millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga

(Juhtum nr COMP/M.4662 — Syniverse/BSG)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 101/09)

Vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle
   (1)
  , eriti selle artikli 8 lõikele (...), võttis komisjon 4. detsembril 2007 vastu otsuse koondumist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne täielik versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebilehel aadressil:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   KOKKUVÕTE

| 1. | 5. juunil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 4 vastava teate kavandatava koondumise kohta ning sellele järgnenud artikli 4 lõikele 5 vastava koondumisasjade üleandmise teate seoses sellega, et ettevõtja Syniverse Technologies, Inc. (edaspidi „Syniverse”, Ameerika Ühendriigid) omandab aktsiate ostu teel kõnealuse nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kontrolli ettevõtja Billing Services Group Limited (edaspidi „BSG Target Business”, Bermuda) traadita side alase äritegevuse üle. |
| --- | --- |

1.

5. juunil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 4 vastava teate kavandatava koondumise kohta ning sellele järgnenud artikli 4 lõikele 5 vastava koondumisasjade üleandmise teate seoses sellega, et ettevõtja Syniverse Technologies, Inc. (edaspidi „Syniverse”, Ameerika Ühendriigid) omandab aktsiate ostu teel kõnealuse nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kontrolli ettevõtja Billing Services Group Limited (edaspidi „BSG Target Business”, Bermuda) traadita side alase äritegevuse üle.

| 2. | Syniverse Technologies, Inc (edaspidi „Syniverse”, Ameerika Ühendriigid) on täielikult Syniverse Holdings, Inc-ile kuuluv tütarettevõtja. Syniverse pakub traadita side ettevõtetele kogu maailmas tehnoloogiateenuseid. Syniverse'i kliendid paiknevad enam kui 50 riigis üle maailma. |
| --- | --- |

2.

Syniverse Technologies, Inc (edaspidi „Syniverse”, Ameerika Ühendriigid) on täielikult Syniverse Holdings, Inc-ile kuuluv tütarettevõtja. Syniverse pakub traadita side ettevõtetele kogu maailmas tehnoloogiateenuseid. Syniverse'i kliendid paiknevad enam kui 50 riigis üle maailma.

| 3. | BSG Group pakub tavatelefoni- (traadiga), traadita sideteenuste ja traadita kohtvõrkude pakkujatele kogu maailmas maksete töötlemise, andmete vahendamise, kulukohustuste ja riskihaldamisega seotud lahendusi. BSG Group juhib kahte, nimelt traadita ja traadiga side alast äritegevust. Kavandatav tehing hõlmab üksnes traadita side alast äritegevust (edaspidi nimetatakse traadita side alast äritegevust „BSG”). |
| --- | --- |

3.

BSG Group pakub tavatelefoni- (traadiga), traadita sideteenuste ja traadita kohtvõrkude pakkujatele kogu maailmas maksete töötlemise, andmete vahendamise, kulukohustuste ja riskihaldamisega seotud lahendusi. BSG Group juhib kahte, nimelt traadita ja traadiga side alast äritegevust. Kavandatav tehing hõlmab üksnes traadita side alast äritegevust (edaspidi nimetatakse traadita side alast äritegevust „BSG”).

| 4. | Komisjoni turu-uuring osutas, et kavandatav koondumine ei tekita mingeid konkurentsiprobleeme, mis võiksid tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas märkimisväärselt takistada. |
| --- | --- |

4.

Komisjoni turu-uuring osutas, et kavandatav koondumine ei tekita mingeid konkurentsiprobleeme, mis võiksid tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas märkimisväärselt takistada.

I.1.   Asjaomased kaubaturud

| 5. | Kõnealune tehing mõjutab osaliselt mobiilsideoperaatoritele arveldusteenuste osutamise turgu, täpsemalt GSMi (2) rändlusega (3) seotud andmete vahendamise ja finantsarveldusteenuseid. Andmete vahendamise ja finantsarveldusteenuste näol on tegemist väikese osaga arveldusteenustest. See võimaldab mobiilikõnede või sõnumite arvu ja kestusega seotud andmete töötlemist, mis omakorda annab mobiilsideoperaatoritele võimaluse omavahel tariife ühtlustada ja nõuda abonentidelt tasu külastatud võrgu kasutamise eest. |
| --- | --- |

5.

Kõnealune tehing mõjutab osaliselt mobiilsideoperaatoritele arveldusteenuste osutamise turgu, täpsemalt GSMi (2) rändlusega (3) seotud andmete vahendamise ja finantsarveldusteenuseid. Andmete vahendamise ja finantsarveldusteenuste näol on tegemist väikese osaga arveldusteenustest. See võimaldab mobiilikõnede või sõnumite arvu ja kestusega seotud andmete töötlemist, mis omakorda annab mobiilsideoperaatoritele võimaluse omavahel tariife ühtlustada ja nõuda abonentidelt tasu külastatud võrgu kasutamise eest.

| 6. | Syniverse pakub GSMi rändlusega seotud andmete vahendamist ning BSG pakub mõlemat teenust. Teate esitanud pool väidab, et praegu on Syniverse ainus juhtiv andmete vahendaja, kes ei paku finantsarveldusteenuseid, ning see asetab Syniverse'i ebasoodsasse konkurentsiolukorda, sest paljud mobiilsideoperaatorid soovivad „kõik ühes” lahendust, kui nad ostavad andmete vahendamise ja finantsarveldusteenuse sisse väljastpoolt ettevõtet. Pooled osundavad, et BSG finantsarveldusteenuste omandamine on tehingu põhjendatuse seisukohalt möödapääsmatu. |
| --- | --- |

6.

Syniverse pakub GSMi rändlusega seotud andmete vahendamist ning BSG pakub mõlemat teenust. Teate esitanud pool väidab, et praegu on Syniverse ainus juhtiv andmete vahendaja, kes ei paku finantsarveldusteenuseid, ning see asetab Syniverse'i ebasoodsasse konkurentsiolukorda, sest paljud mobiilsideoperaatorid soovivad „kõik ühes” lahendust, kui nad ostavad andmete vahendamise ja finantsarveldusteenuse sisse väljastpoolt ettevõtet. Pooled osundavad, et BSG finantsarveldusteenuste omandamine on tehingu põhjendatuse seisukohalt möödapääsmatu.

| 7. | Rändlus võimaldab abonentidel teha ja vastu võtta kõnesid, saata ja saada andmeid, samuti ligipääsu muudele teenustele ajal, mil nad viibivad väljaspool oma koduvõrku. Abonent „rändleb”, kui ta kasutab külastatavat võrku. Selleks, et mobiilsideoperaatorid saaksid osutada teenuseid üle erinevate võrkude ja riikide, sõlmivad nad üksteisega rändluslepinguid. Kõnealused lepingud on standardlepingud ning kogu GSMi rändlusprotsess on standarditud GSMA egiidi all. |
| --- | --- |

7.

Rändlus võimaldab abonentidel teha ja vastu võtta kõnesid, saata ja saada andmeid, samuti ligipääsu muudele teenustele ajal, mil nad viibivad väljaspool oma koduvõrku. Abonent „rändleb”, kui ta kasutab külastatavat võrku. Selleks, et mobiilsideoperaatorid saaksid osutada teenuseid üle erinevate võrkude ja riikide, sõlmivad nad üksteisega rändluslepinguid. Kõnealused lepingud on standardlepingud ning kogu GSMi rändlusprotsess on standarditud GSMA egiidi all.

| 8. | Andmete vahendamise protsess tähendab mobiilsideoperaatorite (kes tegutsevad kas külastatava võrguna või koduvõrguna) vahelist teabevahetust, mis sisaldab abonentide tuvastamiseks vajalikku teavet, asjaomaseid mobiilinumbreid, aja- ja kalendritempleid, teavet kõne kestuse kohta ning kõiki muid andmeühikuid, mida on vaja, et kliendilt tasu nõuda. Mobiilsideoperaator, kes vahendab oma andmeid ise, peaks võimaluse korral saatma andmepaketi kõigile oma rändluspartneritele. Teine võimalus oleks, et nad saadaksid oma võrku külastanud abonentide andmed andmevahendusettevõtjale, kes tegeleks kõigi nende rändluspartneritega. Hiljem tuleks mobiilsideoperaatoritel oma vastavate abonentide telefonikulud tasuda: see on finantsarveldusprotsess. |
| --- | --- |

8.

Andmete vahendamise protsess tähendab mobiilsideoperaatorite (kes tegutsevad kas külastatava võrguna või koduvõrguna) vahelist teabevahetust, mis sisaldab abonentide tuvastamiseks vajalikku teavet, asjaomaseid mobiilinumbreid, aja- ja kalendritempleid, teavet kõne kestuse kohta ning kõiki muid andmeühikuid, mida on vaja, et kliendilt tasu nõuda. Mobiilsideoperaator, kes vahendab oma andmeid ise, peaks võimaluse korral saatma andmepaketi kõigile oma rändluspartneritele. Teine võimalus oleks, et nad saadaksid oma võrku külastanud abonentide andmed andmevahendusettevõtjale, kes tegeleks kõigi nende rändluspartneritega. Hiljem tuleks mobiilsideoperaatoritel oma vastavate abonentide telefonikulud tasuda: see on finantsarveldusprotsess.

| 9. | Komisjon ei ole kõnealuseid turge veel määratlenud. Teate esitanud pool soovitab, et selle, kas andmete vahendamine ja finantsarveldus on eraldi turud, võib jätta lahtiseks. |
| --- | --- |

9.

Komisjon ei ole kõnealuseid turge veel määratlenud. Teate esitanud pool soovitab, et selle, kas andmete vahendamine ja finantsarveldus on eraldi turud, võib jätta lahtiseks.

| 10. | Turu-uuring kinnitas selgelt, et andmete vahendamise ja finantsarveldusteenuste turud on erinevad. Valdav enamik vastanutest leidis, et tegemist on erinevate turgudega (4). Seega loetakse kahe kõnealuse teenuse eesmärgid erinevaks ning näib, et neid ei ole võimalik teineteisega asendada. Turu-uuring näitas, et mobiilsideoperaatorid kasutavad andmete vahendamise ja finantsarveldusteenuse osutajatena sageli erinevaid ettevõtjaid. Finantsarveldus tehakse palju sagedamini ettevõttesiseselt kui andmete vahendamine, sest mobiilsideoperaatorid kalduvad tellima andmete vahendamise teenust väljastpoolt ettevõtet (vaid üks suurem mobiilsideoperaator Euroopa Majanduspiirkonnas teeb seda ettevõttesiseselt) (5). Vastupidiselt teate esitanud poole arvamusele ei nõua kliendid, et teenusepakkuja osutaks nii andmete vahendamise kui ka finantsarvelduse teenust (6). |
| --- | --- |

10.

Turu-uuring kinnitas selgelt, et andmete vahendamise ja finantsarveldusteenuste turud on erinevad. Valdav enamik vastanutest leidis, et tegemist on erinevate turgudega (4). Seega loetakse kahe kõnealuse teenuse eesmärgid erinevaks ning näib, et neid ei ole võimalik teineteisega asendada. Turu-uuring näitas, et mobiilsideoperaatorid kasutavad andmete vahendamise ja finantsarveldusteenuse osutajatena sageli erinevaid ettevõtjaid. Finantsarveldus tehakse palju sagedamini ettevõttesiseselt kui andmete vahendamine, sest mobiilsideoperaatorid kalduvad tellima andmete vahendamise teenust väljastpoolt ettevõtet (vaid üks suurem mobiilsideoperaator Euroopa Majanduspiirkonnas teeb seda ettevõttesiseselt) (5). Vastupidiselt teate esitanud poole arvamusele ei nõua kliendid, et teenusepakkuja osutaks nii andmete vahendamise kui ka finantsarvelduse teenust (6).

| 11. | Seetõttu loetakse andmete vahendamise ja finantsarveldusteenused eraldi kaubaturgudeks. Arvestades, et poolte tegevus ei kattu finantsarveldusteenuste turul, siis käsitletakse käesolevas otsuses GSMi rändlusega seotud andmete vahendamise teenuse turgu. |
| --- | --- |

11.

Seetõttu loetakse andmete vahendamise ja finantsarveldusteenused eraldi kaubaturgudeks. Arvestades, et poolte tegevus ei kattu finantsarveldusteenuste turul, siis käsitletakse käesolevas otsuses GSMi rändlusega seotud andmete vahendamise teenuse turgu.

I.2.   Asjaomased geograafilised turud

| 12. | Komisjon ei ole varasemate juhtumite raames määratlenud kõnealuste turgude geograafilist ulatust. Teate esitanud pool on arvamusel, et GSM-andmete vahendamise teenuste geograafiline turg on oma ulatuselt ülemaailmne. Esiteks nõustuvad pooled, et rändlusega seotud andmed on juba oma olemuselt rahvusvahelise iseloomuga ning neid ei piira riigipiirid. Teiseks väidavad nad, et rändlusandmete vahetamise ja vahendamise suhtes kohaldatakse ülemaailmseid standardeid (seda kinnitab ka turu-uuring). Kolmandaks, teate esitanud pool väidab, et kliendi ja teenuseosutaja geograafiline asukoht pole olulised, sest teenuseosutaja saab oma teenust osutada mis tahes maailmapunktist. Näidete varal kirjeldab teate esitanud pool, kuidas Syniverse osutab andmete vahendamise teenuseid kõigile klientidele kõikjal maailmas (sealhulgas kõigile klientidele Euroopas) oma peakorterist, mis asub Tampas, Floridas. Turu-uuring kinnitas osaliselt teate esitanud poole seisukohta, et geograafiliseks turuks tuleks lugeda kogu maailm. Vastates üldisele küsimusele turu ulatuse kohta, leidis enamik vastanud klientidest, et andmete vahendamise turg on ülemaailmne. Mõni vastaja pidas kõnealust turgu siiski Euroopa Majanduspiirkonnaga piirduvaks (7). |
| --- | --- |

12.

Komisjon ei ole varasemate juhtumite raames määratlenud kõnealuste turgude geograafilist ulatust. Teate esitanud pool on arvamusel, et GSM-andmete vahendamise teenuste geograafiline turg on oma ulatuselt ülemaailmne. Esiteks nõustuvad pooled, et rändlusega seotud andmed on juba oma olemuselt rahvusvahelise iseloomuga ning neid ei piira riigipiirid. Teiseks väidavad nad, et rändlusandmete vahetamise ja vahendamise suhtes kohaldatakse ülemaailmseid standardeid (seda kinnitab ka turu-uuring). Kolmandaks, teate esitanud pool väidab, et kliendi ja teenuseosutaja geograafiline asukoht pole olulised, sest teenuseosutaja saab oma teenust osutada mis tahes maailmapunktist. Näidete varal kirjeldab teate esitanud pool, kuidas Syniverse osutab andmete vahendamise teenuseid kõigile klientidele kõikjal maailmas (sealhulgas kõigile klientidele Euroopas) oma peakorterist, mis asub Tampas, Floridas. Turu-uuring kinnitas osaliselt teate esitanud poole seisukohta, et geograafiliseks turuks tuleks lugeda kogu maailm. Vastates üldisele küsimusele turu ulatuse kohta, leidis enamik vastanud klientidest, et andmete vahendamise turg on ülemaailmne. Mõni vastaja pidas kõnealust turgu siiski Euroopa Majanduspiirkonnaga piirduvaks (7).

| 13. | Turu-uuring viitas mõningal määral ka sellele, et kõnealune turg võiks jääda vaid Euroopa Majanduspiirkonna piiresse. Mobiilsideoperaatorite pakkumiskutsed on rahvusvahelised, kuid kui teenuseosutaja tahab saada lepinguid mobiilsideoperaatorite teenindamiseks Euroopas, on kohalolek Euroopas soovitav. Pooled vastanutest (kelle hulgas olid mõned suured mobiilsideoperaatoritest kliendid) peavad geograafilist lähedust andmete terviklikkuse ja müügijärgsete teenuste seisukohalt väga oluliseks. Euroopa Majanduspiirkonnas on kõigil andmete vahendamisega tegelevatel konkurentidel (MACH, Syniverse ja BSG) Euroopas rohkem kui üks kontor. |
| --- | --- |

13.

Turu-uuring viitas mõningal määral ka sellele, et kõnealune turg võiks jääda vaid Euroopa Majanduspiirkonna piiresse. Mobiilsideoperaatorite pakkumiskutsed on rahvusvahelised, kuid kui teenuseosutaja tahab saada lepinguid mobiilsideoperaatorite teenindamiseks Euroopas, on kohalolek Euroopas soovitav. Pooled vastanutest (kelle hulgas olid mõned suured mobiilsideoperaatoritest kliendid) peavad geograafilist lähedust andmete terviklikkuse ja müügijärgsete teenuste seisukohalt väga oluliseks. Euroopa Majanduspiirkonnas on kõigil andmete vahendamisega tegelevatel konkurentidel (MACH, Syniverse ja BSG) Euroopas rohkem kui üks kontor.

| 14. | Sellest hoolimata näitas turu-uuring ka seda, et kuigi Euroopa Majanduspiirkonna klientide teenindamisel on kohalolek Euroopas eeliseks, oleks Euroopa kontori avamisega seotud kulutused väikesed ning üks konkurent selgitas, et see ei oleks ilmtingimata vajalik, sest andmetöötlusserverit saab igal juhul juhtida ka väljaspool Euroopat. |
| --- | --- |

14.

Sellest hoolimata näitas turu-uuring ka seda, et kuigi Euroopa Majanduspiirkonna klientide teenindamisel on kohalolek Euroopas eeliseks, oleks Euroopa kontori avamisega seotud kulutused väikesed ning üks konkurent selgitas, et see ei oleks ilmtingimata vajalik, sest andmetöötlusserverit saab igal juhul juhtida ka väljaspool Euroopat.

| 15. | Turu-uuring näitas, et andmetöötluse usaldusväärsus ja andmekaitseküsimused on äärmiselt olulised. Sellest hoolimata näitas turu-uuring ka seda, et mobiilsideoperaatorid peavad tegelema andmekaitsega samal viisil nagu iga teinegi mis tahes tööstusharu äriühing, kes peab edastama isikuandmeid väljapoole Euroopa Majanduspiirkonda, ning seetõttu võib järeldada, et andmekaitseküsimused ei ole takistuseks andmete töötlemisel väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda ega viita seega asjaolule, et kõnealune turg piirdub vaid Euroopa Majanduspiirkonnaga. |
| --- | --- |

15.

Turu-uuring näitas, et andmetöötluse usaldusväärsus ja andmekaitseküsimused on äärmiselt olulised. Sellest hoolimata näitas turu-uuring ka seda, et mobiilsideoperaatorid peavad tegelema andmekaitsega samal viisil nagu iga teinegi mis tahes tööstusharu äriühing, kes peab edastama isikuandmeid väljapoole Euroopa Majanduspiirkonda, ning seetõttu võib järeldada, et andmekaitseküsimused ei ole takistuseks andmete töötlemisel väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda ega viita seega asjaolule, et kõnealune turg piirdub vaid Euroopa Majanduspiirkonnaga.

| 16. | Käesoleva juhtumi seisukohalt võib asjaomase geograafilise turu täpse määratluse lahtiseks jätta, sest kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul isegi mitte kõige kitsama võimaliku geograafilise turu piires (Euroopa Majanduspiirkonnas). |
| --- | --- |

16.

Käesoleva juhtumi seisukohalt võib asjaomase geograafilise turu täpse määratluse lahtiseks jätta, sest kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul isegi mitte kõige kitsama võimaliku geograafilise turu piires (Euroopa Majanduspiirkonnas).

I.3.   Konkurentsimõju hindamine

I.3.1.   Turu struktuur

| 17. | Andmete vahendamise teenuse sisseostmist alustati üheksakümnendate alguses. Alates 2004. aastast on turul omandatud mitmeid ettevõtteid. Turuliidri MACHi peakorter asub Luxembourgis ning viimane on tegelenud andmete vahendamisega alates 1990. aastatest. MACH osutab andmete vahendamise teenust oma kontorites, mis paiknevad Ameerika Ühendriikides, Lõuna-Ameerikas, Indias, Dubais, Singapuris, Hong Kongis ja kuues Euroopas asuvas kontoris (sealhulgas Moskvas ja Londonis), kus 700 töötajat teenindavad rohkem kui 400 klienti kõikjal üle maailma. |
| --- | --- |

17.

Andmete vahendamise teenuse sisseostmist alustati üheksakümnendate alguses. Alates 2004. aastast on turul omandatud mitmeid ettevõtteid. Turuliidri MACHi peakorter asub Luxembourgis ning viimane on tegelenud andmete vahendamisega alates 1990. aastatest. MACH osutab andmete vahendamise teenust oma kontorites, mis paiknevad Ameerika Ühendriikides, Lõuna-Ameerikas, Indias, Dubais, Singapuris, Hong Kongis ja kuues Euroopas asuvas kontoris (sealhulgas Moskvas ja Londonis), kus 700 töötajat teenindavad rohkem kui 400 klienti kõikjal üle maailma.

| 18. | Erainvesteerimisfond ABRY Partners asutas BSG 2003. aastal äriühingute ühendamise teel. Syniverse alustas andmete vahendamist Ameerika Ühendriikides 1996. aastal, Euroopas alustas ta andmete vahendamise äriga 2003. aastal enda sõnul tagasihoidlike investeeringute abil. On ka muid konkurente, näiteks Comfone (Šveits), kes müüb mobiilsideoperaatoritele mobiiltelefoniteenuseid ja koolitusi kõikjal maailmas ning on pakkunud andmete vahendamise ja finantsarvelduse lahendusi alates 1998. aastast. 2003. aastal lõpetas kõnealune ettevõtja andmete vahendamise ning sai BSG andmevahendusteenuste edasimüüjaks. Komisjoni arvates on Comfone võimeline lähitulevikus naasma GSM-andmete vahendamise turule. |
| --- | --- |

18.

Erainvesteerimisfond ABRY Partners asutas BSG 2003. aastal äriühingute ühendamise teel. Syniverse alustas andmete vahendamist Ameerika Ühendriikides 1996. aastal, Euroopas alustas ta andmete vahendamise äriga 2003. aastal enda sõnul tagasihoidlike investeeringute abil. On ka muid konkurente, näiteks Comfone (Šveits), kes müüb mobiilsideoperaatoritele mobiiltelefoniteenuseid ja koolitusi kõikjal maailmas ning on pakkunud andmete vahendamise ja finantsarvelduse lahendusi alates 1998. aastast. 2003. aastal lõpetas kõnealune ettevõtja andmete vahendamise ning sai BSG andmevahendusteenuste edasimüüjaks. Komisjoni arvates on Comfone võimeline lähitulevikus naasma GSM-andmete vahendamise turule.

| 19. | Emirates Data Clearing House (edaspidi „EDCH”) loodi 1994. aastal Araabia Ühendemiraatide sideettevõtte Etisalat osana. Kõnealune äriühing tegutseb peamiselt Lähis-Idas, kuid ka mujal maailma piirkondades (Kaug-Idas ja Aafrikas). Kuigi EDCH ei tegutse Euroopas, on ta siiski osalenud pakkumismenetlustes Euroopa Majanduspiirkonnas ning komisjon on arvamusel, et EDCH-l võib olla huvi Euroopa Majanduspiirkonna GSM-andmete vahendamise turule sisenemise vastu. |
| --- | --- |

19.

Emirates Data Clearing House (edaspidi „EDCH”) loodi 1994. aastal Araabia Ühendemiraatide sideettevõtte Etisalat osana. Kõnealune äriühing tegutseb peamiselt Lähis-Idas, kuid ka mujal maailma piirkondades (Kaug-Idas ja Aafrikas). Kuigi EDCH ei tegutse Euroopas, on ta siiski osalenud pakkumismenetlustes Euroopa Majanduspiirkonnas ning komisjon on arvamusel, et EDCH-l võib olla huvi Euroopa Majanduspiirkonna GSM-andmete vahendamise turule sisenemise vastu.

| 20. | VeriSign on Ameerika Ühendriikides asuv börsiettevõte, kes pakub laias valikus interneti- ja sideteenuseid. Seni ei paku ta veel andmete vahendamise teenuseid Euroopas. Oma kontorite kaudu Euroopas osutab kõnealune ettevõtja klientidele siiski andmete vahendamisega seotud teenuseid. Turu-uuringust lähtudes leidis komisjon, et VeriSignil võib olla kavatsus siseneda turule Euroopa Majanduspiirkonnas, eriti kui mõni mobiilsideoperaator seda toetab. VeriSignil on Ameerikas peaaegu (...) klienti, kellele osutatakse andmete vahendamise teenust. |
| --- | --- |

20.

VeriSign on Ameerika Ühendriikides asuv börsiettevõte, kes pakub laias valikus interneti- ja sideteenuseid. Seni ei paku ta veel andmete vahendamise teenuseid Euroopas. Oma kontorite kaudu Euroopas osutab kõnealune ettevõtja klientidele siiski andmete vahendamisega seotud teenuseid. Turu-uuringust lähtudes leidis komisjon, et VeriSignil võib olla kavatsus siseneda turule Euroopa Majanduspiirkonnas, eriti kui mõni mobiilsideoperaator seda toetab. VeriSignil on Ameerikas peaaegu (...) klienti, kellele osutatakse andmete vahendamise teenust.

| 21. | Teine andmete vahendamise teenuseid osutav konkurent on ARCH, kes on China Mobile'i tütarettevõtja, kelle kontorid asuvad Hongkongis ja Hiina Rahvavabariigis Shenzhenis. ARCH teenindab maailma suurimat mobiilsideoperaatorit China Mobile'i, samuti teisi mobiilsideoperaatoreid. Kõnealusel ettevõtjal ei ole kontoreid Euroopas ning kuigi turu-uuringu käigus leidsid mõned kliendid, et ARCH on usaldusväärne pakkuja, ei pidanud komisjon tõenäoliseks, et ARCH võiks lähiajal siseneda Euroopa Majanduspiirkonna andmete vahendamise turule. |
| --- | --- |

21.

Teine andmete vahendamise teenuseid osutav konkurent on ARCH, kes on China Mobile'i tütarettevõtja, kelle kontorid asuvad Hongkongis ja Hiina Rahvavabariigis Shenzhenis. ARCH teenindab maailma suurimat mobiilsideoperaatorit China Mobile'i, samuti teisi mobiilsideoperaatoreid. Kõnealusel ettevõtjal ei ole kontoreid Euroopas ning kuigi turu-uuringu käigus leidsid mõned kliendid, et ARCH on usaldusväärne pakkuja, ei pidanud komisjon tõenäoliseks, et ARCH võiks lähiajal siseneda Euroopa Majanduspiirkonna andmete vahendamise turule.

| 22. | Hinnanguliselt on MACHi ülemaailmne turuosa (50–60) % ja EMP turuosa (55–65) %. Syniverse'i vastavad turuosad on hinnanguliselt (15–25) % ja (10–20) %, BSG-l (10–20) % ja (30–40) %, EDCHil (0–10) % (ülemaailmne) ja VeriSignil (0–10) % (ülemaailmne). |
| --- | --- |

22.

Hinnanguliselt on MACHi ülemaailmne turuosa (50–60) % ja EMP turuosa (55–65) %. Syniverse'i vastavad turuosad on hinnanguliselt (15–25) % ja (10–20) %, BSG-l (10–20) % ja (30–40) %, EDCHil (0–10) % (ülemaailmne) ja VeriSignil (0–10) % (ülemaailmne).

| 23. | Pärast ühinemist jääks MACH ülemaailmsel turul selgelt turuliidriks (50–60) %, ühinenud Syniverse'ist ja BSGst (praegu turul vastavalt teisel ja kolmandal kohal) kujuneks suuruselt teine turul tegutsev isik (30–40) %. Euroopa Majanduspiirkonna turul oleks MACH andmete vahendamise valdkonnas oma (55–65) % suuruse turuosaga ikkagi turuliider. Ühinenud BSG ja Syniverse (praegu turul teine ja kolmas) läheneksid talle ühendamisel, mil nende turuosa ulatuks (35–45) %ni. Seega vähendaks koondumine konkurentide arvu Euroopa Majanduspiirkonna turul kolmelt kahele. |
| --- | --- |

23.

Pärast ühinemist jääks MACH ülemaailmsel turul selgelt turuliidriks (50–60) %, ühinenud Syniverse'ist ja BSGst (praegu turul vastavalt teisel ja kolmandal kohal) kujuneks suuruselt teine turul tegutsev isik (30–40) %. Euroopa Majanduspiirkonna turul oleks MACH andmete vahendamise valdkonnas oma (55–65) % suuruse turuosaga ikkagi turuliider. Ühinenud BSG ja Syniverse (praegu turul teine ja kolmas) läheneksid talle ühendamisel, mil nende turuosa ulatuks (35–45) %ni. Seega vähendaks koondumine konkurentide arvu Euroopa Majanduspiirkonna turul kolmelt kahele.

| 24. | Teate esitanud poolte väitel on mobiilsideoperaatoritel tegelikult olemas nn isevarustamise võimalus, sest mobiilsideoperaatoritel on suutlikkus ja ettevõttesisene oskusteave, mis võimaldab neil andmete vahendamise teenuste sisseostmisest loobuda ja teha seda ettevõtte sees. Turu-uuring seda siiski ei kinnitanud. Esiteks näitas uuring, et viimasel ajal ei ole ükski mobiilsideoperaator vahetanud sisseostetud andmete vahendamise teenust ettevõttesisese teenuse vastu. Teiseks tunnistasid komisjoni turu-uuringule vastanud mobiilsideoperaatorid, et isevarustamine ei ole nende jaoks realistlik võimalus. |
| --- | --- |

24.

Teate esitanud poolte väitel on mobiilsideoperaatoritel tegelikult olemas nn isevarustamise võimalus, sest mobiilsideoperaatoritel on suutlikkus ja ettevõttesisene oskusteave, mis võimaldab neil andmete vahendamise teenuste sisseostmisest loobuda ja teha seda ettevõtte sees. Turu-uuring seda siiski ei kinnitanud. Esiteks näitas uuring, et viimasel ajal ei ole ükski mobiilsideoperaator vahetanud sisseostetud andmete vahendamise teenust ettevõttesisese teenuse vastu. Teiseks tunnistasid komisjoni turu-uuringule vastanud mobiilsideoperaatorid, et isevarustamine ei ole nende jaoks realistlik võimalus.

| 25. | Üldjuhul ostavad mobiilsideoperaatorid andmete vahendamise teenuseid pakkumismenetlust kasutades. Läbirääkimisi peetakse sageli e-posti teel. Turu-uuring näitas, et pakkumismenetlus põhineb konkurentsil ning seda iseloomustab hinnaläbipaistvuse puudumine. Hinnad sõltuvad tavaliselt töödeldud rändlustehingute arvust, samuti võib kaasneda märkimisväärselt suuri täiendavaid tulusid seoses muude teenuste osutamisega. Poolte väitel on mobiilsideoperaatorite ühendamine viinud siiski andmete vahendamise hindade langemisele ja kõnealuse teenuste kaubastumisele. Seda suundumust kinnitas ka turu-uuring, mis näitas, et kulutused uute klientide teenindamiseks vajaliku võimsuse suurendamiseks ei ole kuigi suured. Uue mobiilsideoperaatorist kliendiga kaasnev tehingute lisamaht ei sõltu niivõrd sellest, kui palju on kliendil abonente, kuivõrd sellest, kui palju nendest abonentidest vajavad rändlusteenust. |
| --- | --- |

25.

Üldjuhul ostavad mobiilsideoperaatorid andmete vahendamise teenuseid pakkumismenetlust kasutades. Läbirääkimisi peetakse sageli e-posti teel. Turu-uuring näitas, et pakkumismenetlus põhineb konkurentsil ning seda iseloomustab hinnaläbipaistvuse puudumine. Hinnad sõltuvad tavaliselt töödeldud rändlustehingute arvust, samuti võib kaasneda märkimisväärselt suuri täiendavaid tulusid seoses muude teenuste osutamisega. Poolte väitel on mobiilsideoperaatorite ühendamine viinud siiski andmete vahendamise hindade langemisele ja kõnealuse teenuste kaubastumisele. Seda suundumust kinnitas ka turu-uuring, mis näitas, et kulutused uute klientide teenindamiseks vajaliku võimsuse suurendamiseks ei ole kuigi suured. Uue mobiilsideoperaatorist kliendiga kaasnev tehingute lisamaht ei sõltu niivõrd sellest, kui palju on kliendil abonente, kuivõrd sellest, kui palju nendest abonentidest vajavad rändlusteenust.

| 26. | Turu-uuring näitas, et kõnealuste turgude näol on tegemist kiiresti arenevate tehnoloogiaturgudega, kus toimuvad pidevalt tehnilised muutused. Lähiaastatel võib andmete vahendamise teenuste turg olla täiesti erinev nii osutatavate teenuste kui ka sellel turul tegutsevate isikute puhul. Käimasolevad tehnoloogilised arengud, mida juhib GSMA, on seotud nn peaaegu reaalajas toimuva rändlusandmete vahendamise tehnoloogiaga („Near Real-Time Roaming Data Exchange” technology („NRTRDE”)), mis on välja töötatud pettuste tuvastamiseks, kuid võimalik, et seda saab kasutada ka andmete vahendamiseks, ning nn jaoturite kontseptsioon („Hubs-concept”) (moodustab osa nn avatud ühenduvuse projektist („Open Connectivity project”), mis võimaldab vahendavatel jaoturitel kooskõlastada tehinguid otse mobiilsideoperaatorite vahel, selle asemel, et omada lepinguid kõigi 700 mobiilsideoperaatoriga. |
| --- | --- |

26.

Turu-uuring näitas, et kõnealuste turgude näol on tegemist kiiresti arenevate tehnoloogiaturgudega, kus toimuvad pidevalt tehnilised muutused. Lähiaastatel võib andmete vahendamise teenuste turg olla täiesti erinev nii osutatavate teenuste kui ka sellel turul tegutsevate isikute puhul. Käimasolevad tehnoloogilised arengud, mida juhib GSMA, on seotud nn peaaegu reaalajas toimuva rändlusandmete vahendamise tehnoloogiaga („Near Real-Time Roaming Data Exchange” technology („NRTRDE”)), mis on välja töötatud pettuste tuvastamiseks, kuid võimalik, et seda saab kasutada ka andmete vahendamiseks, ning nn jaoturite kontseptsioon („Hubs-concept”) (moodustab osa nn avatud ühenduvuse projektist („Open Connectivity project”), mis võimaldab vahendavatel jaoturitel kooskõlastada tehinguid otse mobiilsideoperaatorite vahel, selle asemel, et omada lepinguid kõigi 700 mobiilsideoperaatoriga.

I.3.2.   Ühepoolsed mõjud

| 27. | Võimalike ühepoolsete mõjude analüüs tehti Euroopa Majanduspiirkonna turu kui kõige kitsama kujutletava geograafilise ulatusega turu põhjal. Pakkumiste ja teenuseosutaja vahetamise kohta esitatud andmete analüüs näitas, et Syniverse ja BSG ei avaldanud teineteisele erilist konkurentsisurvet ning et MACH on avaldanud nii Syniverse'ile kui ka BSG-le tugevamat konkurentsisurvet. Lisaks sellele sunnib andmete vahendamise teenuste turu iseloom teenuseosutajaid võitlema agressiivselt iga lepingu eest, mida tuleb uuendada. Nii poolte kui ka klientide andmed pakkumistel osalemise kohta viitasid sellele, et nii BSG kui ka Syniverse pidid seisma silmitsi tugeva konkurentsiga, mida pakkus MACH. Ligikaudu pooltel juhtudel osales pakkumistel vaid kaks pakkujat, kuid BSG ja Syniverse ei olnud kunagi need kaks ainsat pakkujat. See tähendab, et mobiilsideoperaatorid pidasid pakkumismenetlust piisavalt konkurentsi pakkuvaks, kui sellel osalesid kaks pakkujat, nimelt MACH ja BSG või MACH ja Syniverse. Võitjate järjestust käsitlevate andmete analüüs näitas, et Syniverse ja BSG osutusid vaid haruharva sama pakkumise võitjaks ja teisele kohale jääjaks. |
| --- | --- |

27.

Võimalike ühepoolsete mõjude analüüs tehti Euroopa Majanduspiirkonna turu kui kõige kitsama kujutletava geograafilise ulatusega turu põhjal. Pakkumiste ja teenuseosutaja vahetamise kohta esitatud andmete analüüs näitas, et Syniverse ja BSG ei avaldanud teineteisele erilist konkurentsisurvet ning et MACH on avaldanud nii Syniverse'ile kui ka BSG-le tugevamat konkurentsisurvet. Lisaks sellele sunnib andmete vahendamise teenuste turu iseloom teenuseosutajaid võitlema agressiivselt iga lepingu eest, mida tuleb uuendada. Nii poolte kui ka klientide andmed pakkumistel osalemise kohta viitasid sellele, et nii BSG kui ka Syniverse pidid seisma silmitsi tugeva konkurentsiga, mida pakkus MACH. Ligikaudu pooltel juhtudel osales pakkumistel vaid kaks pakkujat, kuid BSG ja Syniverse ei olnud kunagi need kaks ainsat pakkujat. See tähendab, et mobiilsideoperaatorid pidasid pakkumismenetlust piisavalt konkurentsi pakkuvaks, kui sellel osalesid kaks pakkujat, nimelt MACH ja BSG või MACH ja Syniverse. Võitjate järjestust käsitlevate andmete analüüs näitas, et Syniverse ja BSG osutusid vaid haruharva sama pakkumise võitjaks ja teisele kohale jääjaks.

| 28. | Analüüsi tulemused viitavad sellele, et see, kas Syniverse osales pakkumises või mitte, ei mõjutanud BSG pakutud hindu, mis tähendab, et Syniverse ei avalda BSG hindadele tugevat konkurentsisurvet. |
| --- | --- |

28.

Analüüsi tulemused viitavad sellele, et see, kas Syniverse osales pakkumises või mitte, ei mõjutanud BSG pakutud hindu, mis tähendab, et Syniverse ei avalda BSG hindadele tugevat konkurentsisurvet.

| 29. | Hoolimata erinevatest kuludest ja jõupingutustest, mida läheb vaja teenuseosutaja vahetamiseks, kinnitas turu-uuring, et vahetamine on siiski võimalik ja näiteid selle kohta, et mobiilsideoperaatorid on vahetanud andmete vahendamise teenuste osutajaid, on palju. Teenuseosutaja vahetamise kulud võib kompenseerida teenuseosutaja vahetamise tulemusena saadud kokkuhoiuga. Komisjon leidis mitmeid juhtumeid teenuseosutaja vahetamise kohta Euroopas ajavahemikul 2004 kuni 2007. Ühtlasi näitas turu-uuring, et BSG väljavahetamist Syniverse'i vastu (või vastupidi) tuli ette väga harva. |
| --- | --- |

29.

Hoolimata erinevatest kuludest ja jõupingutustest, mida läheb vaja teenuseosutaja vahetamiseks, kinnitas turu-uuring, et vahetamine on siiski võimalik ja näiteid selle kohta, et mobiilsideoperaatorid on vahetanud andmete vahendamise teenuste osutajaid, on palju. Teenuseosutaja vahetamise kulud võib kompenseerida teenuseosutaja vahetamise tulemusena saadud kokkuhoiuga. Komisjon leidis mitmeid juhtumeid teenuseosutaja vahetamise kohta Euroopas ajavahemikul 2004 kuni 2007. Ühtlasi näitas turu-uuring, et BSG väljavahetamist Syniverse'i vastu (või vastupidi) tuli ette väga harva.

| 30. | Andmete vahendamise teenuste turu iseloom sunnib teenuseosutajaid omavahel tugevalt konkureerima, mis muudaks ühinenud ettevõtja ühepoolse hinnatõusu vähetõenäoliseks. Esiteks ei eksisteeri mingeid võimsusepiiranguid. Teiseks iseloomustavad andmete vahendamise teenuste osutamist madalad hinnad nende teenuseosutajate puhul, kes osutavad neid teenuseid oma seadmetega. Seepärast on teenuseosutajad ülimalt motiveeritud iga lepingu nimel agressiivselt konkureerima. Lisaks on andmete vahendajal märkimisväärne võimalus teenida tulu muude teenuste pealt. |
| --- | --- |

30.

Andmete vahendamise teenuste turu iseloom sunnib teenuseosutajaid omavahel tugevalt konkureerima, mis muudaks ühinenud ettevõtja ühepoolse hinnatõusu vähetõenäoliseks. Esiteks ei eksisteeri mingeid võimsusepiiranguid. Teiseks iseloomustavad andmete vahendamise teenuste osutamist madalad hinnad nende teenuseosutajate puhul, kes osutavad neid teenuseid oma seadmetega. Seepärast on teenuseosutajad ülimalt motiveeritud iga lepingu nimel agressiivselt konkureerima. Lisaks on andmete vahendajal märkimisväärne võimalus teenida tulu muude teenuste pealt.

| 31. | Nagu eespool öeldud, on olemasolevad ülemaailmselt tegutsevad andmete vahendamisega tegelevad ettevõtjad näidanud, et nad on võimelised ja huvitatud sisenema Euroopa andmete vahendamise teenuste turule. Turu-uuring näitas, et mitmed mobiilsideoperaatorid peaksid ARCHd, EDCHd, VeriSigni ja Comfone'i kindlasti usaldusväärseteks pakkujateks. |
| --- | --- |

31.

Nagu eespool öeldud, on olemasolevad ülemaailmselt tegutsevad andmete vahendamisega tegelevad ettevõtjad näidanud, et nad on võimelised ja huvitatud sisenema Euroopa andmete vahendamise teenuste turule. Turu-uuring näitas, et mitmed mobiilsideoperaatorid peaksid ARCHd, EDCHd, VeriSigni ja Comfone'i kindlasti usaldusväärseteks pakkujateks.

| 32. | Hiljutised mobiilsideoperaatorite ühinemised, samuti keerulisem pakkumismenetlus annab mobiilsideoperaatoritele tasakaalustava jõu. Eelkõige võivad mobiilsideoperaatorid saavutada läbirääkimistel tugeva positsiooni tänu suhteliselt suurtele rahalistele võimalustele ja äritegevuse mastaapsusele. Seega võib eespool mainitud analüüsi põhjal järeldada, et kavandatav tehing ei tekitaks ühepoolsete mõjude suhtes probleeme. |
| --- | --- |

32.

Hiljutised mobiilsideoperaatorite ühinemised, samuti keerulisem pakkumismenetlus annab mobiilsideoperaatoritele tasakaalustava jõu. Eelkõige võivad mobiilsideoperaatorid saavutada läbirääkimistel tugeva positsiooni tänu suhteliselt suurtele rahalistele võimalustele ja äritegevuse mastaapsusele. Seega võib eespool mainitud analüüsi põhjal järeldada, et kavandatav tehing ei tekitaks ühepoolsete mõjude suhtes probleeme.

I.3.3.   Kooskõlastatud mõjud

| 33. | Turuosi arvesse võttes viiks kahe suurima konkurendi ühinemine ülemaailmsel andmete vahendamise turul hinnanguliselt (80–90) % turuosa tekkimiseni ja Euroopa Majanduspiirkonna turul hinnanguliselt (90–100) % turuosa tekkimiseni. Võttes arvesse MACHi ja ühinemisjärgselt tekkiva ettevõtja turuosasid, oli oluline uurida, kas kavandatav tehing võiks soodustada või võimaldada MACHil ja ühinenud pooltel hindu kooskõlastada. |
| --- | --- |

33.

Turuosi arvesse võttes viiks kahe suurima konkurendi ühinemine ülemaailmsel andmete vahendamise turul hinnanguliselt (80–90) % turuosa tekkimiseni ja Euroopa Majanduspiirkonna turul hinnanguliselt (90–100) % turuosa tekkimiseni. Võttes arvesse MACHi ja ühinemisjärgselt tekkiva ettevõtja turuosasid, oli oluline uurida, kas kavandatav tehing võiks soodustada või võimaldada MACHil ja ühinenud pooltel hindu kooskõlastada.

| 34. | Võttes arvesse andmete vahendamise teenuste turu iseloomu, ei ole tõenäoline, et kavandatav ühinemine võiks viia kooskõlastatud mõjudeni. Hinnakokkuleppe ei näi olevat võimalik ning võttes arvesse turu dünaamilist iseloomu ja klientide suuruse vähest stabiilsust, oleks klientide jagamine keeruline ning nõuaks pidevat ümberhindamist. |
| --- | --- |

34.

Võttes arvesse andmete vahendamise teenuste turu iseloomu, ei ole tõenäoline, et kavandatav ühinemine võiks viia kooskõlastatud mõjudeni. Hinnakokkuleppe ei näi olevat võimalik ning võttes arvesse turu dünaamilist iseloomu ja klientide suuruse vähest stabiilsust, oleks klientide jagamine keeruline ning nõuaks pidevat ümberhindamist.

| 35. | Kuigi kõrvalekaldumisi oleks pärast pakkumise toimumist lihtne välja selgitada, ei saaks pakkujad neid pakkumise ajal tuvastada. Vastuabinõusid saaks tarvitusele võtta üksnes järgmiste lepingute jaoks väga agressiivselt pakkudes. Arvestades, et uute lepingute sõlmimiseks kuulutatakse pakkumisi välja suhteliselt harva (lepingute kestus ja mahud varieeruvad erinevate mobiilsideoperaatorite puhul oluliselt), siis ei kujuta taoline strateegia endast usaldusväärset hoiatusmehhanismi. Lisaks on tulemusliku salaleppe sõlmimine vähetõenäoline, sest sellest välja jäänud ettevõtjad ohustaksid kindlasti kokkumängu oodatavaid tulemusi. Seetõttu võib järeldada, et kavandatav toiming ei vii kooskõlastatud mõjudega kaasneda võivate probleemide tekkimiseni. |
| --- | --- |

35.

Kuigi kõrvalekaldumisi oleks pärast pakkumise toimumist lihtne välja selgitada, ei saaks pakkujad neid pakkumise ajal tuvastada. Vastuabinõusid saaks tarvitusele võtta üksnes järgmiste lepingute jaoks väga agressiivselt pakkudes. Arvestades, et uute lepingute sõlmimiseks kuulutatakse pakkumisi välja suhteliselt harva (lepingute kestus ja mahud varieeruvad erinevate mobiilsideoperaatorite puhul oluliselt), siis ei kujuta taoline strateegia endast usaldusväärset hoiatusmehhanismi. Lisaks on tulemusliku salaleppe sõlmimine vähetõenäoline, sest sellest välja jäänud ettevõtjad ohustaksid kindlasti kokkumängu oodatavaid tulemusi. Seetõttu võib järeldada, et kavandatav toiming ei vii kooskõlastatud mõjudega kaasneda võivate probleemide tekkimiseni.

I.4.   Kokkuvõte

| 36. | Komisjon järeldab otsuse eelnõus, et kavandatav koondumine ei tekita mingeid konkurentsiprobleeme, mis võiksid tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas märkimisväärselt takistada. Seetõttu kavatseb komisjon kuulutada kõnealuse koondumise vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57 ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kooskõlas olevaks. |
| --- | --- |

36.

Komisjon järeldab otsuse eelnõus, et kavandatav koondumine ei tekita mingeid konkurentsiprobleeme, mis võiksid tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas märkimisväärselt takistada. Seetõttu kavatseb komisjon kuulutada kõnealuse koondumise vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57 ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kooskõlas olevaks.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  GSM (globaalne digitaalne mobiilsidesüsteem) on peamine ülemaailmne mobiilsidestandard, mille on määratlenud mobiilioperaatorite ühendus GSMA.

(3)  Rändlus võimaldab mobiilsideoperaatori jaekliendil kasutada mobiilsideseadmeid ka neis traadita võrkudes, mille abonendid nad ei ole. Mobiilsidevahendiks võib olla mobiiltelefon, pihuarvuti või sülearvuti.

(4)  30 klienti 34st määratles andemete vahendamise ja finantsarveldusteenuseid eraldi kaubaturgudena.

(5)  Vaid üks mobiilsideoperaator 38st vastas, et andmete vahendamine toimub ettevõttesiseselt. Viis ettevõtet vastasid, et on andmete vahendamise vajaduse katnud 70–95 % ulatuses sisseostetud teenusega. 32 mobiilsideoperaatorit tellis kõnealuse teenuse täielikult väljastpoolt ettevõtet.

(6)  Vaid 10 % vastanud mobiilsideoperaatoritest väitsid, et nad nõuavad teenuseosutajalt mõlemat teenust. Ülejäänud 90 % teatasid väga selgesõnaliselt, et nemad sellist nõudmist ei esita.

(7)  30 vastanut viitas sellele, et geograafiline turg on ülemaailmne, viis vastanut arvas, et see jääb Euroopa Majanduspiirkonna piiridesse.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 23.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/30

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 101/10)

Abi number: XA 333/07

Liikmesriik: Taani

Piirkond: —

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Produktionsregnskaber. Støttemodtager er Det Danske Fjerkræråd

Õiguslik alus: Lov om administration af Det Europæiske Fællesskabs forordninger om markedsordninger for landbrugsvarer m.v. (Bemyndigelsesloven), jf. lovbekendtgørelse nr. 297 af 28. april 2004

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 1 406 000 DKK

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev:

Abikava või üksikabi kestus:

Abi eesmärk: Abikava „Produktionsregnskaber for slagtekyllinge- og konsumægsproduktionen — effektivitetskontrol” eesmärk on anda tootjatele kvaliteetset teavet, mille alusel nad saavad hinnata oma tootmise arengut võrreldes üldise arenguga. Samuti on eesmärk tagada, et tööstusharule on kättesaadav ajakohastatud teave tootmise eri harude tootlikkuse ja tasuvuse kohta.

Lõplikud abisaajad on toidumune ja broilereid tootvad põllumajandustootjad. Projekt hõlmab üksnes väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid.

Projekti suhtes kohaldatakse artikli 15 lõike 2 punkti c. Projekt hõlmab kulusid nõustamisteenustele

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Kodulinnud

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Fjerkræafgiftsfonden |
| --- |
| Axeltorv 3 |
| DK-1609 København V |

Fjerkræafgiftsfonden

Axeltorv 3

DK-1609 København V

Veebileht: www.fa-fonden.dk

Muu teave: —

Abi number: XA 395/07

Liikmesriik: Küpros

Piirkond: Abi annab keskvalitsus

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Δικαίωμα συμμετοχής στο σχέδιο έχει ο επίσημα αναγνωρισμένος Κυπριακός Σύνδεσμος Εκτροφέων Βοοειδών της φυλής Holstein-Friesian

Õiguslik alus:

| α) | Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών. |
| --- | --- |

α)

Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών.

| β) | Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007 |
| --- | --- |

β)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Aastaeelarve on 42 105 EUR (24 000 CYP)

Abi suurim osatähtsus:

| a) | 3 000 CYP, et katta halduskulud, mis on tekkinud asjaomaste kariloomade kohta tõuraamatute sisseseadmise ja pidamise tõttu; |
| --- | --- |

a)

3 000 CYP, et katta halduskulud, mis on tekkinud asjaomaste kariloomade kohta tõuraamatute sisseseadmise ja pidamise tõttu;

| b) | 21 000 CYP, et katta 70 % kuludest karja geneetilise kvaliteedi või tootlikkuse kindlaksmääramiseks, mida on teinud kolmandad isikud või mida on tehtud nende nimel |
| --- | --- |

b)

21 000 CYP, et katta 70 % kuludest karja geneetilise kvaliteedi või tootlikkuse kindlaksmääramiseks, mida on teinud kolmandad isikud või mida on tehtud nende nimel

Rakendamise kuupäev: Detsember 2007

Abikava või üksikabi kestus:

Abi eesmärk: Abi eesmärk on anda rahalist abi Küprose holstein-friisi tõugu karja kasvatajate ühingule, et võimaldada neil täita oma kohustusi. Riigiabi antakse järgmiste abikõlblike meetmete puhul:

Kõnealune kava põhineb määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 16 (pealkirjaga „Loomakasvatussektori toetus” lõike 1 punktidel a ja b

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Veisekasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας |
| --- |
| Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Λευκωσία, Κύπρος |
| Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25 |
| e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy |

Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας

Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λευκωσία, Κύπρος

Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25

e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy

Veebileht: www.moa.gov.cy/da

Muu teave: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Abi number: XA 396/07

Liikmesriik: Küpros

Piirkond: Abi annab keskvalitsus

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Οικονομική Ενίσχυση στους Συνδέσμους Προστασίας Φυτών

Õiguslik alus: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 5.12.2007

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Aastaeelarve on 100 000 CYP

Abi suurim osatähtsus: Abi võib oliivikaitse ühingutele (Olive Protection Associations) anda kuni 50 % fütofarmatseutiliste ainete ja muude taimekaitsevahendite turumaksumusest ning kuni 30 % muudele taimekaitse ühingutele (Plant Protection Associations). Kõigile taimekaitse ühingutele võib anda abi kuni 30 % töö-, transpordi- ja kontrollikuludest

Rakendamise kuupäev: Detsember 2007

Abikava või üksikabi kestus:

Abi eesmärk: Abi eesmärk on toetada rahaliselt taimekaitse ühinguid asjakohaste taimekaitse teenuste ja vahendite hankimisel ühingute liikmetest tootjatele.

Abi antakse erandit kehtestava määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 alusel ning see hõlmab üksnes komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ määratletud väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, mis võivad olla nii füüsilised kui ka juriidilised isikud, kes tegelevad põllumajandustoodete esmatootmisega (põllumajandustootjad).

Abi hõlmab järgmisi meetmeid:

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Taimekasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| --- |
| Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Λευκωσία |

Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Λευκωσία

Veebileht: www.moa.gov.cy/da

Muu teave: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

---

| 23.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/32

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 101/11)

Abi number: XA 245/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Območje občine Polzela

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 23 994 EUR |
| --- | --- |

2007: 23 994 EUR

| | 2008: 24 700 EUR |
| --- | --- |

2008: 24 700 EUR

| | 2009: 25 400 EUR |
| --- | --- |

2009: 25 400 EUR

| | 2010: 26 150 EUR |
| --- | --- |

2010: 26 150 EUR

| | 2011: 26 950 EUR |
| --- | --- |

2011: 26 950 EUR

| | 2012: 27 750 EUR |
| --- | --- |

2012: 27 750 EUR

| | 2013: 28 600 EUR |
| --- | --- |

2013: 28 600 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks tehtavad investeeringud:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades;

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades;

| — | kuni 60 % abikõlblikest kuludest vähemsoodsates piirkondades ja kuni 50 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades, kui investeerijaks on noor põllumajandustootja viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest. |
| --- | --- |

—

kuni 60 % abikõlblikest kuludest vähemsoodsates piirkondades ja kuni 50 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades, kui investeerijaks on noor põllumajandustootja viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest.

Abi antakse seoses investeeringutega põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamissse, põllumajandustootmises kasutatavate seadmete ostmisse, püsikultuuridesse, põllumaa kvaliteedi parandamisse ja karjamaa hooldamisse.

2.   Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:

| — | tootmisega mitteseotud objektide puhul kuni 100 % tegelikest kuludest; |
| --- | --- |

—

tootmisega mitteseotud objektide puhul kuni 100 % tegelikest kuludest;

| — | kuni 60 % tegelikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % tegelikest kuludest investeerimiseks põllumajandusettevõtte territooriumil asuvatesse tootmisrajatistesse, kui investeeringutega ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist; |
| --- | --- |

—

kuni 60 % tegelikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % tegelikest kuludest investeerimiseks põllumajandusettevõtte territooriumil asuvatesse tootmisrajatistesse, kui investeeringutega ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist;

| — | lisaabi võib anda kuni 100 % ulatuses, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

lisaabi võib anda kuni 100 % ulatuses, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

3.   Põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamine üldistes huvides:

| — | kuni 100 % tegelikest kuludest, kui ümberpaigutamine tähendab üksnes olemasolevate rajatiste demonteerimist, teisaldamist ja seejärel taaspüstitamist; |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest kuludest, kui ümberpaigutamine tähendab üksnes olemasolevate rajatiste demonteerimist, teisaldamist ja seejärel taaspüstitamist;

| — | kui ümberpaigutamise tulemusel saab põllumajandustootja kasu kaasaegsematest rajatistest, peab ta katma kulud, mis on seotud asjaomaste rajatiste väärtuse suurenemisega pärast ümberpaigutamist, vähemalt 60 % ulatuses või vähem soodsates piirkondades 50 % ulatuses. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %; |
| --- | --- |

—

kui ümberpaigutamise tulemusel saab põllumajandustootja kasu kaasaegsematest rajatistest, peab ta katma kulud, mis on seotud asjaomaste rajatiste väärtuse suurenemisega pärast ümberpaigutamist, vähemalt 60 % ulatuses või vähem soodsates piirkondades 50 % ulatuses. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %;

| — | kui ümberpaigutamisega kaasneb tootmismahu suurenemine, peab abisaaja osa olema vähemalt 60 % tootmismahu suurenemisega seotud kulutustest ja vähem soodsate piirkondade puhul vähemalt 50 %. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %. |
| --- | --- |

—

kui ümberpaigutamisega kaasneb tootmismahu suurenemine, peab abisaaja osa olema vähemalt 60 % tootmismahu suurenemisega seotud kulutustest ja vähem soodsate piirkondade puhul vähemalt 50 %. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %.

4.   Kindlustustoetus:

| — | omavalitsuse antav toetus täiendab kindlustustoetuse riigieelarvest kaasrahastamist kuni 50 % ulatuses kindlustusmakse abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning karja kindlustamiseks haiguste vastu. |
| --- | --- |

—

omavalitsuse antav toetus täiendab kindlustustoetuse riigieelarvest kaasrahastamist kuni 50 % ulatuses kindlustusmakse abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning karja kindlustamiseks haiguste vastu.

5.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 100 % tegelikest õigus- ja haldusmenetluse kuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest õigus- ja haldusmenetluse kuludest.

6.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | kuni 100 % tekkinud tegelikest kuludest; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tekkinud tegelikest kuludest; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

7.   Tehnilise abi andmine:

| — | kuni 100 % kuludest, mis on seotud hariduse ja koolitusega, kolmandate isikute pakutavate nõustamisteenustega, foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamisega ning trükiste ja veebilehtedega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 100 % kuludest, mis on seotud hariduse ja koolitusega, kolmandate isikute pakutavate nõustamisteenustega, foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamisega ning trükiste ja veebilehtedega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: September 2007 (või eeskirjade jõustumise kuupäev)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Viide määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Polzela vallas põllumajanduse ja maapiirkondade säilitamiseks ja arendamiseks programmiperioodil 2007–2013 antavat abi käsitlevate eeskirjade projekti II peatükk hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina kooskõlas komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmiste artiklitega:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 6: Põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamine üldistes huvides;

artikkel 12: Kindlustustoetus;

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Polzela |
| --- |
| Polzela 8 |
| SLO-3313 Polzela |

Občina Polzela

Polzela 8

SLO-3313 Polzela

Veebileht: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200781&dhid=91480

Muu teave: Vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi loodusõnnetustega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Haldusüksuse eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele seoses haldusüksuse võetavate meetmete ja kohaldatavate üldsätetega (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Ljubo ŽNIDAR

Vallavanem

Abi number: XA 246/07

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Provincie Gelderland

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007, onderdelen: Losse Kavelruil, Investeringen in landbouwbedrijven (bedrijfsmodernisering), Bedrijfsadvisering

Õiguslik alus: Artikel 11, derde lid, van de Wet Inrichting landelijk gebied.

Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007 en het Provinciaal Meerjarenprogramma 2007-2013 Gelderland (PMJP), deel 3: het subsidiekader

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: Aastatel 2007–2013: kuni 1 500 000 EUR aastas

Abi suurim osatähtsus: Väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele piirkondliku mitmeaastase programmi 2007–2013 raames antava abi osatähtsus või abisumma toetatava valdkonna kohta, kui kõnealused ettevõtted on käesoleva erandist teatamisega hõlmatud:

Piirkondliku mitmeaastase programmi artikkel 2.2.2.1: Väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete investeeringud uuendustesse ja keskkonda:

Abikõlblikud kulud on seotud kinnisvara ehitamise, omandamise või seadmetega varustamisega, samuti uute masinate ja seadmete, sh arvutitarkvara ostmisega, ning üldkuludega, sh kulud arhitektidele, inseneridele ja nõustajatele.

Abikõlblikud on ainult põllumajandusliku esmatootmisega tegelevad väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted, mis on majanduslikult elujõulised.

Piirkondliku mitmeaastase programmi artikkel 2.1.1.1: Maatükkide vabatahtlik vahetus:

Abi osatähtsus on 100 % tegelikest notari ja kinnistusameti kuludest, mis on tekkinud maa või maatükkide vahetamise tõttu. Abi antakse organisatsioonidele ja ametiasutustele, kellel kõnealused kulud tekivad. Põllumajandustootja saab sellest abist kaudset kasu, kuna iga vahetamisega on hõlmatud esmatootmisega tegelevate väikeste või keskmise suurusega põllumajandusettevõtete maad.

Piirkondliku mitmeaastase programmi artikkel 2.2.2.2: Väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete põllumajandusalase nõustamise teenused:

Abikõlblikud on ainult põllumajandusliku esmatootmisega tegelevad väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted. Abi makstakse loonusena asjaomasele nõustamisteenuse osutajale. Otsemakseid esmatootjale ei tehta. Põllumajandusettevõtted valitakse välja objektiivsete kriteeriumide alusel ning abi ei anta nõustamisteenuste eest, mis kujutavad endast korrapärast või jätkuvat tegevust ning on seotud ettevõtte tavaliste tegevuskuludega

Rakendamise kuupäev: Abikava rakendatakse pärast käesoleva teabe avaldamist Euroopa Liidu Teatajas

Abikava kestus: Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk: Piirkondliku mitmeaastase põllumajandusvaldkonda kuuluva programmi põhiline eesmärk on tagada põllumajandussektori elujõulisus, sealhulgas:

tulevikku suunatud konkurentsivõimeline põllumajandus kui maapiirkondade majandusmootor;

säästlik põllumajandus, mis tagab pinnase, vee, õhu ja muude loodusvarade säästliku kasutamise ja on majanduslikult elujõuline.

Täpsemalt võib eesmärke iga artikli raames kirjeldada järgmiselt:

Artikkel 2.1.1.1: Maatükkide vabatahtlik vahetus

Ümberkruntimisega parandatakse maapiirkondade kruntimist kooskõlas funktsioonidega, mis neil on piirkondliku planeeringu kohaselt. Põhiliselt tehakse seda maade vahetamise kaudu, mis on võimalik käesoleva artikli alusel.

Artikkel 2.2.2.1: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse

Käesoleva artikli eesmärk on stimuleerida ettevõtte arendamisse ja renoveerimisse investeerimist, et suurendada tootmise tõhusust, toota uusi või paremaid tooteid ja/või suurendada tootmiseprotsesside ja toodete kvaliteeti ja säästlikkust. See aitab luua konkurentsivõimelisema, säästlikuma ja elujõulisema põllumajanduse: st põllumajanduse, mis võimaldab korralike töötingimustega ettevõttel saada küllaldast sissetulekut ja vastab ühiskonna ootustele (keskkonna, loomade heaolu ja tervise, hügieeninõuete ja (agro-)bioloogilise mitmekesisuse seisukohast).

Artikkel 2.2.2.2: Põllumajandusalase nõustamise teenused

Käesoleva artikli eesmärk on võimaldada põllumajandustootjatel saada tulevikule orienteeritud nõustamisteenuseid, mis on seotud ettevõtte säästva arendamise võimalustega

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Käesolev kava hõlmab väikesi ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtteid (nii maaharimine kui ka loomakasvatus). Hõlmatud on ainult põllumajandusliku esmatootmisega tegelevad põllumajandusettevõtted

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Provincie Gelderland |
| --- |
| Dienst REW/EU Programmasecretariaat |
| Postbus 9090 |
| 6800 GX Arnhem |
| Nederland |

Provincie Gelderland

Dienst REW/EU Programmasecretariaat

Postbus 9090

6800 GX Arnhem

Nederland

Veebileht: www.gelderland.nl

projecten> projectprogramma's> platteland (ILG)> deel 3 PMJP, subsidiekaders 2e herziening

Muu teave: Põllumajandusliku tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele antakse abi piirkondliku mitmeaastase programmi 3. osa järgmiste artiklite alusel:

Artikkel 2.1.1.1 Maatükkide vabatahtlik vahetus

Artikkel 2.2.2.1 Investeeringud põllumajandusettevõtetesse (ettevõtte kaasajastamine)

Artikkel 2.2.2.2 Põllumajandusalase nõustamise teenused.

Abitaotlusi võivad esitada väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklite 4, 13 või artikli 15 lõike 2 punkti c nõuetele.

Kui eespool märgitud artiklite alusel on abikõlblikud muud põllumajandusettevõtted ja/või üksused, teavitatakse komisjoni neist eraldi, kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega (näiteks komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks antava riigiabi suhtes, ning komisjoni määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes)

Abi number: XA 247/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Območje občine Preddvor

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Preddvor 2007–2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini (II. Poglavje)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 8 700 EUR |
| --- | --- |

2007: 8 700 EUR

| | 2008: 8 874 EUR |
| --- | --- |

2008: 8 874 EUR

| | 2009: 9 052 EUR |
| --- | --- |

2009: 9 052 EUR

| | 2010: 9 233 EUR |
| --- | --- |

2010: 9 233 EUR

| | 2011: 9 417 EUR |
| --- | --- |

2011: 9 417 EUR

| | 2012: 9 606 EUR |
| --- | --- |

2012: 9 606 EUR

| | 2013: 9 798 EUR |
| --- | --- |

2013: 9 798 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeerimine põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähemsoodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeerimiseks muudesse piirkondadesse. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähemsoodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeerimiseks muudesse piirkondadesse.

Selle abikava eesmärk on investeerida põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse, osta põllumajandustootmiseks vajalikku varustust, investeerida püsikultuuridesse, parandada põllumaa kvaliteeti ning hooldada karjamaid.

2.   Traditsiooniliste ehitiste säilitamine:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest tootmisega mitteseotud objektide säilitamiseks; |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest tootmisega mitteseotud objektide säilitamiseks;

| — | kuni 75 % abikõlblikest kuludest investeerimiseks tootmisrajatistesse vähemsoodsates piirkondades ja kuni 60 % muudes piirkondades, tingimusel et kõnealused investeeringud ei suurenda muudes piirkondades asuvate põllumajandusettevõtete tootmispotentsiaali. |
| --- | --- |

—

kuni 75 % abikõlblikest kuludest investeerimiseks tootmisrajatistesse vähemsoodsates piirkondades ja kuni 60 % muudes piirkondades, tingimusel et kõnealused investeeringud ei suurenda muudes piirkondades asuvate põllumajandusettevõtete tootmispotentsiaali.

3.   Kindlustustoetus:

| — | omavalitsuse antav toetus täiendab kindlustustoetuse kaasrahastamist riigieelarvest kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud saagi kindlustamiseks ning karja kindlustamiseks haiguste vastu. |
| --- | --- |

—

omavalitsuse antav toetus täiendab kindlustustoetuse kaasrahastamist riigieelarvest kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud saagi kindlustamiseks ning karja kindlustamiseks haiguste vastu.

4.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 50 % õigus- ja haldusmenetluse tegelikest kuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % õigus- ja haldusmenetluse tegelikest kuludest.

5.   Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, nõustamisteenustega, nõupidamiste, võistluste, näituste ja messide korraldamisega, teabe avaldamisega trükistes, kataloogides ja veebisaitidel ning põllumajandustootjate asendamisteenuse rahastamisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, nõustamisteenustega, nõupidamiste, võistluste, näituste ja messide korraldamisega, teabe avaldamisega trükistes, kataloogides ja veebisaitidel ning põllumajandustootjate asendamisteenuse rahastamisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: September 2007 (või asjaomaste eeskirjade jõustumise kuupäev)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk: Toetada VKEsid

Viide määruse (EÜ) nr 1857/2006 asjaomastele artiklitele seoses abikõlblike kuludega: Preddvori vallas põllumajanduse, metsanduse ja maapiirkondade säilitamiseks ja arendamiseks antavat abi käsitlevate eeskirjade eelnõu II peatükk hõlmab meetmeid, mida loetakse riigiabiks kooskõlas komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmiste artiklitega:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 12: Kindlustustoetus;

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Preddvor |
| --- |
| Dvorski trg 10 |
| SLO-4205 Preddvor |

Občina Preddvor

Dvorski trg 10

SLO-4205 Preddvor

Veebileht: http://www.preddvor.si/uradno_glasilo/objave2007/052007.pdf

Muu teave: Vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi loodusõnnetustega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Kõnealused Preddvori valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Miran ZADNIKAR

Preddvori vallavanem

Abi number: XA 290/07

Liikmesriik: Ühendkuningriik

Piirkond: Wales

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Light Lamb Welfare Disposal Scheme

Õiguslik alus: Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 and sections 70 and 71 of the Government of Wales Act 2006

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: Kestvus: Oktoober 2007 kuni jaanuar 2008

Kulutused: Alla 10 000 000 GBP

Abi suurim osatähtsus: Asjaomane abi piirdub kahjudega, mille on põhjustanud haigused, mille puhang on riigiasutustes ametlikult registreeritud, ning ei ületa 100 % kava nõuetega seotud kuludest

Rakendamise kuupäev:

Kava või üksiktoetuse kestus: Kava kestus on 10 nädalat ja see lõpeb 4.1.2008

Abi eesmärk: „Light Lamb Welfare Disposal Scheme” abikava avatakse Walesi põllumajandustootjatele, kel on probleeme loomade heaoluga ekspordipiirangute tõttu, mis kehtestati pärast Ühendkuningriigis aset leidnud suu- ja sõrataudi puhangut. Tootjad vastutavad abikõlblike loomade (kerged talled, kelle eluskaal on 25 kg või alla selle) transportimise eest kogumiskeskustesse. Operaatorid maksavad 15 Suurbritannia naelsterlingit abikõlbliku looma kohta. Loomad ei jõua inimese toiduahelasse. Pärast tapmist transporditakse rümbad hilisemaks kõrvaldamiseks. Asjaomaseid teenuseid osutatakse konkureeriva pakkumise teel Walesi valitsuse (Welsh Assembly Government) nimel. See vastab EL määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklile 10, mille kohaselt abi peab piirduma kahjude hüvitamisega, mille on põhjustanud haigused, mille puhang on riigiasutustes ametlikult registreeritud

Abikõlblikud kulud: „Light Lamb Welfare Disposal Scheme” abikava kohaselt makstakse kogumiskeskuste operaatoritele kokku 15 GBP abikõlbliku looma kohta. Lisaks makstakse ettevõtjatele teenuste eest, mis hõlmavad kogumist, tapmist, transporti, kahjutustamist ja põletamist; kõnealused kulud määratakse kindlaks vähempakkumise kaudu. See vastab EL määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklile 10, mille kohaselt abi brutoosatähtsus ei tohi ületada 100 % ja abi on ette nähtud selleks, et kompenseerida karantiinikohustuste tõttu saamata jäänud tulusid

Asjaomane majandusharu (asjaomased majandusharud): Kava kohaldatakse Walesi põllumajandustööstuse kergete tallede sektoris

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Welsh Assembly Government |
| --- |
| Cathays Park |
| Cardiff CF10 3NQ |
| United Kingdom |

Welsh Assembly Government

Cathays Park

Cardiff CF10 3NQ

United Kingdom

Kontaktisikud: Rory O'Sullivan

Tel. (44) 292 80 13 32

e-mail: rory.o'sullivan@wales.gsi.gov.uk

Veebileht: Kava üksikasjad on kättesaadavad alljärgneval aadressil:

http://new.wales.gov.uk/topics/environmentcountryside/countryside_policy/farming/light_lamb_disp_scheme/?lang=en

Ühendkuningriigi pädeva asutuse — keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi (Department for Environment, Food and Rural Affairs) nimel alla kirjutanud ja kuupäeva märkinud:

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

Abi number: XA 291/07

Liikmesriik: Ühendkuningriik

Piirkond: England

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Foot and Mouth Disease Hill Farm Scheme

Õiguslik alus: Section 8 (Miscellaneous Provisions) Agriculture Act 1963

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: Aasta: 23. oktoober 2007 kuni 31. märts 2008

Kulutused: 10 000 000 GBP

Abi suurim osatähtsus: Kava raames on abi suurimaks osatähtsuseks 100 %. Abi piirdub nende kahjude hüvitamisega, mille on põhjustanud haigused, mille puhang on riigiasutustes ametlikult registreeritud, eriti seoses nende kahjude hüvitamisega, mis on tingitud karantiinikohustustest

Rakendamise kuupäev:

Kava või üksiktoetuse kestus: Kavaga pakutakse ühekordset toetust neile mägifarmide põllumajandustootjatele, kes vastavad abi saamise tingimustele. Maksete suurus arvestatakse ja maksed tehakse enne 31. märtsi 2008

Abi eesmärk: Aidata väikeseid ja keskmise suurusega, laiaulatusliku lambakasvatuse ja veiseliha tootmisega tegelevate mägifarmide põllumajandustootjaid Inglismaal, kes on suu- ja sõrataudi tõttu kehtestatud riigisiseste liikumis- ja ekspordipiirangute tõttu olnud eriti ebasoodsas olukorras. Asjaomased põllumajandustootjad sõltuvad suuresti lammaste liikumisest — sügisesest kariloomade müügist ja ekspordist, kust nad saavad olulise osa oma aastasissetulekust, ning nende rahavood on suuresti kannatanud.

Kõnealune eesmärk vastab määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 punkti 2 alapunkti a alapunktile ii, millele vastavalt makstakse abi karantiinikohustuse tõttu saamatajäänud tulu eest haiguste puhul, mille puhang on riigiasutustes ametlikult registreeritud.

Abikõlblikud kulud: Alates 3. augustist on vastavalt meie hinnangule loomakasvatussektori majanduslikud kulud, mis on tingitud suu- ja sõrataudist, 103 miljonit GBP ning prognoositakse selle jätkuvat kasvu. Kõnealuse kava kogusumma on 10 miljonit GBP ning üksikmaksed neile talupidajatele, kes vastavad abi saamise tingimustele, arvutatakse võrdeliselt nende ettevõtte suurusega.

Kõnealuse kava eesmärgid vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklile 10, milles märgitakse, et abi koguosatähtsus ei tohi ületada 100 % ja abi on ettenähtud selleks, et kompenseerida karantiinikohustuse tõttu saamata jäänud tulusid

Asjaomane majandusharu (asjaomased majandusharud): Kava rakendatakse Inglismaa põllumajandustööstuses mägipiirkondade loomakasvatussektoris väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes on 2007. aastal saanud makse Inglismaa vähemsoodsate piirkondade kava alusel (Mägifarmide toetus 2007)

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| --- |
| Nobel House |
| 17 Smith Square |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Nobel House

17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Veebileht: http://www.defra.gov.uk/animalh/diseases/fmd/movements/hillfarmers.htm

Ühendkuningriigi pädeva asutuse — keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi (Department for Environment, Food and Rural Affairs) nimel alla kirjutanud ja kuupäeva märkinud:

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

---