# Официален вестник C 81/2008

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 81 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 511 април 2008 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 81

Издание на български език

Информация и известия

Година 511 април 2008 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГAНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Сметна палата |
| 2008/C 081/01 | Специален доклад No 1/2008 относно процеса на предварителна проверка и оценяване на големите инвестиционни проекти за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г., придружен от отговорите на Комисията | 1 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГAНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Сметна палата

2008/C 081/01

Специален доклад No 1/2008 относно процеса на предварителна проверка и оценяване на големите инвестиционни проекти за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г., придружен от отговорите на Комисията

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГAНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Сметна палата

| 1.4.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 81/1

---

СПЕЦИАЛЕН ДОКЛАД No 1/2008

относно процеса на предварителна проверка и оценяване на големите инвестиционни проекти за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г., придружен от отговорите на Комисията

(съгласно член 248, параграф 4, втора алинея от Договора за ЕО)

(2008/С 81/01)

СЪДЪРЖАНИЕ

РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

| I—VII | РЕЗЮМЕ |
| --- | --- |

I—VII

| 1—8 | ВЪВЕДЕНИЕ |
| --- | --- |

1—8

| 1—7 | Определения и рамка за одобрение |
| --- | --- |

1—7

| 8 | Финансово участие |
| --- | --- |

8

| 9—13 | ОБХВАТ НА ОДИТА И НА НАСТОЯЩИЯ ДОКЛАД |
| --- | --- |

9—13

| 14—34 | ПОДГОТВЯ ЛИ КОМИСИЯТА ПО ПОДХОДЯЩ НАЧИН ФИНАНСИРАНЕТО НА ГОЛЕМИТЕ ПРОЕКТИ? |
| --- | --- |

14—34

| 14—16 | Рамка на предварителната проверка и одитни критерии |
| --- | --- |

14—16

| 17—20 | Проверка на проектите: подобряване на методологическата рамка, но и необходимост от утвърждаване на процедурите |
| --- | --- |

17—20

| 21—25 | Анализът на разходите и ползите се извършва с различно качество |
| --- | --- |

21—25

| 26—34 | Различно тълкуване и прилагане на критериите при определяне на финансовото участие на Общността |
| --- | --- |

26—34

| 35—55 | ПРЕДОСТАВЯ ЛИ ПОСЛЕДВАЩАТА ОЦЕНКА НА ГОЛЕМИТЕ ПРОЕКТИ ПОЛЕЗНИ РЕЗУЛТАТИ ЗА НУЖДИТЕ НА ПРОЦЕСА НА ВЗЕМАНЕ НА РЕШЕНИЯ В БЪДЕЩЕ? |
| --- | --- |

35—55

| 35—39 | Рамка на оценяване и одитни критерии |
| --- | --- |

35—39

| 40—41 | Няколко оценки с широк обхват и твърде малко индивидуални оценки на големи проекти |
| --- | --- |

40—41

| 42—49 | Фактори, които са попречили на последващата оценка на големи проекти |
| --- | --- |

42—49

| 43—46 | ... Непълни заявления за помощ |
| --- | --- |

43—46

| 47—49 | ... Неподходящ мониторинг |
| --- | --- |

47—49

| 50—55 | Периодът 2000—2006 г.: риск от влошаване на оценките |
| --- | --- |

50—55

| 56—58 | НОВАТА НОРМАТИВНА УРЕДБА ЗА ПЕРИОДА 2007—2013 г. |
| --- | --- |

56—58

| 59—65 | ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ |
| --- | --- |

59—65

| 59—62 | Заключения |
| --- | --- |

59—62

| 63—65 | Препоръки |
| --- | --- |

63—65

Приложение I Извадки I и II по съответна държава-членка — списък на проверените проекти

Приложение II Проверени големи проекти за периода 2000—2006 г. — процент на актуализация и времеви перспективи

Отговори на Комисията

РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ






  Анализ на разходите и ползите

| Анализ на разходите и ползите | Техника, която има за цел да сравни всички разходи и ползи на една интервенция, за да се определи дали ползите са повече от разходите и в каква степен. |
| --- | --- |
| Анализ на риска | Проучване, което цели да определи каква е вероятността първоначално изчислената стойност на основните променливи на даден проект да се потвърди в действителност. |
| Анализ на чувствителността | Проучване на трайността на предвиден резултат от проект спрямо вариациите на основните му променливи. |
| Въздействие | Социално-икономически последици, които могат да се дължат на дадена интервенция. |
| Вътрешна степен на възвръщаемост на инвестициите (IRR) | Степен, от която една инвестиция става рентабилна.






  — | Финансова IRR: степен на рентабилност, изчислена изключително въз основа на финансовите суми, които директно се отнасят до проекта. |

Техника, която има за цел да сравни всички разходи и ползи на една интервенция, за да се определи дали ползите са повече от разходите и в каква степен.

Анализ на риска

Проучване, което цели да определи каква е вероятността първоначално изчислената стойност на основните променливи на даден проект да се потвърди в действителност.

Анализ на чувствителността

Проучване на трайността на предвиден резултат от проект спрямо вариациите на основните му променливи.

Въздействие

Социално-икономически последици, които могат да се дължат на дадена интервенция.

Вътрешна степен на възвръщаемост на инвестициите (IRR)

Степен, от която една инвестиция става рентабилна.

—

Финансова IRR: степен на рентабилност, изчислена изключително въз основа на финансовите суми, които директно се отнасят до проекта.

| — | Икономическа IRR: степен на рентабилност, изчислена като се вземат предвид и външните икономически фактори. |
| --- | --- |

—

Икономическа IRR: степен на рентабилност, изчислена като се вземат предвид и външните икономически фактори.

Ефективност

Измерва съотношението между постигнатите резултати и фиксираните цели.

Ефикасност

Измерва съотношението между използваните ресурси и постигнатите резултати.

ЕФРР (Европейски фонд за регионално развитие)

Финансов инструмент, който има за цел насърчаването на икономическото и социално сближаване на страните от ЕС посредством коригиране на основните регионални диспропорции и преструктуриране на регионите с изоставащо развитие. Интервенциите на ЕФРР се осъществяват основно чрез оперативни програми, включващи голям брой проекти.

Инертна полза

Наблюдаван резултат, който би настъпил дори без осъществяването на публичната интервенция.

Кохезионен фонд

Инструмент, който има за цел насърчаването на икономическото и социалното сближаване посредством финансирането на големи проекти в областта на околната среда и транспорта в държавите-членки, чийто БВП е по-малък от 90 % от средния за Общността. Първоначално Кохезионният фонд се прилага в Испания, Гърция, Ирландия и Португалия. От 1 януари 2004 г. Ирландия не изпълнява повече критериите за допустимост на фонда. От присъединяването си към Общността новите държави-членки се възползват от помощта на фонда.

Нетна сегашна стойност

Стойност, получена от индексирането в настоящия момент на стойността на всички касови наличности, генерирани от проекта по време на времетраенето му. Този метод позволява сравняването на различни проекти.

Оперативни програми

Одобрени от Комисията документи, които съдържат сбор от свързани приоритети, включващи многогодишни мерки, за чието осъществяване може да се прибегне до един или няколко структурни фонда или в допълнение до други финансови инструмента, както и до ЕИБ.

Програмен период

Многогодишна рамка, в която се планират и извършват разходите по структурните фондове.

Структурни фондове

Фондове на Общността, които финансират действия, имащи за цел да се намалят различията в развитието на регионите в ЕС. ЕФРР е основният инструмент за финансирането на тези действия.

РЕЗЮМЕ

| I. | Понятието за „големи проекти“ в областта на инфраструктурата и производственото инвестиране се определя от нормативната уредба най-вече според обема на финансовото участие. Предвид икономическата значимост и потенциалното въздействие на тези проекти, за тяхното одобряване са предвидени специални процедури за предварителна проверка. Поради същите причини съответната информация трябва да се събира с оглед преценяването на действително реализираните въздействия спрямо тези, които са били предвидени (вж. точки 1—8). |
| --- | --- |

I.

Понятието за „големи проекти“ в областта на инфраструктурата и производственото инвестиране се определя от нормативната уредба най-вече според обема на финансовото участие. Предвид икономическата значимост и потенциалното въздействие на тези проекти, за тяхното одобряване са предвидени специални процедури за предварителна проверка. Поради същите причини съответната информация трябва да се събира с оглед преценяването на действително реализираните въздействия спрямо тези, които са били предвидени (вж. точки 1—8).

| II. | Одитът на Палатата беше насочен към големите проекти на ЕФРР и по аналогия към проектите в рамките на кохезионните фондове за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г. Докладът е структуриран около две основни теми, засягащи съответно процеса на подготовка, имащ за цел одобряването на големите проекти от Комисията, и процеса на оценяване, следващ тяхното прилагане (вж. точки 9—13). |
| --- | --- |

II.

Одитът на Палатата беше насочен към големите проекти на ЕФРР и по аналогия към проектите в рамките на кохезионните фондове за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г. Докладът е структуриран около две основни теми, засягащи съответно процеса на подготовка, имащ за цел одобряването на големите проекти от Комисията, и процеса на оценяване, следващ тяхното прилагане (вж. точки 9—13).

| III. | По време на разглежданите периоди Палатата констатира различни слабости в процеса на предварителна проверка, по-специално що се отнася до процедурите за проверка на проектите и за определяне размера на съфинансирането от страна на Общността. Анализът на разходите и ползите, представен от организаторите на проекти в подкрепа на заявленията за помощ, често е с различно качество, както и използването му от страна на Комисията. Тези констатации повдигат въпроса за действителната добавена стойност на специфичната система за одобряване, предвидена за големите проекти (вж. точки 14—34). |
| --- | --- |

III.

По време на разглежданите периоди Палатата констатира различни слабости в процеса на предварителна проверка, по-специално що се отнася до процедурите за проверка на проектите и за определяне размера на съфинансирането от страна на Общността. Анализът на разходите и ползите, представен от организаторите на проекти в подкрепа на заявленията за помощ, често е с различно качество, както и използването му от страна на Комисията. Тези констатации повдигат въпроса за действителната добавена стойност на специфичната система за одобряване, предвидена за големите проекти (вж. точки 14—34).

| IV. | Палатата препоръчва на Комисията да прилага по-ефикасни системи за предварителни проверки, базирани на инструменти, които самата тя е разработила; също така я приканва да следи за точното прилагане на анализа на разходите и ползите, по-специално що се отнася до предоставената информация, както и да продължи да полага усилия да се съобразява с факторите, които позволяват да се регулира размерът на участието на Общността (вж. точка 63). |
| --- | --- |

IV.

Палатата препоръчва на Комисията да прилага по-ефикасни системи за предварителни проверки, базирани на инструменти, които самата тя е разработила; също така я приканва да следи за точното прилагане на анализа на разходите и ползите, по-специално що се отнася до предоставената информация, както и да продължи да полага усилия да се съобразява с факторите, които позволяват да се регулира размерът на участието на Общността (вж. точка 63).

| V. | Последващата оценка на големите проекти за периода 1994—1999 г., която единствена е могла да бъде извършена от Комисията по време на одита, се оказа в голяма степен възпрепятствана от липсата на точна и подходяща информация относно очакваните ефекти и мониторинга. При тези условия оценките не предоставиха полезна информация, необходима за процеса на вземане на решения за следващия период, с изключение на един случай, засягащ съфинансирани от Кохезионния фонд проекти. Оценката на големите проекти в рамките на ЕФРР за периода 2000—2006 г., която все още предстои да се реализира, ще може да се базира на по-строги нормативни разпоредби, по-специално по отношение на мониторинга. Въпреки това досега е направено твърде малко за прилагането на тези правила в практиката (вж. точки 35—55). |
| --- | --- |

V.

Последващата оценка на големите проекти за периода 1994—1999 г., която единствена е могла да бъде извършена от Комисията по време на одита, се оказа в голяма степен възпрепятствана от липсата на точна и подходяща информация относно очакваните ефекти и мониторинга. При тези условия оценките не предоставиха полезна информация, необходима за процеса на вземане на решения за следващия период, с изключение на един случай, засягащ съфинансирани от Кохезионния фонд проекти. Оценката на големите проекти в рамките на ЕФРР за периода 2000—2006 г., която все още предстои да се реализира, ще може да се базира на по-строги нормативни разпоредби, по-специално по отношение на мониторинга. Въпреки това досега е направено твърде малко за прилагането на тези правила в практиката (вж. точки 35—55).

| VI. | Нормативната уредба на структурните фондове за периода 2007—2013 г. не съдържа изисквания големите проекти да бъдат предмет на индивидуална последваща оценка от страна на Комисията. Все пак Палатата препоръчва големите проекти да бъдат оценявани поотделно в края на изпълнението им по отношение на специфичните им цели от националните органи на управление и бенефициерите, за които получената от този процес информация би била от полза. За тази цел Комисията трябва да се увери, че заявленията за помощ съдържат необходимата информация за показателите и изходното състояние, както и че тази информация е предмет на сериозен мониторинг. По отношение на резултатите от тази оценка, които следва да ѝ се изпратят, необходимо е Комисията да направи анализ на собствените си нужди, за да разполага с надеждни и актуални данни за въздействията, произтичащи от изпълнението на големите проекти (вж. точка 64). |
| --- | --- |

VI.

Нормативната уредба на структурните фондове за периода 2007—2013 г. не съдържа изисквания големите проекти да бъдат предмет на индивидуална последваща оценка от страна на Комисията. Все пак Палатата препоръчва големите проекти да бъдат оценявани поотделно в края на изпълнението им по отношение на специфичните им цели от националните органи на управление и бенефициерите, за които получената от този процес информация би била от полза. За тази цел Комисията трябва да се увери, че заявленията за помощ съдържат необходимата информация за показателите и изходното състояние, както и че тази информация е предмет на сериозен мониторинг. По отношение на резултатите от тази оценка, които следва да ѝ се изпратят, необходимо е Комисията да направи анализ на собствените си нужди, за да разполага с надеждни и актуални данни за въздействията, произтичащи от изпълнението на големите проекти (вж. точка 64).

| VII. | В по-дългосрочен план Палатата приканва Комисията, Европейския парламент и Съвета да обмислят ролята на специалния режим на големите проекти (вж. точка 65). |
| --- | --- |

VII.

В по-дългосрочен план Палатата приканва Комисията, Европейския парламент и Съвета да обмислят ролята на специалния режим на големите проекти (вж. точка 65).

ВЪВЕДЕНИЕ

Определения и рамка за одобрение

| 1. | Понятието „големи проекти“ намира определението си най-вече в нормативната уредба на Общността за ЕФРР (1) и се свързва с финансовата значимост на проектите. |
| --- | --- |

1.

Понятието „големи проекти“ намира определението си най-вече в нормативната уредба на Общността за ЕФРР (1) и се свързва с финансовата значимост на проектите.

| 2. | За програмния период 1994—1999 г. „големите проекти“ са тези „чиято обща стойност, взета предвид при определяне на размера на участието на Общността, надвишава по принцип 25 милиона екю за инфраструктурните инвестиции и 15 милиона екю за производственото инвестиране“ (2). |
| --- | --- |

2.

За програмния период 1994—1999 г. „големите проекти“ са тези „чиято обща стойност, взета предвид при определяне на размера на участието на Общността, надвишава по принцип 25 милиона екю за инфраструктурните инвестиции и 15 милиона екю за производственото инвестиране“ (2).

| 3. | За програмния период 2000—2006 г. дефиницията на „големите проекти“ включва проектите, „чиято обща стойност, взета под внимание, за да се определи участието на фондовете, надхвърля 50 милиона евро“ (3). Освен това тези проекти трябва да включват икономически неделими серии от работи, изпълняващи точна техническа функция и насочени към ясно определени цели. Както и за предишния период, това могат да бъдат инфраструктурни или производствени инвестиции (4). |
| --- | --- |

3.

За програмния период 2000—2006 г. дефиницията на „големите проекти“ включва проектите, „чиято обща стойност, взета под внимание, за да се определи участието на фондовете, надхвърля 50 милиона евро“ (3). Освен това тези проекти трябва да включват икономически неделими серии от работи, изпълняващи точна техническа функция и насочени към ясно определени цели. Както и за предишния период, това могат да бъдат инфраструктурни или производствени инвестиции (4).

| 4. | От друга страна, в нормативната уредба на Кохезионния фонд не се съдържа определение за „големи проекти“ за нито един от двата разглеждани периода (5). Въпреки това, тъй като в страните, обект на политиката на сближаване, сходни проекти в областта на транспортната инфраструктура и околната среда могат да бъдат финансирани от Кохезионния фонд или от ЕФРР, по време на одита по аналогия бяха проверени и някои проекти от Кохезионния фонд, подбрани въз основа на общата стойност, като се прилагат същите критерии, използвани за големите проекти на ЕФРР. |
| --- | --- |

4.

От друга страна, в нормативната уредба на Кохезионния фонд не се съдържа определение за „големи проекти“ за нито един от двата разглеждани периода (5). Въпреки това, тъй като в страните, обект на политиката на сближаване, сходни проекти в областта на транспортната инфраструктура и околната среда могат да бъдат финансирани от Кохезионния фонд или от ЕФРР, по време на одита по аналогия бяха проверени и някои проекти от Кохезионния фонд, подбрани въз основа на общата стойност, като се прилагат същите критерии, използвани за големите проекти на ЕФРР.

| 5. | Що се отнася до рамката за одобрение, големите проекти на ЕФРР 1994—1999 г. могат да бъдат представени за одобрение поотделно или в рамките на оперативна програма. Във всички случаи Комисията е била информирана за големите проекти, като е трябвало да ѝ се представят допълнителни сведения (6), но не е било предвидено никакво решение за официално одобрение. |
| --- | --- |

5.

Що се отнася до рамката за одобрение, големите проекти на ЕФРР 1994—1999 г. могат да бъдат представени за одобрение поотделно или в рамките на оперативна програма. Във всички случаи Комисията е била информирана за големите проекти, като е трябвало да ѝ се представят допълнителни сведения (6), но не е било предвидено никакво решение за официално одобрение.

| 6. | Всички големи проекти на ЕФРР 2000—2006 г. винаги са финансирани в рамките на по-голяма интервенция (7). Въпреки това нормативната уредба изисква Комисията да ги одобри поотделно, за разлика от другите проекти, които се одобряват единствено на ниво държави-членки (8). |
| --- | --- |

6.

Всички големи проекти на ЕФРР 2000—2006 г. винаги са финансирани в рамките на по-голяма интервенция (7). Въпреки това нормативната уредба изисква Комисията да ги одобри поотделно, за разлика от другите проекти, които се одобряват единствено на ниво държави-членки (8).

| 7. | В рамките на Кохезионния фонд за двата разглеждани периода единствено индивидуалните проекти могат да бъдат финансирани, като всеки проект е предмет на конкретно решение. |
| --- | --- |

7.

В рамките на Кохезионния фонд за двата разглеждани периода единствено индивидуалните проекти могат да бъдат финансирани, като всеки проект е предмет на конкретно решение.

Таблица 1

Определение на „големи проекти“

| ФОНД | Период 1994—1999 г. | Период 2000—2006 г. |
| --- | --- | --- |
| „Големи проекти“ на ЕФРР

  (инфраструктурни проекти и производствени инвестиции) | Обща стойност на разходите, надвишаваща:






  — | 25 милиона екю за инфраструктурни проекти |

ФОНД

Период 1994—1999 г.

Период 2000—2006 г.

„Големи проекти“ на ЕФРР

(инфраструктурни проекти и производствени инвестиции)

Обща стойност на разходите, надвишаваща:

—

25 милиона екю за инфраструктурни проекти

| — | 15 милиона екю за производствените инвестиции |
| --- | --- |

—

15 милиона екю за производствените инвестиции

Обща стойност на разходите, надвишаваща:

50 милиона евро за всички видове проекти

В допълнение:

икономически неделими серии от работи, изпълняващи точна техническа функция и насочени към явно определени цели

Индивидуален проект или проект, включен в по-голяма интервенция

Проектът винаги е част от по-голяма интервенция

„Големи проекти“ на Кохезионния фонд

(проекти в областта на транспортната инфраструктура и околната среда)

Липса на дефиниция в нормативната уредба

За целите на одита общата стойност на разходите да надвишава 25 милиона екю

Липса на дефиниция в нормативната уредба

За целите на одита общата стойност на разходите да надвишава 50 милиона евро

Индивидуален проект

Индивидуален проект

Финансово участие

| 8. | За двата програмни периода таблица 2 посочва размера на общата стойност на големите проекти, които са получили подпомагане от ЕФРР или Кохезионния фонд: |
| --- | --- |

8.

За двата програмни периода таблица 2 посочва размера на общата стойност на големите проекти, които са получили подпомагане от ЕФРР или Кохезионния фонд:

Таблица 2

Обща стойност на „големите проекти“, които са се възползвали от интервенция на Общността

| | Период 1994—1999 г. | Период 2000—2006 г. |
| --- | --- | --- |
| Милиарда екю | Брой проекти | Милиарда евро | Брой проекти |
| ГП ЕФРР | 36 | 676 | 48 | 279 |
| ГП Кохезионен фонд | 12 | 147 | 23 | 154 |
| Общо | 48 | 823 | 71 | 437 |

Период 1994—1999 г.

Период 2000—2006 г.

Милиарда екю

Брой проекти

Милиарда евро

Брой проекти

ГП ЕФРР

36

676

48

279

ГП Кохезионен фонд

12

147

23

154

Общо

48

823

71

437

ОБХВАТ НА ОДИТА И НА НАСТОЯЩИЯ ДОКЛАД

| 9. | Предвид въздействието, което някои проекти, надвишаващи определен финансов размер, могат да имат по отношение на регионалното развитие, големите инвестиционни проекти са подложени на по-сложни от обичайните процедури на предварителна проверка и са предмет също така на отделно решение за одобрение поне за периода 2000—2006 г. Поради същите причини е необходима ретроспективна оценка на действителните резултати, възникнали благодарение на мобилизираните ресурси, за да се ориентира процесът на планиране и подбор на проектите от последващия програмен период. |
| --- | --- |

9.

Предвид въздействието, което някои проекти, надвишаващи определен финансов размер, могат да имат по отношение на регионалното развитие, големите инвестиционни проекти са подложени на по-сложни от обичайните процедури на предварителна проверка и са предмет също така на отделно решение за одобрение поне за периода 2000—2006 г. Поради същите причини е необходима ретроспективна оценка на действителните резултати, възникнали благодарение на мобилизираните ресурси, за да се ориентира процесът на планиране и подбор на проектите от последващия програмен период.

| 10. | Ето защо Палатата потърси отговор на следните два въпроса:






  — | Подготвя ли Комисията по подходящ начин финансирането на големите проекти? |
| --- | --- | --- |

10.

Ето защо Палатата потърси отговор на следните два въпроса:

—

Подготвя ли Комисията по подходящ начин финансирането на големите проекти?

| — | Предоставя ли последващата оценка на големите проекти полезни резултати за нуждите на процеса на вземане на решения в бъдеще? |
| --- | --- |

—

Предоставя ли последващата оценка на големите проекти полезни резултати за нуждите на процеса на вземане на решения в бъдеще?

| 11. | Проверките по документи и проверките, извършени в държавите-членки, засягат извадка от 20 приключени големи проекта за периода 1994—1999 г. и 30 големи проекта за периода 2000—2006 г. Освен това допълнителна извадка от 36 големи проекта за периода 2000—2006 г. беше проверена по документи в Комисията (вж. приложение I). |
| --- | --- |

11.

Проверките по документи и проверките, извършени в държавите-членки, засягат извадка от 20 приключени големи проекта за периода 1994—1999 г. и 30 големи проекта за периода 2000—2006 г. Освен това допълнителна извадка от 36 големи проекта за периода 2000—2006 г. беше проверена по документи в Комисията (вж. приложение I).

| 12. | Що се отнася до предвидената за големите проекти система за предварителна проверка, одитът обхвана процедурите, въведени от Комисията за двата периода 1994—1999 г. и 2000—2006 г. Бяха отбелязани постепенно направените подобрения. Препоръките за тази част могат да повлияят на изпълнението на програмния период 2007—2013 г., при който понятието за „големи проекти“ се запазва за всички структурни фондове (9). |
| --- | --- |

12.

Що се отнася до предвидената за големите проекти система за предварителна проверка, одитът обхвана процедурите, въведени от Комисията за двата периода 1994—1999 г. и 2000—2006 г. Бяха отбелязани постепенно направените подобрения. Препоръките за тази част могат да повлияят на изпълнението на програмния период 2007—2013 г., при който понятието за „големи проекти“ се запазва за всички структурни фондове (9).

| 13. | По отношение на последващите оценки беше възможно да се вземат предвид единствено оценките за периода 1994—1999 г., тъй като по време на одита на Палатата, изпълнението на проектите от периода 2000—2006 г. все още не беше приключило и поради това последващата им оценка предстоеше да бъде извършена (10). Все пак в доклада се разглежда дали за периода 2000—2006 г. могат да се очакват подобрения. Формулираните вследствие на одита констатации и оценки могат да повлияят на оценките за периода 2000—2006 г., които все още не са извършени, но най-вече на тези за сега започналия период 2007—2013 г. |
| --- | --- |

13.

По отношение на последващите оценки беше възможно да се вземат предвид единствено оценките за периода 1994—1999 г., тъй като по време на одита на Палатата, изпълнението на проектите от периода 2000—2006 г. все още не беше приключило и поради това последващата им оценка предстоеше да бъде извършена (10). Все пак в доклада се разглежда дали за периода 2000—2006 г. могат да се очакват подобрения. Формулираните вследствие на одита констатации и оценки могат да повлияят на оценките за периода 2000—2006 г., които все още не са извършени, но най-вече на тези за сега започналия период 2007—2013 г.

ПОДГОТВЯ ЛИ КОМИСИЯТА ПО ПОДХОДЯЩ НАЧИН ФИНАНСИРАНЕТО НА ГОЛЕМИТЕ ПРОЕКТИ?

Рамка на предварителната проверка и одитни критерии

| 14. | Отговорността за представяне на големите проекти за съфинансиране от Общността се носи от държавите-членки, които трябва да използват собствени процедури и правила за предварителна проверка, като се вземат предвид приоритетите на съответните оперативни програми на ЕФРР и на Кохезионния фонд. |
| --- | --- |

14.

Отговорността за представяне на големите проекти за съфинансиране от Общността се носи от държавите-членки, които трябва да използват собствени процедури и правила за предварителна проверка, като се вземат предвид приоритетите на съответните оперативни програми на ЕФРР и на Кохезионния фонд.

| 15. | Комисията няма за задача да сравнява проектите на различните държави-членки, тъй като размерът на финансиране, предназначен за всяка държава-членка, е фиксиран предварително в рамките на подготовката за всеки програмен период. Тя трябва обаче да провери качеството на проектите, които ще се финансират, тоест дали подбраните проекти имат потенциал за постигане на резултати по отношение на регионалното развитие и дали финансовото участие на Общността е необходимо за тяхното осъществяване и поражда действителна добавена стойност. |
| --- | --- |

15.

Комисията няма за задача да сравнява проектите на различните държави-членки, тъй като размерът на финансиране, предназначен за всяка държава-членка, е фиксиран предварително в рамките на подготовката за всеки програмен период. Тя трябва обаче да провери качеството на проектите, които ще се финансират, тоест дали подбраните проекти имат потенциал за постигане на резултати по отношение на регионалното развитие и дали финансовото участие на Общността е необходимо за тяхното осъществяване и поражда действителна добавена стойност.

| 16. | Палатата разгледа процеса на предварителна проверка на Комисията, като отбеляза, че за да се стигне до приемането на стойностни проекти, са необходими следните елементи:






  а) | обща рамка за проверка на заявленията за помощ, имаща за цел да се гарантира, че проектът е подготвен правилно и съдържа елементи, които позволяват да се определи дали заслужава подпомагане; |
| --- | --- | --- |

16.

Палатата разгледа процеса на предварителна проверка на Комисията, като отбеляза, че за да се стигне до приемането на стойностни проекти, са необходими следните елементи:

а)

обща рамка за проверка на заявленията за помощ, имаща за цел да се гарантира, че проектът е подготвен правилно и съдържа елементи, които позволяват да се определи дали заслужава подпомагане;

| б) | процес на вземане на решение, основан на изпитани методи, които се разбират и се прилагат по сходен начин от държавите-членки и от Комисията; |
| --- | --- |

б)

процес на вземане на решение, основан на изпитани методи, които се разбират и се прилагат по сходен начин от държавите-членки и от Комисията;

| в) | определяне на размера на финансовото подпомагане на Общността въз основа на правила, които позволяват оптимизиране на ефикасността на публичната интервенция. |
| --- | --- |

в)

определяне на размера на финансовото подпомагане на Общността въз основа на правила, които позволяват оптимизиране на ефикасността на публичната интервенция.

Проверка на проектите: подобряване на методологическата рамка, но и необходимост от утвърждаване на процедурите

| 17. | Одитът на Палатата показа, че средствата за управление, въведени от Комисията, са се усъвършенствали с времето. Формулярите за предоставяне на помощ в рамките на големите проекти на ЕФРР и Кохезионния фонд за периода 2000—2006 г., макар и да се различават помежду си, са по-пълни и подходящи, отколкото формулярите, използвани за предишния период. Също така Насоките за анализ на разходите и ползите (11), предоставени от Комисията на държавите-членки, са усъвършенствани по отношение на представянето на теоретичната им част, както и по отношение на оперативния им характер (12). |
| --- | --- |

17.

Одитът на Палатата показа, че средствата за управление, въведени от Комисията, са се усъвършенствали с времето. Формулярите за предоставяне на помощ в рамките на големите проекти на ЕФРР и Кохезионния фонд за периода 2000—2006 г., макар и да се различават помежду си, са по-пълни и подходящи, отколкото формулярите, използвани за предишния период. Също така Насоките за анализ на разходите и ползите (11), предоставени от Комисията на държавите-членки, са усъвършенствани по отношение на представянето на теоретичната им част, както и по отношение на оперативния им характер (12).

| 18. | Все пак проверката на заявленията е с различно качество:






  — | тъй като процесът на предварителна проверка е ръководен от различни служби, отговарящи за управлението (звената на Комисията, разпределени по географски зони, оценяват проектите като цяло, а звеното за оценка отговаря за анализа на разходите и ползите), дълго време не съществуваше общ подход, като например оценяването посредством контролен лист. С изключение на ръководствата (vademecums) и наръчниците на процедурите, които се прилагат обикновено за проектите на Кохезионния фонд и на ЕФРР, едва през 2003 г. бяха изготвени обобщени таблици за оценка (appraisal summary tables) и контролни листи, насочени конкретно към големите проекти; |
| --- | --- | --- |

18.

Все пак проверката на заявленията е с различно качество:

—

тъй като процесът на предварителна проверка е ръководен от различни служби, отговарящи за управлението (звената на Комисията, разпределени по географски зони, оценяват проектите като цяло, а звеното за оценка отговаря за анализа на разходите и ползите), дълго време не съществуваше общ подход, като например оценяването посредством контролен лист. С изключение на ръководствата (vademecums) и наръчниците на процедурите, които се прилагат обикновено за проектите на Кохезионния фонд и на ЕФРР, едва през 2003 г. бяха изготвени обобщени таблици за оценка (appraisal summary tables) и контролни листи, насочени конкретно към големите проекти;

| — | консултацията между отделните служби понякога води до оформянето на различни становища, които поставят под въпрос най-вече уместния характер и степента на подпомагане; те невинаги са взети под внимание и не е дадено обяснение за това в досието от отговорните за управлението звена, разпределени по географски зони. Също така понякога исканията за допълнителни сведения от страна на други служби остават без отговор (вж. каре 1); |
| --- | --- |

—

консултацията между отделните служби понякога води до оформянето на различни становища, които поставят под въпрос най-вече уместния характер и степента на подпомагане; те невинаги са взети под внимание и не е дадено обяснение за това в досието от отговорните за управлението звена, разпределени по географски зони. Също така понякога исканията за допълнителни сведения от страна на други служби остават без отговор (вж. каре 1);

| — | в страните, участващи в политиката на сближаване, разпределянето на големите проекти в областта на транспорта и околната среда към ЕФРР или към Кохезионния фонд не е установено с ясни правила, извън факта, че Кохезионният фонд следва приоритетно да финансира трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T). Тъй като предвидените тавани за финансиране на проектите са най-високи за Кохезионния фонд, това е довело до прилагането на различни проценти на финансово участие за сходни проекти. Освен това разпределянето на проектите към ЕФРР или към Кохезионния фонд има различни нормативни последици по отношение на мониторинга и последващата оценка на проектите (вж. каре 2). |
| --- | --- |

—

в страните, участващи в политиката на сближаване, разпределянето на големите проекти в областта на транспорта и околната среда към ЕФРР или към Кохезионния фонд не е установено с ясни правила, извън факта, че Кохезионният фонд следва приоритетно да финансира трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T). Тъй като предвидените тавани за финансиране на проектите са най-високи за Кохезионния фонд, това е довело до прилагането на различни проценти на финансово участие за сходни проекти. Освен това разпределянето на проектите към ЕФРР или към Кохезионния фонд има различни нормативни последици по отношение на мониторинга и последващата оценка на проектите (вж. каре 2).

Каре 1За производствените проекти една от службите на Комисията подчертава твърде рентабилния характер на инвестициите, който не е основание за подпомагане. В рамките на един инфраструктурен проект в областта на транспорта друга служба е предложила намаляване на желания процент на подпомагане с 60 %, тъй като проектът се намира в най-богатия регион на държавата-членка и компетентните органи прилагат по-нисък процент за по-бедни региони. Намаляване на процента на участие на Общността е поискано също така за проект, при който степента на възвръщаемост на инвестицията е била много голяма. В крайна сметка за никой от тези проекти не е приложено намаляване на поискания процент. При проект за построяване на метро, вследствие на отказа на ГД „Енергетика и транспорт“ да го разглежда като инфраструктурен проект в областта на транспорта, той е прехвърлен към проектите в областта на околната среда в рамките на Кохезионния фонд въпреки резервите на ГД „Околна среда“, която счита, че единствено между 1 и 3 % от ползите на проекта ще бъдат в областта на околната среда.

Каре 2В Гърция разпределянето на проектите към ЕФРР или към Кохезионния фонд се извършва в зависимост от нивото на подготовка и планиране на проектите, както и в зависимост от наличността на средствата, след обсъждане с Комисията. Това води до твърде нелогична ситуация, при която продължението на голям транспортен проект е финансирано за един проект от Кохезионния фонд, с размер на подпомагането 66,3 %, а за друг проект от оперативна програма на ЕФРР, с размер на подпомагането 50 %.

| 19. | Процесът на предварителна проверка е засегнат от значително забавяне. Обикновено не се спазва предвиденият двумесечен срок за потвърждаване на степента на участие на Общността от страна на Комисията (13), който започва след приемането на формулярите за кандидатура. За проверените на място проекти на ЕФРР и на Кохезионния фонд средно срокът е 187 дни, най-бързото одобрение е получено в срок от 46 дни, а най-бавното след 1 001 дни. Забавянията се дължат на исканията за допълнителна информация, които Комисията е принудена да прави за една съществена част от големите проекти. Тези искания засягат най-вече недостатъчно доброто качество или липсата на проучвания за въздействието върху околната среда, които са задължителни в много от случаите, както и особените аспекти на финансовите и икономическите анализи на проектите (14). В допълнение често държавите-членки прилагат дълги срокове за предоставяне на отговор. Недостатъците, които от дълго време съществуват в областта на управлението на проектите, могат отчасти да обяснят тези забавяния (вж. точка 17). |
| --- | --- |

19.

Процесът на предварителна проверка е засегнат от значително забавяне. Обикновено не се спазва предвиденият двумесечен срок за потвърждаване на степента на участие на Общността от страна на Комисията (13), който започва след приемането на формулярите за кандидатура. За проверените на място проекти на ЕФРР и на Кохезионния фонд средно срокът е 187 дни, най-бързото одобрение е получено в срок от 46 дни, а най-бавното след 1 001 дни. Забавянията се дължат на исканията за допълнителна информация, които Комисията е принудена да прави за една съществена част от големите проекти. Тези искания засягат най-вече недостатъчно доброто качество или липсата на проучвания за въздействието върху околната среда, които са задължителни в много от случаите, както и особените аспекти на финансовите и икономическите анализи на проектите (14). В допълнение често държавите-членки прилагат дълги срокове за предоставяне на отговор. Недостатъците, които от дълго време съществуват в областта на управлението на проектите, могат отчасти да обяснят тези забавяния (вж. точка 17).

| 20. | Понякога Комисията е възприемала твърде гъвкав подход при одобряването на някои проекти:






  — | одобрявани са проекти, които не са достатъчно завършени, както е видно от превишаването на финансовите им бюджети и на сроковете за изпълнението им. Въпреки това Комисията е дала своето одобрение, дори когато е била информирана за този проблем; |
| --- | --- | --- |

20.

Понякога Комисията е възприемала твърде гъвкав подход при одобряването на някои проекти:

—

одобрявани са проекти, които не са достатъчно завършени, както е видно от превишаването на финансовите им бюджети и на сроковете за изпълнението им. Въпреки това Комисията е дала своето одобрение, дори когато е била информирана за този проблем;

| — | от друга страна, някои проекти са били почти завършени по време на тяхното представяне. При производствените проекти се случва датите на изпращане на заявленията за кандидатстване на Комисията да бъдат близки с датите на физическото завършване на проектите, въпреки че са преди счетоводното им приключване. При тези условия промени в проектите не са били възможни и единствената алтернатива на Комисията е била да ги потвърди или да ги отхвърли; |
| --- | --- |

—

от друга страна, някои проекти са били почти завършени по време на тяхното представяне. При производствените проекти се случва датите на изпращане на заявленията за кандидатстване на Комисията да бъдат близки с датите на физическото завършване на проектите, въпреки че са преди счетоводното им приключване. При тези условия промени в проектите не са били възможни и единствената алтернатива на Комисията е била да ги потвърди или да ги отхвърли;

| — | при производствените инвестиции прилагането на обосноваващите публичната интервенция принципи рядко е предмет на проверка, а разглеждането на критериите, имащи за цел да компенсират слабостите на пазара и да спомогнат да се избегне финансирането на инертните ползи, не винаги играе съществена роля при вземането на решението за финансиране; |
| --- | --- |

—

при производствените инвестиции прилагането на обосноваващите публичната интервенция принципи рядко е предмет на проверка, а разглеждането на критериите, имащи за цел да компенсират слабостите на пазара и да спомогнат да се избегне финансирането на инертните ползи, не винаги играе съществена роля при вземането на решението за финансиране;

| — | някои големи проекти не отговарят на критерия, според който един голям проект трябва да включва икономически неделими серии от работи, изпълняващи точна техническа функция и насочени към явно определени цели (вж. точка 3). Проекти на ЕФРР, приети като големи проекти, в действителност представляват съчетание на различни индивидуални проекти. Този въпрос е от съществено значение, тъй като подаването на едно заявление за голям проект позволява възползването на практика от забавеното прилагане на „правилото n+2“ за срока на проверяване на проекта, който може да бъде особено дълъг (15). |
| --- | --- |

—

някои големи проекти не отговарят на критерия, според който един голям проект трябва да включва икономически неделими серии от работи, изпълняващи точна техническа функция и насочени към явно определени цели (вж. точка 3). Проекти на ЕФРР, приети като големи проекти, в действителност представляват съчетание на различни индивидуални проекти. Този въпрос е от съществено значение, тъй като подаването на едно заявление за голям проект позволява възползването на практика от забавеното прилагане на „правилото n+2“ за срока на проверяване на проекта, който може да бъде особено дълъг (15).

Анализът на разходите и ползите се извършва с различно качество

| 21. | Анализът на разходите и ползите, наложен от нормативната уредба с оглед да подкрепи заявленията за помощ, представлява основния инструмент на Комисията при вземането на решението ѝ за предоставяне или за отказ на финансиране от Общността. Задоволителното му използване е от съществено значение при оценяване качеството на представените проекти. Целта на този анализ е да съпостави мобилизираните ресурси със социално-икономическите ползи, които могат да бъдат постигнати чрез предложената дейност в средносрочен план (16). Комисията може да поиска да прегледа отново или да разшири анализа, представен в подкрепа на искането, или пък сама да направи оценка на проекта, като поиска, ако е необходимо, становището на независими експерти или съдействието на ЕИБ. |
| --- | --- |

21.

Анализът на разходите и ползите, наложен от нормативната уредба с оглед да подкрепи заявленията за помощ, представлява основния инструмент на Комисията при вземането на решението ѝ за предоставяне или за отказ на финансиране от Общността. Задоволителното му използване е от съществено значение при оценяване качеството на представените проекти. Целта на този анализ е да съпостави мобилизираните ресурси със социално-икономическите ползи, които могат да бъдат постигнати чрез предложената дейност в средносрочен план (16). Комисията може да поиска да прегледа отново или да разшири анализа, представен в подкрепа на искането, или пък сама да направи оценка на проекта, като поиска, ако е необходимо, становището на независими експерти или съдействието на ЕИБ.

| 22. | Въпреки публикуването от Комисията на насоки относно анализа на разходите и ползите на големите проекти (вж. точка 17), се наблюдава значително различие в качеството на финансовите и икономическите анализи, представени от организаторите на проекти. |
| --- | --- |

22.

Въпреки публикуването от Комисията на насоки относно анализа на разходите и ползите на големите проекти (вж. точка 17), се наблюдава значително различие в качеството на финансовите и икономическите анализи, представени от организаторите на проекти.

| 23. | По този въпрос Комисията не изразява еднозначна позиция. В някои случаи тя приема значителен брой слабости, като одобрява проекти, без да изисква допълнителни сведения, докато в други случаи блокира одобряването на проектите до получаването на необходимата информация от извършения финансов анализ. |
| --- | --- |

23.

По този въпрос Комисията не изразява еднозначна позиция. В някои случаи тя приема значителен брой слабости, като одобрява проекти, без да изисква допълнителни сведения, докато в други случаи блокира одобряването на проектите до получаването на необходимата информация от извършения финансов анализ.

| 24. | Одитът на Палатата позволи да се хвърли светлина върху следните слабости и несъответствия, възпрепятстващи оценката на проектите:






  — | недостатъчна информация за оценяване обосноваността на извършения анализ: за някои проекти финансовите и икономическите анализи се ограничават до представянето на размера на инвестициите и на разходите и приходите, без да има подробно обяснение на тези данни; за други проекти са представени единствено резултатите от анализите; |
| --- | --- | --- |

24.

Одитът на Палатата позволи да се хвърли светлина върху следните слабости и несъответствия, възпрепятстващи оценката на проектите:

—

недостатъчна информация за оценяване обосноваността на извършения анализ: за някои проекти финансовите и икономическите анализи се ограничават до представянето на размера на инвестициите и на разходите и приходите, без да има подробно обяснение на тези данни; за други проекти са представени единствено резултатите от анализите;

| — | липсващи елементи: понякога липсват икономическият анализ или съотношението между разходите и ползите; често съдържанието на анализите на риска и на чувствителността е непълно; не са специфицирани размерите и времевите перспективи (вж. приложение II); прякото въздействие върху околната среда е само описано или посочено, без да бъде изобщо или поне отчасти остойностено; за някои големи инфраструктурни проекти в областта на транспорта, които са част от по-големи проекти, не е направен общ преглед на глобалния проект, макар и такъв да е необходим, за да се извърши оценка на частта, представена за съфинансиране (вж. каре 3); за големите индустриални проекти показателите за резултатите и въздействието рядко са посочени количествено, с изключение на заетостта (пряко и непряко създаване на работни места, запазване на работни места). |
| --- | --- |

—

липсващи елементи: понякога липсват икономическият анализ или съотношението между разходите и ползите; често съдържанието на анализите на риска и на чувствителността е непълно; не са специфицирани размерите и времевите перспективи (вж. приложение II); прякото въздействие върху околната среда е само описано или посочено, без да бъде изобщо или поне отчасти остойностено; за някои големи инфраструктурни проекти в областта на транспорта, които са част от по-големи проекти, не е направен общ преглед на глобалния проект, макар и такъв да е необходим, за да се извърши оценка на частта, представена за съфинансиране (вж. каре 3); за големите индустриални проекти показателите за резултатите и въздействието рядко са посочени количествено, с изключение на заетостта (пряко и непряко създаване на работни места, запазване на работни места).

| — | противоречиви или погрешни практики: дори в рамките на една и съща държава-членка са прилагани различни финансови и икономически проценти на актуализация, както за обществената инфраструктура, така и за производствените инвестиции (вж. приложение II); понякога не е ясно дали изчисляването на възвръщаемостта на инвестициите включва или не включва субсидия; амортизационните отчисления са взети предвид при изчисляването на вътрешната степен на възвръщаемост на инвестициите и на финансовата нетна сегашна стойност, което е против общоприетите принципи на финансовия анализ; накрая, за една относително голяма част от проверените производствени инвестиции, представените финансови и икономически нетни текущи стойности и вътрешните степени на възвръщаемост са били идентични. |
| --- | --- |

—

противоречиви или погрешни практики: дори в рамките на една и съща държава-членка са прилагани различни финансови и икономически проценти на актуализация, както за обществената инфраструктура, така и за производствените инвестиции (вж. приложение II); понякога не е ясно дали изчисляването на възвръщаемостта на инвестициите включва или не включва субсидия; амортизационните отчисления са взети предвид при изчисляването на вътрешната степен на възвръщаемост на инвестициите и на финансовата нетна сегашна стойност, което е против общоприетите принципи на финансовия анализ; накрая, за една относително голяма част от проверените производствени инвестиции, представените финансови и икономически нетни текущи стойности и вътрешните степени на възвръщаемост са били идентични.

Каре 3В рамките на реализирането на трансграничен тунел беше представено заявление за голям проект от една от двете държави-членки. Един цялостен поглед върху проекта за тунела би бил полезен при извършването на оценката на частта от тунела на държавата-членка заявител. Същото се отнася и за трансграничните магистрали. При вътрешните магистрали или железопътните линии често се случва да се извърши отделен икономически анализ на частите на трасето, всяка от които представлява голям проект, без да се направи цялостен икономически анализ.

Най-общо може да се отбележи, че качеството на анализите е по-ниско за големите производствени проекти.

| 25. | Ниското качество на анализите, които придружават заявленията за помощ, сочи, че Комисията невинаги е извършвала ефикасна проверка на анализите на разходите и ползите на проектите по време на фазата на предварителната проверка. По този начин много рядко се наблюдава окончателното отхвърляне на проектите за инвестиции в областта на инфраструктурата или за производствени инвестиции; също така рядко се срещат искания за преработване на проектите вследствие на проверката на Комисията. |
| --- | --- |

25.

Ниското качество на анализите, които придружават заявленията за помощ, сочи, че Комисията невинаги е извършвала ефикасна проверка на анализите на разходите и ползите на проектите по време на фазата на предварителната проверка. По този начин много рядко се наблюдава окончателното отхвърляне на проектите за инвестиции в областта на инфраструктурата или за производствени инвестиции; също така рядко се срещат искания за преработване на проектите вследствие на проверката на Комисията.

Различно тълкуване и прилагане на критериите при определяне на финансовото участие на Общността

| 26. | Извършената от Комисията проверка има също така за цел „да потвърди или да промени степента на участие на Общността“ (17). По този начин се въвежда инструмент за ефективно отпускане на сумите с оглед финансираният проект да получи достатъчно ресурси за своето реализиране, без да се предоставя необосновано преимущество на бенефициера. Това е от още по-голямо значение, когато бенефициерите са частни дружества, тъй като финансирането от Общността може да доведе до изкривяване на условията на пазара. |
| --- | --- |

26.

Извършената от Комисията проверка има също така за цел „да потвърди или да промени степента на участие на Общността“ (17). По този начин се въвежда инструмент за ефективно отпускане на сумите с оглед финансираният проект да получи достатъчно ресурси за своето реализиране, без да се предоставя необосновано преимущество на бенефициера. Това е от още по-голямо значение, когато бенефициерите са частни дружества, тъй като финансирането от Общността може да доведе до изкривяване на условията на пазара.

| 27. | Помощта от Общността се предоставя в съответствие с посочените в нормативната уредба максимални стойности. Нормативната уредба предвижда по-ниски тавани за инфраструктурните инвестиции, които генерират значителни нетни приходи, както и за инвестициите в предприятия (18). Освен това общностните норми и максималните стойности в областта на държавните помощи трябва да бъдат спазвани. |
| --- | --- |

27.

Помощта от Общността се предоставя в съответствие с посочените в нормативната уредба максимални стойности. Нормативната уредба предвижда по-ниски тавани за инфраструктурните инвестиции, които генерират значителни нетни приходи, както и за инвестициите в предприятия (18). Освен това общностните норми и максималните стойности в областта на държавните помощи трябва да бъдат спазвани.

| 28. | В рамките на тези максимални стойности единственият точно определен елемент, използван от Комисията за определяне на участието на Общността, е степента на финансова необвързаност (financing gap), която се прилага само за инфраструктурните проекти, генериращи приходи, и която се състои в изчисляване на частта на първоначалния дисконтиран инвестиционен разход за проекта, която не се покрива от текущите оперативни нетни приходи (включително остатъчната стойност) (19). С това изчисление се определя максималният размер на публичната интервенция. През 2003 г. Комисията въведе изменен метод за изчисляване по отношение на големите проекти за саниране и управление на твърдите отпадъци (20), за да може генерираните от инвестициите приходи да бъдат взети предвид, като се внимава да не се санкционират бенефициерите, които добросъвестно спазват принципа „замърсителят плаща“ (21). |
| --- | --- |

28.

В рамките на тези максимални стойности единственият точно определен елемент, използван от Комисията за определяне на участието на Общността, е степента на финансова необвързаност (financing gap), която се прилага само за инфраструктурните проекти, генериращи приходи, и която се състои в изчисляване на частта на първоначалния дисконтиран инвестиционен разход за проекта, която не се покрива от текущите оперативни нетни приходи (включително остатъчната стойност) (19). С това изчисление се определя максималният размер на публичната интервенция. През 2003 г. Комисията въведе изменен метод за изчисляване по отношение на големите проекти за саниране и управление на твърдите отпадъци (20), за да може генерираните от инвестициите приходи да бъдат взети предвид, като се внимава да не се санкционират бенефициерите, които добросъвестно спазват принципа „замърсителят плаща“ (21).

| 29. | При някои проверени от Палатата случаи прилагането на принципа за финансова необвързаност е довело до определянето на прекалено висок размер на участие на Общността или пък съществува съмнение по отношение на правилното му прилагане. |
| --- | --- |

29.

При някои проверени от Палатата случаи прилагането на принципа за финансова необвързаност е довело до определянето на прекалено висок размер на участие на Общността или пък съществува съмнение по отношение на правилното му прилагане.

| 30. | С изключение на метода за финансова необвързаност липсва рамка, която да ориентира кои други елементи да бъдат взети под внимание при адаптирането на размера на участие на Общността. Този факт обяснява също и различията в гледните точки при консултациите между отделните служби (вж. точка 18). При липса на предварително установени критерии, определянето на размера на помощта се извършва на случаен принцип и не е възможно да се направи проверка на последователността на процеса. |
| --- | --- |

30.

С изключение на метода за финансова необвързаност липсва рамка, която да ориентира кои други елементи да бъдат взети под внимание при адаптирането на размера на участие на Общността. Този факт обяснява също и различията в гледните точки при консултациите между отделните служби (вж. точка 18). При липса на предварително установени критерии, определянето на размера на помощта се извършва на случаен принцип и не е възможно да се направи проверка на последователността на процеса.

| 31. | Одитът на Палатата показа, че по отношение на инвестициите в публичната инфраструктура, която не генерира приходи, социално-икономическите аспекти (елементите „от контекста“ като например степента на индустриализация на даден регион или относителния му просперитет) не са били взети под внимание за намаляване на размера на интервенцията. Това се отнася и до други критерии като например допълващия характер на интервенцията с други дейности на Общността. Комисията също така не е поставила под въпрос представената от вносителя на проекта структура на формата на финансиране. |
| --- | --- |

31.

Одитът на Палатата показа, че по отношение на инвестициите в публичната инфраструктура, която не генерира приходи, социално-икономическите аспекти (елементите „от контекста“ като например степента на индустриализация на даден регион или относителния му просперитет) не са били взети под внимание за намаляване на размера на интервенцията. Това се отнася и до други критерии като например допълващия характер на интервенцията с други дейности на Общността. Комисията също така не е поставила под въпрос представената от вносителя на проекта структура на формата на финансиране.

| 32. | При проверката на проектите се установи, че по отношение на производствените инвестиции определянето на размера на помощта е относително автоматичен процес:






  — | за повечето от случаите предоставеният размер на помощта е бил просто размерът, който е бил поискан; |
| --- | --- | --- |

32.

При проверката на проектите се установи, че по отношение на производствените инвестиции определянето на размера на помощта е относително автоматичен процес:

—

за повечето от случаите предоставеният размер на помощта е бил просто размерът, който е бил поискан;

| — | финансовият анализ на разходите и ползите (който се изразява по-специално във финансовата вътрешна степен на възвръщаемост на инвестициите и финансовата нетна сегашна стойност и в анализа на риска и на чувствителността) не е бил взет предвид при определянето на размера на помощта. Проектите с висока рентабилност, които имат голяма финансова вътрешна степен на възвръщаемост, са получили висок размер на съфинансиране, даже след като някои от службите на Комисията, с изключение на разпределените по географски зони звена, извършващи предварителната проверка, са отбелязвали ефекта на инертна печалба на помощите. При одита бе установено, че в някои случаи ефектът на инертна печалба е бил в действителност отбелязан след изпълнението на проектите (вж. каре 4); |
| --- | --- |

—

финансовият анализ на разходите и ползите (който се изразява по-специално във финансовата вътрешна степен на възвръщаемост на инвестициите и финансовата нетна сегашна стойност и в анализа на риска и на чувствителността) не е бил взет предвид при определянето на размера на помощта. Проектите с висока рентабилност, които имат голяма финансова вътрешна степен на възвръщаемост, са получили висок размер на съфинансиране, даже след като някои от службите на Комисията, с изключение на разпределените по географски зони звена, извършващи предварителната проверка, са отбелязвали ефекта на инертна печалба на помощите. При одита бе установено, че в някои случаи ефектът на инертна печалба е бил в действителност отбелязан след изпълнението на проектите (вж. каре 4);

| — | в рамките на нормативноустановените тавани и максималните нива, определени от правилата в областта на държавните помощи, социално-икономическите елементи като добавената стойност, създаването или запазването на работни места, ефектът на лоста, обикновено не са били взети предвид при определянето на размера на помощта. Все пак е отчетена една добра практика в случая на производствени инвестиции в Испания, където съответните национални органи са се базирали също и на нефинансови критерии при определянето на поискания размер на помощта, а размерът на съфинансиране е бил изчислен в зависимост от нивото на заетостта, използването на природните ресурси в региона, добавената стойност (по-специално по отношение на нарастването на производителността), иновaционния характер на технологиите и процеса на динамизация; |
| --- | --- |

—

в рамките на нормативноустановените тавани и максималните нива, определени от правилата в областта на държавните помощи, социално-икономическите елементи като добавената стойност, създаването или запазването на работни места, ефектът на лоста, обикновено не са били взети предвид при определянето на размера на помощта. Все пак е отчетена една добра практика в случая на производствени инвестиции в Испания, където съответните национални органи са се базирали също и на нефинансови критерии при определянето на поискания размер на помощта, а размерът на съфинансиране е бил изчислен в зависимост от нивото на заетостта, използването на природните ресурси в региона, добавената стойност (по-специално по отношение на нарастването на производителността), иновaционния характер на технологиите и процеса на динамизация;

| — | използването на заеми, заместващи безвъзмездната помощ, също не е било проверявано от службите на Комисията. Въпреки това заемите е следвало да бъдат разгледани, особено по отношение на производствените инвестиции с висока финансова вътрешна степен на възвръщаемост или по отношение на предприятията с добър финансов коефициент. Като цяло при определянето на размера на помощта не са взети предвид елементи като финансовото състояние на предприятието или пазарните условия. |
| --- | --- |

—

използването на заеми, заместващи безвъзмездната помощ, също не е било проверявано от службите на Комисията. Въпреки това заемите е следвало да бъдат разгледани, особено по отношение на производствените инвестиции с висока финансова вътрешна степен на възвръщаемост или по отношение на предприятията с добър финансов коефициент. Като цяло при определянето на размера на помощта не са взети предвид елементи като финансовото състояние на предприятието или пазарните условия.

Каре 4В случая на едно дружество, генериращо значителни приходи, проектът би бил успешен и без подпомагане от страна на Общността. Същото се отнася и за друг индустриален производствен проект, за който съответното предприятие на практика е нямало никакви конкуренти на европейския пазар. Въпреки това, в някои случаи локализирането на проекта на определено място може да оправдае субсидиите за проекти, които имат благоприятна вътрешна степен на възвръщаемост на инвестициите. За голям проект на едно друго дружество, което по това време е имало значителен дял от световния пазар за различни продукти, съфинансирането на инвестицията е осъществено за обект на дружеството, намиращ се в регион от цел 1 именно заради общностните субсидии, като определянето на местоположението на инвестицията е било предмет на истинска конкуренция между различни обекти.

| 33. | Комисията осъзнава тези слабости. В края на 2004 г. тя прави усилие за рационализация, имаща за цел определянето на размера на интервенция на Общността в зависимост от установени критерии. Това доведе до фиксирането на примерни размери на интервенция, които отчитат обикновено предвидената за даден сектор степен на възвръщаемост на инвестициите, изчислена посредством извадка от 200 големи проекти от областта на инфраструктурата и производствения сектор. Този инструмент е полезен, въпреки че все още е твърде ограничен. Във всички случаи той е въведен прекалено късно за извършване на предварителна проверка на досиетата. |
| --- | --- |

33.

Комисията осъзнава тези слабости. В края на 2004 г. тя прави усилие за рационализация, имаща за цел определянето на размера на интервенция на Общността в зависимост от установени критерии. Това доведе до фиксирането на примерни размери на интервенция, които отчитат обикновено предвидената за даден сектор степен на възвръщаемост на инвестициите, изчислена посредством извадка от 200 големи проекти от областта на инфраструктурата и производствения сектор. Този инструмент е полезен, въпреки че все още е твърде ограничен. Във всички случаи той е въведен прекалено късно за извършване на предварителна проверка на досиетата.

| 34. | Публикуваните през 2006 г. нови насоки (22) предлагат при изчисляването на финансовата необвързаност да се включат елементи, които не са изключително финансови, като съществуването на публично-частно партньорство и справедливото разпределение (а именно относителния просперитет на съответния регион). Насоките засягат също така и начина на комбиниране на субсидиите и заемите в зависимост от нормално очакваната от даден сектор рентабилност. Въпреки че включването на елементи „от контекста“ все още е частично, тези подобрения се извършват в желаната от настоящия доклад посока към една по-широка и по-обективна рамка за определянето на различните размери на помощта. Ето защо е от значение тези подобрения да се прилагат по последователен и прозрачен начин по отношение на решенията за финансиране за новия период. |
| --- | --- |

34.

Публикуваните през 2006 г. нови насоки (22) предлагат при изчисляването на финансовата необвързаност да се включат елементи, които не са изключително финансови, като съществуването на публично-частно партньорство и справедливото разпределение (а именно относителния просперитет на съответния регион). Насоките засягат също така и начина на комбиниране на субсидиите и заемите в зависимост от нормално очакваната от даден сектор рентабилност. Въпреки че включването на елементи „от контекста“ все още е частично, тези подобрения се извършват в желаната от настоящия доклад посока към една по-широка и по-обективна рамка за определянето на различните размери на помощта. Ето защо е от значение тези подобрения да се прилагат по последователен и прозрачен начин по отношение на решенията за финансиране за новия период.

ПРЕДОСТАВЯ ЛИ ПОСЛЕДВАЩАТА ОЦЕНКА НА ГОЛЕМИТЕ ПРОЕКТИ ПОЛЕЗНИ РЕЗУЛТАТИ ЗА НУЖДИТЕ НА ПРОЦЕСА НА ВЗЕМАНЕ НА РЕШЕНИЯ В БЪДЕЩЕ?

Рамка на оценяване и одитни критерии

| 35. | Като общо правило оценката на един проект след неговото осъществяване има за цел да предостави информация за използването на ресурсите, както и за ефективността и ефикасността на извършената дейност. Оценката е от интерес най-вече за политиците, отговарящите за управлението на проектите органи и бенефициерите. Тя трябва да позволи да се направят изводи относно необходимостта от реализирането на допълнителни или коригиращи мерки в бъдеще. Като предоставят сведения за въздействието на проекта, резултатите от оценката ще бъдат използвани също така и за количественото определяне на целите на следващите проекти. |
| --- | --- |

35.

Като общо правило оценката на един проект след неговото осъществяване има за цел да предостави информация за използването на ресурсите, както и за ефективността и ефикасността на извършената дейност. Оценката е от интерес най-вече за политиците, отговарящите за управлението на проектите органи и бенефициерите. Тя трябва да позволи да се направят изводи относно необходимостта от реализирането на допълнителни или коригиращи мерки в бъдеще. Като предоставят сведения за въздействието на проекта, резултатите от оценката ще бъдат използвани също така и за количественото определяне на целите на следващите проекти.

| 36. | В нормативната уредба на структурните фондове е предвидено интервенциите на Общността да подлежат на подобна оценка. Тя е наречена „последваща оценка“ и се извършва под отговорността на Комисията, в сътрудничество с държавите-членки (23). Един голям проект на ЕФРР, който е представен извън оперативна програма, се разглежда като интервенция и е следователно предмет на последваща оценка. По отношение на големите проекти, включени в интервенции, не съществува нито едно ясно нормативно изискване (24). |
| --- | --- |

36.

В нормативната уредба на структурните фондове е предвидено интервенциите на Общността да подлежат на подобна оценка. Тя е наречена „последваща оценка“ и се извършва под отговорността на Комисията, в сътрудничество с държавите-членки (23). Един голям проект на ЕФРР, който е представен извън оперативна програма, се разглежда като интервенция и е следователно предмет на последваща оценка. По отношение на големите проекти, включени в интервенции, не съществува нито едно ясно нормативно изискване (24).

| 37. | За разлика от това, при Кохезионния фонд извършването на последваща оценка на проектите е изрично предвидено (25). |
| --- | --- |

37.

За разлика от това, при Кохезионния фонд извършването на последваща оценка на проектите е изрично предвидено (25).

| 38. | Използваните при последващите оценки основни данни се събират най-вече от държавите-членки посредством система за мониторинг. В периода 1994—1999 г. единствено проектите на Кохезионния фонд са били предмет на мониторинг и на годишни доклади за изпълнение, докато при структурните фондове мониторингът се е извършвал определено на по-високо ниво (мерки, приоритети, оперативни програми, рамки за подкрепа на Общността (26)). |
| --- | --- |

38.

Използваните при последващите оценки основни данни се събират най-вече от държавите-членки посредством система за мониторинг. В периода 1994—1999 г. единствено проектите на Кохезионния фонд са били предмет на мониторинг и на годишни доклади за изпълнение, докато при структурните фондове мониторингът се е извършвал определено на по-високо ниво (мерки, приоритети, оперативни програми, рамки за подкрепа на Общността (26)).

| 39. | Палатата извърши проверка на фазата на оценка, като имаше предвид, че:






  а) | оценката на големите проекти трябва да предостави насоки за изпълнението на бъдещите проекти. Националните органи и бенефициерите са тези, заинтересовани на първо място от тези оценки, които могат да им предоставят информация, позволяваща увеличаването на ефективността и ефикасността на интервенциите на място; |
| --- | --- | --- |

39.

Палатата извърши проверка на фазата на оценка, като имаше предвид, че:

а)

оценката на големите проекти трябва да предостави насоки за изпълнението на бъдещите проекти. Националните органи и бенефициерите са тези, заинтересовани на първо място от тези оценки, които могат да им предоставят информация, позволяваща увеличаването на ефективността и ефикасността на интервенциите на място;

| б) | инструментите за мониторинг на изпълнението на проектите и за сравнение на постигнатите резултати следва да бъдат дефинирани още от самото начало; |
| --- | --- |

б)

инструментите за мониторинг на изпълнението на проектите и за сравнение на постигнатите резултати следва да бъдат дефинирани още от самото начало;

| в) | трябва да бъде събрана информация с оглед въвеждането на тези инструменти. |
| --- | --- |

в)

трябва да бъде събрана информация с оглед въвеждането на тези инструменти.

Няколко оценки с широк обхват и твърде малко индивидуални оценки на големи проекти

| 40. | Държавите-членки рядко извършват последващи оценки на големи проекти (27). От двадесетте завършени големи проекта, които са проверени от Палатата, само един е бил оценен (вж. каре 5). Изследванията на секторите, от които големите проекти са част, като например пристанищния и автомобилния сектор, могат да бъдат извършвани от бенефициерите, от управляващите проектите администрации или от външни организации (университети, научноизследователски центрове). Тези изследвания обаче не са насочени директно към проектите и нямат последващ характер. Освен това те невинаги са изпращани на службите, натоварени с управлението на средствата на Общността.

  Каре 5Един-единствен проект от извадката на Палатата е бил предмет на индивидуална последваща оценка. При все това макроикономическото въздействие е било оценено на базата на елементи, различни от първоначално предвидените в предварителната оценка, представена в подкрепа на заявлението. Поради това не е било възможно да се сравни въздействието с това, което е било предвидено. В допълнение не е била актуализирана предвидената финансова рентабилност. |
| --- | --- |

40.

Държавите-членки рядко извършват последващи оценки на големи проекти (27). От двадесетте завършени големи проекта, които са проверени от Палатата, само един е бил оценен (вж. каре 5). Изследванията на секторите, от които големите проекти са част, като например пристанищния и автомобилния сектор, могат да бъдат извършвани от бенефициерите, от управляващите проектите администрации или от външни организации (университети, научноизследователски центрове). Тези изследвания обаче не са насочени директно към проектите и нямат последващ характер. Освен това те невинаги са изпращани на службите, натоварени с управлението на средствата на Общността.

Каре 5Един-единствен проект от извадката на Палатата е бил предмет на индивидуална последваща оценка. При все това макроикономическото въздействие е било оценено на базата на елементи, различни от първоначално предвидените в предварителната оценка, представена в подкрепа на заявлението. Поради това не е било възможно да се сравни въздействието с това, което е било предвидено. В допълнение не е била актуализирана предвидената финансова рентабилност.

| 41. | Оценките на ниво Комисия, насочени конкретно към големите проекти или засягащи някои техни аспекти от периода 1994—1999 г. (проектите от този перио единствени са били предмет на оценка досега (вж. точка 13), имат твърде разнородни методи и цели. Те не са били използвани нито от националните органи, отговорни за управлението, нито от бенефициерите, с изключение на една оценка (вж. буква г). Става въпрос за:






  а) | тематична оценка на въздействието на структурните фондове върху транспортните инфраструктури, основана най-вече върху стратегии на ниво програми, по държави и по тип на транспорта. Тази оценка съдържа твърде малко информация по отношение на ефикасността, ефективността и въздействието на индивидуалните проекти; |
| --- | --- | --- |

41.

Оценките на ниво Комисия, насочени конкретно към големите проекти или засягащи някои техни аспекти от периода 1994—1999 г. (проектите от този перио единствени са били предмет на оценка досега (вж. точка 13), имат твърде разнородни методи и цели. Те не са били използвани нито от националните органи, отговорни за управлението, нито от бенефициерите, с изключение на една оценка (вж. буква г). Става въпрос за:

а)

тематична оценка на въздействието на структурните фондове върху транспортните инфраструктури, основана най-вече върху стратегии на ниво програми, по държави и по тип на транспорта. Тази оценка съдържа твърде малко информация по отношение на ефикасността, ефективността и въздействието на индивидуалните проекти;

| б) | последваща оценка на цел 1, включваща проверка на 60 големи проекта на ЕФРР и на Кохезионния фонд. Възприет е подход с широк спектър, включващ проверка на уместността на стратегията, на ефективността, ефикасността, на въздействието, на системите за управление и изпълнение и на добавената стойност за Общността; при все това само някои големи проекти са били разгледани по отношение на определени аспекти на ефективността; |
| --- | --- |

б)

последваща оценка на цел 1, включваща проверка на 60 големи проекта на ЕФРР и на Кохезионния фонд. Възприет е подход с широк спектър, включващ проверка на уместността на стратегията, на ефективността, ефикасността, на въздействието, на системите за управление и изпълнение и на добавената стойност за Общността; при все това само някои големи проекти са били разгледани по отношение на определени аспекти на ефективността;

| в) | оценка посредством адаптирани за случая макроикономически модели на макроикономическото въздействие на индивидуалните проекти на Кохезионния фонд. Това е единствената оценка на този аспект. Въпреки това, тъй като само данните от предварителния анализ на разходите и ползите (28) са били използвани, действителните въздействия на проектите не са били проверени; |
| --- | --- |

в)

оценка посредством адаптирани за случая макроикономически модели на макроикономическото въздействие на индивидуалните проекти на Кохезионния фонд. Това е единствената оценка на този аспект. Въпреки това, тъй като само данните от предварителния анализ на разходите и ползите (28) са били използвани, действителните въздействия на проектите не са били проверени;

| г) | последваща оценка (29) на извадка от 200 проекта на Кохезионния фонд. Оценката е засегнала уместния характер на процедурите за стратегическо планиране, разработването и подбора на проектите, системите на управление и изпълнение, както и ефективността и ефикасността. По-късно една подгрупа от 60 проекта е била проверена по-задълбочено по отношение на социално-икономическото въздействие. Била е преизчислена икономическата вътрешна степен на възвръщаемост, като за ориентир са били използвани насоките за анализа на разходите и ползите. Препоръките от това проучване са били обсъдени със заинтересованите държави-членки и са имали като резултат методологични подобрения. |
| --- | --- |

г)

последваща оценка (29) на извадка от 200 проекта на Кохезионния фонд. Оценката е засегнала уместния характер на процедурите за стратегическо планиране, разработването и подбора на проектите, системите на управление и изпълнение, както и ефективността и ефикасността. По-късно една подгрупа от 60 проекта е била проверена по-задълбочено по отношение на социално-икономическото въздействие. Била е преизчислена икономическата вътрешна степен на възвръщаемост, като за ориентир са били използвани насоките за анализа на разходите и ползите. Препоръките от това проучване са били обсъдени със заинтересованите държави-членки и са имали като резултат методологични подобрения.

Фактори, които са попречили на последващата оценка на големи проекти

| 42. | В няколко случая (30) Палатата подчертава слабостите на процеса на оценяване за периода 1994—1999 г., който е белязан по-специално от липсата на данни и от тяхната ненадеждност. Докладите на Палатата призовават Комисията да обмисли възможността за събиране на информация по отделните проекти, без която използваните методологии са прекалено теоретични и неприложими. Одитът на големите проекти от този период потвърди тези констатации. |
| --- | --- |

42.

В няколко случая (30) Палатата подчертава слабостите на процеса на оценяване за периода 1994—1999 г., който е белязан по-специално от липсата на данни и от тяхната ненадеждност. Докладите на Палатата призовават Комисията да обмисли възможността за събиране на информация по отделните проекти, без която използваните методологии са прекалено теоретични и неприложими. Одитът на големите проекти от този период потвърди тези констатации.

... Непълни заявления за помощ

| 43. | Последващата оценка на големи проекти е първоначално затруднена от липсваща информация в заявленията за помощ. Това е отбелязано от проведените проучвания на големи проекти, както и от одита на Палатата. |
| --- | --- |

43.

Последващата оценка на големи проекти е първоначално затруднена от липсваща информация в заявленията за помощ. Това е отбелязано от проведените проучвания на големи проекти, както и от одита на Палатата.

| 44. | По-специално едно от реализираните проучвания подчертава, че:






  а) | целите на проектите невинаги са количествено измерими; |
| --- | --- | --- |

44.

По-специално едно от реализираните проучвания подчертава, че:

а)

целите на проектите невинаги са количествено измерими;

| б) | на нивото на анализа на разходите и ползите, ползите, които са трудни за оценяване, и по-специално ползите в областта на околната среда, не са били измерени или взети под внимание при изчислението на предварителната икономическа вътрешна степен на възвращаемост на инвестициите без да е получена достатъчно конкретна информация или оправдателни данни. В редица случаи очакваните резултати не са били определени количествено; |
| --- | --- |

б)

на нивото на анализа на разходите и ползите, ползите, които са трудни за оценяване, и по-специално ползите в областта на околната среда, не са били измерени или взети под внимание при изчислението на предварителната икономическа вътрешна степен на възвращаемост на инвестициите без да е получена достатъчно конкретна информация или оправдателни данни. В редица случаи очакваните резултати не са били определени количествено;

| в) | невинаги е правена разлика между постоянна и временна трудова заетост; методологическите хипотези за предварителната оценка на въздействието върху заетостта не са били обяснени или са били приложени различни методологии. |
| --- | --- |

в)

невинаги е правена разлика между постоянна и временна трудова заетост; методологическите хипотези за предварителната оценка на въздействието върху заетостта не са били обяснени или са били приложени различни методологии.

| 45. | Освен вече отбелязаните слабости на анализа на разходите и ползите (вж. точки 21—25), извършеният от Палатата одит потвърди недостатъците, открити в предходните доклади, и по-точно:






  а) | липсата, недостатъчността или неадекватността на показателите; |
| --- | --- | --- |

45.

Освен вече отбелязаните слабости на анализа на разходите и ползите (вж. точки 21—25), извършеният от Палатата одит потвърди недостатъците, открити в предходните доклади, и по-точно:

а)

липсата, недостатъчността или неадекватността на показателите;

| б) | липсата на достоверна информация относно изходното състояние, т.е. състоянието преди изпълнението на проекта. |
| --- | --- |

б)

липсата на достоверна информация относно изходното състояние, т.е. състоянието преди изпълнението на проекта.

| 46. | Тъй като тези фактори са необходими за оценяването на операциите, откритите недостатъци възпрепятстват последващите оценки. |
| --- | --- |

46.

Тъй като тези фактори са необходими за оценяването на операциите, откритите недостатъци възпрепятстват последващите оценки.

... Неподходящ мониторинг

| 47. | Дори и в случаите, когато на ниво проект е въведена система за мониторинг, направените проучвания и извършеният от Палатата одит показват, че процесът на мониторинг не е осигурил събирането на адекватни данни за целите на оценяването. |
| --- | --- |

47.

Дори и в случаите, когато на ниво проект е въведена система за мониторинг, направените проучвания и извършеният от Палатата одит показват, че процесът на мониторинг не е осигурил събирането на адекватни данни за целите на оценяването.

| 48. | При едно от реализираните проучвания се констатира, че:






  а) | всички статистически данни, свързани с ползването на транспортни инфраструктури, не се концентрират върху икономическите последици от това, като например по-ниски цени за пътуване; |
| --- | --- | --- |

48.

При едно от реализираните проучвания се констатира, че:

а)

всички статистически данни, свързани с ползването на транспортни инфраструктури, не се концентрират върху икономическите последици от това, като например по-ниски цени за пътуване;

| б) | анализът на разходите за единица продукт не води до сравнение на проекти въз основа на референтни критерии; |
| --- | --- |

б)

анализът на разходите за единица продукт не води до сравнение на проекти въз основа на референтни критерии;

| в) | информацията за събраните приходи и за прилагането на принципа „замърсителят плаща“ е недостатъчна в редица случаи; |
| --- | --- |

в)

информацията за събраните приходи и за прилагането на принципа „замърсителят плаща“ е недостатъчна в редица случаи;

| г) | последващото преизчисляване на икономическата вътрешна степен на възвращаемост на инвестициите е възпрепятствано от липсата на информация относно конкретните резултати. Често се налага то да се базира на хипотези, а при липсата на опровергаваща информация, на данните от предварителната оценка; |
| --- | --- |

г)

последващото преизчисляване на икономическата вътрешна степен на възвращаемост на инвестициите е възпрепятствано от липсата на информация относно конкретните резултати. Често се налага то да се базира на хипотези, а при липсата на опровергаваща информация, на данните от предварителната оценка;

| д) | информацията относно създаването на непряка и постоянна заетост понякога не е на разположение или е с лошо качество. |
| --- | --- |

д)

информацията относно създаването на непряка и постоянна заетост понякога не е на разположение или е с лошо качество.

| 49. | Одитът на Палатата на големи проекти за периода 1994—1999 г. също показва слабости при мониторинга:






  а) | при инфраструктурните инвестиции, с изключение на един проект, мониторингът се фокусира само върху въздействия, които са технически лесни за откриване, като например създаване на пряка заетост, пътнически и товарни превози, брой на транспортните връзки, продадени площи, брой легла на всеки 1 000 жители. Други преки въздействия, които са по-трудни за наблюдение (потребление на бензин, удобство, въздействия върху околната среда, качество на здравеопазването) не са били проследени. Същото се отнася в още по-голяма степен за непреките и дълготрайните въздействия (като продуктивност, създаване на нови предприятия и заетост, цени и т.н.). Освен това аспектите, използвани от бенефициера за изчисляване на прогнозираната икономическа възвръщаемост (например, за пътна инфраструктура: спестено време, намаляване цената на транспорта, намаляване на произшествията, влияние върху свободното движение на създадения вследствие на инвестициите трафик и върху допълнителния трафик и т.н.) като цяло не са счетени за нуждаещи се от мониторинг показатели; |
| --- | --- | --- |

49.

Одитът на Палатата на големи проекти за периода 1994—1999 г. също показва слабости при мониторинга:

а)

при инфраструктурните инвестиции, с изключение на един проект, мониторингът се фокусира само върху въздействия, които са технически лесни за откриване, като например създаване на пряка заетост, пътнически и товарни превози, брой на транспортните връзки, продадени площи, брой легла на всеки 1 000 жители. Други преки въздействия, които са по-трудни за наблюдение (потребление на бензин, удобство, въздействия върху околната среда, качество на здравеопазването) не са били проследени. Същото се отнася в още по-голяма степен за непреките и дълготрайните въздействия (като продуктивност, създаване на нови предприятия и заетост, цени и т.н.). Освен това аспектите, използвани от бенефициера за изчисляване на прогнозираната икономическа възвръщаемост (например, за пътна инфраструктура: спестено време, намаляване цената на транспорта, намаляване на произшествията, влияние върху свободното движение на създадения вследствие на инвестициите трафик и върху допълнителния трафик и т.н.) като цяло не са счетени за нуждаещи се от мониторинг показатели;

| б) | относно производственото инвестиране мониторингът е ограничен до физическите и финансовите страни на инвестициите, и по-общо до прякото създаване на заетост. Това е така поради необходимостта заключителните доклади, изготвени във връзка с окончателното плащане, да бъдат в съответствие с договорните изисквания относно плащането. По принцип управляващият орган няма информация за фактори като създаване на предприятия и непряка заетост, увеличаване на производителността или околна среда. |
| --- | --- |

б)

относно производственото инвестиране мониторингът е ограничен до физическите и финансовите страни на инвестициите, и по-общо до прякото създаване на заетост. Това е така поради необходимостта заключителните доклади, изготвени във връзка с окончателното плащане, да бъдат в съответствие с договорните изисквания относно плащането. По принцип управляващият орган няма информация за фактори като създаване на предприятия и непряка заетост, увеличаване на производителността или околна среда.

Периодът 2000—2006 г.: риск от влошаване на оценките

| 50. | За периода 2000—2006 г. законодателството на ЕФРР предвижда в бъдеще, по отношение на големите проекти, че годишните доклади относно изпълнението на интервенциите трябва да съдържат отделна глава относно постигнатия напредък и финансирането. В допълнение е необходимо да бъдат изработени показатели за напредък и финансиране, които да осигуряват отделно информация относно големите проекти (31). |
| --- | --- |

50.

За периода 2000—2006 г. законодателството на ЕФРР предвижда в бъдеще, по отношение на големите проекти, че годишните доклади относно изпълнението на интервенциите трябва да съдържат отделна глава относно постигнатия напредък и финансирането. В допълнение е необходимо да бъдат изработени показатели за напредък и финансиране, които да осигуряват отделно информация относно големите проекти (31).

| 51. | Независимо от това, въпреки че годишните доклади за изпълнение съдържат глави за големите проекти, често те се ограничават до елементарно описание на проектите и не представят нито постигнатия физически напредък, нито отделните резултати и показатели за въздействие. |
| --- | --- |

51.

Независимо от това, въпреки че годишните доклади за изпълнение съдържат глави за големите проекти, често те се ограничават до елементарно описание на проектите и не представят нито постигнатия физически напредък, нито отделните резултати и показатели за въздействие.

| 52. | По същия начин приоритетите и мерките, засягащи големите проекти, невинаги включват свързаните с тях показатели, или показателите на ниво приоритети и мерки не съответстват на тези за големите проекти. |
| --- | --- |

52.

По същия начин приоритетите и мерките, засягащи големите проекти, невинаги включват свързаните с тях показатели, или показателите на ниво приоритети и мерки не съответстват на тези за големите проекти.

| 53. | На ниво проекти, проверени на място, известен брой големи проекти имат адекватен списък от показатели за изпълнението, резултатите и въздействието. Други проекти обаче или изобщо не посочват никакви показатели, или съдържат само физически и финансови показатели за изпълнение. |
| --- | --- |

53.

На ниво проекти, проверени на място, известен брой големи проекти имат адекватен списък от показатели за изпълнението, резултатите и въздействието. Други проекти обаче или изобщо не посочват никакви показатели, или съдържат само физически и финансови показатели за изпълнение.

| 54. | Понякога не съществува ясна връзка между общите цели, специфичните цели и зададените показатели. За известен брой цели не са зададени никакви показатели. По същия начин показателите за проекти, които са подобни, но са съфинансирани съответно от ЕФРР или от Кохезионния фонд, не са идентични. |
| --- | --- |

54.

Понякога не съществува ясна връзка между общите цели, специфичните цели и зададените показатели. За известен брой цели не са зададени никакви показатели. По същия начин показателите за проекти, които са подобни, но са съфинансирани съответно от ЕФРР или от Кохезионния фонд, не са идентични.

| 55. | Извършването на последващите оценки в бъдеще, също както и за предшестващия период, ще бъде засегнато от откритите слабости, засягащи мониторинга и показателите. Поради това приносът на големите проекти към по-общите цели на регионалното развитие ще остане много труден за определяне. |
| --- | --- |

55.

Извършването на последващите оценки в бъдеще, също както и за предшестващия период, ще бъде засегнато от откритите слабости, засягащи мониторинга и показателите. Поради това приносът на големите проекти към по-общите цели на регионалното развитие ще остане много труден за определяне.

НОВАТА НОРМАТИВНА УРЕДБА ЗА ПЕРИОДА 2007—2013 г.

| 56. | Новият рамков регламент за периода 2007—2013 г (32)., който се прилага както за ЕФРР, така и за Кохезионния фонд, въвежда определени подобрения по отношение на големите проекти:






  а) | дадена е нова дефиниция (33), като проектите по ЕФРР и по Кохезионния фонд се третират еднакво; |
| --- | --- | --- |

56.

Новият рамков регламент за периода 2007—2013 г (32)., който се прилага както за ЕФРР, така и за Кохезионния фонд, въвежда определени подобрения по отношение на големите проекти:

а)

дадена е нова дефиниция (33), като проектите по ЕФРР и по Кохезионния фонд се третират еднакво;

| б) | информацията, която трябва да бъде осигурена от държавите-членки, е ясно определена. По-специално, поставено е изискване за ясна обосновка на публичното участие във финансирането; |
| --- | --- |

б)

информацията, която трябва да бъде осигурена от държавите-членки, е ясно определена. По-специално, поставено е изискване за ясна обосновка на публичното участие във финансирането;

| в) | дадено е по-ясно определение на генериращите приходи проекти и насоки за работа с тях; |
| --- | --- |

в)

дадено е по-ясно определение на генериращите приходи проекти и насоки за работа с тях;

| г) | нужно е годишният доклад и заключителният доклад относно изпълнението да дават ясна представа за напредъка и финансирането на големите проекти. |
| --- | --- |

г)

нужно е годишният доклад и заключителният доклад относно изпълнението да дават ясна представа за напредъка и финансирането на големите проекти.

| 57. | В допълнение, през 2006 г. Комисията публикува насоки за изготвянето на големи проекти през новия период, което води до редица подобрения (вж. точка 34). |
| --- | --- |

57.

В допълнение, през 2006 г. Комисията публикува насоки за изготвянето на големи проекти през новия период, което води до редица подобрения (вж. точка 34).

| 58. | На последно място, разпоредбите позволяват последващи оценки да бъдат извършвани от Комисията само на програмно ниво. Следователно не съществува разпоредба за индивидуална оценка на големи проекти нито по ЕФРР, нито по Кохезионния фонд. |
| --- | --- |

58.

На последно място, разпоредбите позволяват последващи оценки да бъдат извършвани от Комисията само на програмно ниво. Следователно не съществува разпоредба за индивидуална оценка на големи проекти нито по ЕФРР, нито по Кохезионния фонд.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

Заключения

| 59. | Налице са редица недостатъци в процедурите за предварителна проверка на големи проекти:






  а) | качеството на проверката на проекти варира. Едва през 2003 г. е създаден общ подход за управляващите отдели (вж. точки 17—20); |
| --- | --- | --- |

59.

Налице са редица недостатъци в процедурите за предварителна проверка на големи проекти:

а)

качеството на проверката на проекти варира. Едва през 2003 г. е създаден общ подход за управляващите отдели (вж. точки 17—20);

| б) | редица слабости са толерирани от Комисията. Съществуват големи разлики в качеството на финансовите и социално-икономическите анализи, представени в подкрепа на проектите. В частност, качеството на анализите в подкрепа на проектите за производствени инвестиции е лошо. В резултат някои големи проекти се одобряват, въпреки че предоставената информация не позволява да се направи задоволителна преценка (вж. точки 21—25); |
| --- | --- |

б)

редица слабости са толерирани от Комисията. Съществуват големи разлики в качеството на финансовите и социално-икономическите анализи, представени в подкрепа на проектите. В частност, качеството на анализите в подкрепа на проектите за производствени инвестиции е лошо. В резултат някои големи проекти се одобряват, въпреки че предоставената информация не позволява да се направи задоволителна преценка (вж. точки 21—25);

| в) | въпреки направените от Комисията подобрения, факторите, използвани за регулиране на степента на участие на Общността, все още не са достатъчно прецизни. За производствените инвестиции не е разгледана възможността за предоставяне на заем вместо субсидия (вж. точки 26—34). |
| --- | --- |

в)

въпреки направените от Комисията подобрения, факторите, използвани за регулиране на степента на участие на Общността, все още не са достатъчно прецизни. За производствените инвестиции не е разгледана възможността за предоставяне на заем вместо субсидия (вж. точки 26—34).

| 60. | Като взема предвид тези фактори, Палатата изразява съмнения относно действителната добавена стойност на процеса на одобрение на големи проекти, така както той се извършва от Комисията. Той е тромав, не изключва по-нискокачествени проекти, не регулира достатъчно нивото на участие на Общността и не гарантира достатъчна подготовка за бъдещите оценки. Забелязаните при процедурата на предварителна проверка слабости имат отражение върху последващия процес на оценка. |
| --- | --- |

60.

Като взема предвид тези фактори, Палатата изразява съмнения относно действителната добавена стойност на процеса на одобрение на големи проекти, така както той се извършва от Комисията. Той е тромав, не изключва по-нискокачествени проекти, не регулира достатъчно нивото на участие на Общността и не гарантира достатъчна подготовка за бъдещите оценки. Забелязаните при процедурата на предварителна проверка слабости имат отражение върху последващия процес на оценка.

| 61. | Слабости са открити и при последващите оценки:






  а) | почти не се извършват последващи оценки по инициатива на държавите-членки. На ниво Комисия не съществува общ подход за последваща оценка на големи проекти. Извършените подобни оценки имат много разнородни цели и методи (вж. точки 40—41); |
| --- | --- | --- |

61.

Слабости са открити и при последващите оценки:

а)

почти не се извършват последващи оценки по инициатива на държавите-членки. На ниво Комисия не съществува общ подход за последваща оценка на големи проекти. Извършените подобни оценки имат много разнородни цели и методи (вж. точки 40—41);

| б) | последващата оценка на големи проекти за периода 1994—1999 г. е възпрепятствана от значителни недостатъци в заявленията за помощ, по-специално по отношение на очакваните въздействия, показателите и първоначалното състояние. Тези недостатъци възпрепятстват оценката на действителните въздействия на интервенциите и извличането на изводи от тях за по-нататъшно вземане на решения (вж. точки 43—46); |
| --- | --- |

б)

последващата оценка на големи проекти за периода 1994—1999 г. е възпрепятствана от значителни недостатъци в заявленията за помощ, по-специално по отношение на очакваните въздействия, показателите и първоначалното състояние. Тези недостатъци възпрепятстват оценката на действителните въздействия на интервенциите и извличането на изводи от тях за по-нататъшно вземане на решения (вж. точки 43—46);

| в) | начинът, по който се извършва мониторингът през този период, спъва последващите оценки, тъй като са пренебрегнати редица аспекти (вж. точки 47—49). |
| --- | --- |

в)

начинът, по който се извършва мониторингът през този период, спъва последващите оценки, тъй като са пренебрегнати редица аспекти (вж. точки 47—49).

| 62. | Предвид слабостите, констатирани при последващата оценка на периода 1994—1999 г., през 2003 г. Комисията приема редица мерки. Въпреки това няма голям напредък при процедурите на приемане и мониторинг на големите проекти в периода 2000—2006 г. и за последващата оценка за този период, която все още следва да бъде извършена, съществува риск да бъде засегната от недостатъци (вж. точки 50—55). |
| --- | --- |

62.

Предвид слабостите, констатирани при последващата оценка на периода 1994—1999 г., през 2003 г. Комисията приема редица мерки. Въпреки това няма голям напредък при процедурите на приемане и мониторинг на големите проекти в периода 2000—2006 г. и за последващата оценка за този период, която все още следва да бъде извършена, съществува риск да бъде засегната от недостатъци (вж. точки 50—55).

Препоръки

| 63. | Относно периода 2007—2013 г. разпоредбите на Общността изискват, както в предишните периоди, Комисията да одобри отпускането на помощ от Общността за всеки голям проект. За да се избегне превръщането на финансовите решения в административно задължение без влияние върху качеството на приетия проект, Комисията следва да:






  а) | прилага по-ефикасни процедури за предварителна проверка въз основа на разработените от нея инструменти; |
| --- | --- | --- |

63.

Относно периода 2007—2013 г. разпоредбите на Общността изискват, както в предишните периоди, Комисията да одобри отпускането на помощ от Общността за всеки голям проект. За да се избегне превръщането на финансовите решения в административно задължение без влияние върху качеството на приетия проект, Комисията следва да:

а)

прилага по-ефикасни процедури за предварителна проверка въз основа на разработените от нея инструменти;

| б) | гарантира стриктното прилагане на анализа на разходите и ползите, особено по отношение на информация, която може да бъде използвана за проверка на достоверността на използваните хипотези; |
| --- | --- |

б)

гарантира стриктното прилагане на анализа на разходите и ползите, особено по отношение на информация, която може да бъде използвана за проверка на достоверността на използваните хипотези;

| в) | продължи усилията си за отчитане на социално-икономическите фактори, които позволяват регулирането на нивото на участие на Общността, което понастоящем се базира предимно на финансови аспекти. Разглеждането на подобни фактори следва да се основава на ясни и непроизволни правила, прилагани систематично. |
| --- | --- |

в)

продължи усилията си за отчитане на социално-икономическите фактори, които позволяват регулирането на нивото на участие на Общността, което понастоящем се базира предимно на финансови аспекти. Разглеждането на подобни фактори следва да се основава на ясни и непроизволни правила, прилагани систематично.

| 64. | Нормативната уредба на структурните фондове за периода 2007—2013 г. не предвижда последваща оценка от Комисията на големи проекти. При все това Палатата счита, че оценката на големи проекти след приключването им е изключително важна за националните администрации и за бенефициерите, които трябва да проверят реалната ефективност и ефикасност на разходите, за да подобрят управлението, и за които оценката би следвало да представлява реална помощ по отношение на програмирането. Поради това:






  а) | важно е големи проекти да бъдат оценявани индивидуално според собствените им цели от националните администрации и от бенефициерите; |
| --- | --- | --- |

64.

Нормативната уредба на структурните фондове за периода 2007—2013 г. не предвижда последваща оценка от Комисията на големи проекти. При все това Палатата счита, че оценката на големи проекти след приключването им е изключително важна за националните администрации и за бенефициерите, които трябва да проверят реалната ефективност и ефикасност на разходите, за да подобрят управлението, и за които оценката би следвало да представлява реална помощ по отношение на програмирането. Поради това:

а)

важно е големи проекти да бъдат оценявани индивидуално според собствените им цели от националните администрации и от бенефициерите;

| б) | по отношение на получената от оценяването информация, която трябва да ѝ бъде предадена, Комисията следва да анализира изискванията си към необходимите за извършване на оценка данни, и по-специално да преразгледа информацията, необходима за оценяване на въздействието на големите проекти върху целите на регионалното развитие, към които проектите се очаква да имат значителен принос. Палатата счита, че тази оценка би могла да се базира на данни, събрани на ниво голям проект. С тази цел, както и за да се гарантира осъществимостта на оценяването, се налага рационализиране на изискванията относно информацията, която следва да бъде събрана и относно докладите, които следва да бъдат изготвени; |
| --- | --- |

б)

по отношение на получената от оценяването информация, която трябва да ѝ бъде предадена, Комисията следва да анализира изискванията си към необходимите за извършване на оценка данни, и по-специално да преразгледа информацията, необходима за оценяване на въздействието на големите проекти върху целите на регионалното развитие, към които проектите се очаква да имат значителен принос. Палатата счита, че тази оценка би могла да се базира на данни, събрани на ниво голям проект. С тази цел, както и за да се гарантира осъществимостта на оценяването, се налага рационализиране на изискванията относно информацията, която следва да бъде събрана и относно докладите, които следва да бъдат изготвени;

| в) | за да се гарантира качеството на следващите оценки, е нужно Комисията да се увери в процеса на проверка на документите, че не съществуват пропуски в подадените молби по отношение на показателите и изходното състояние; |
| --- | --- |

в)

за да се гарантира качеството на следващите оценки, е нужно Комисията да се увери в процеса на проверка на документите, че не съществуват пропуски в подадените молби по отношение на показателите и изходното състояние;

| г) | за същата цел мониторингът следва да се концентрира върху целите и показателите за постиженията и резултатите, така както са изложени в заявленията за помощ след проверката на Комисията. |
| --- | --- |

г)

за същата цел мониторингът следва да се концентрира върху целите и показателите за постиженията и резултатите, така както са изложени в заявленията за помощ след проверката на Комисията.

| 65. | В дългосрочна перспектива Палатата приканва Комисията, Европейския парламент и Съвета да обмислят ролята на специалните разпоредби за одобряване на големи проекти. |
| --- | --- |

65.

В дългосрочна перспектива Палатата приканва Комисията, Европейския парламент и Съвета да обмислят ролята на специалните разпоредби за одобряване на големи проекти.

Настоящият доклад бе приет от Сметната палата в Люксембург на заседанието ѝ от 14 февруари 2008 г.

За Сметната палата

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Председател

---

(1)  Това понятие вече е използвано в Регламент (ЕИО) No 4253/88 на Съвета от 19 декември 1988 г. (ОВ L 374, 31.12.1988 г., стр. 1). То ще се прилага и в нормативната уредба за новия период 2007—2013 г. (членове 39—41 от Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25).

1

(2)  Член 16, параграф 2 от Регламент (ЕИО) No 4253/88 на Съвета, изменен с Регламент (ЕИО) No 2082/93 от 20 юли 1993 г. (ОВ L 193, 31.7.1993 г., стр. 20).

2

(3)  Член 25 от Регламент (ЕО) No 1260/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. (ОВ L 161, 26.6.1999 г., стр. 1).

3

(4)  Член 26 от Регламент (ЕО) No 1260/1999.

4

(5)  Кохезионният фонд има за цел да финансира големи проекти в областта на транспорта и околната среда. Член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1164/94 на Съвета от 16 май 1994 г. (ОВ L 130, 25.5.1994 г., стр. 1), постановяваше за програмния период 1994—1999 г., че „съвкупните разходи по даден проект или пакет от проекти по принцип не бива да са под 10 милиона екю“. Регламент (ЕО) No 1264/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. (ОВ L 161, 26.6.1999 г., стр. 57), относно следващия програмен период замени думата „екю“ с думата „евро“.

5

(6)  Член 5 от Регламент (ЕИО) No 4254/88, изменен от Регламент (ЕИО) No 2083/93 на Съвета от 20 юли 1993 г. (ОВ L 193, 31.7.1993 г., стр. 34).

6

(7)  Най-вече оперативни програми, единни програмни документи и програми за инициативи на Общността.

7

(8)  Регламент (ЕО) No 1260/1999, член 26, параграф 3.

8

(9)  Вж. по-специално членове 39—41 от Регламент (ЕО) No 1083/2006.

9

(10)  При все това осем проекта, одобрени между 2000 и 2002 г., бяха проверени в рамките на последваща оценка, реализирана от името на Комисията (вж. точка 41).

10

(11)  Вж. Насоките относно анализа на разходите и ползите на големите проекти на ЕФРР в рамките на регионалната политика на Общността, изготвени през 1994 г. През 1997 г. бяха публикувани преработени насоки относно проектите на Кохезионния фонд. За следващия период предишните инструменти за управление бяха заменени през 2002 г. от насоките относно анализа на разходите и ползите на инвестиционните проекти в рамките на Структурните фондове (ЕФРР), на Кохезионния фонд и на ИСПА. Тези документи са на разположение на сайта на Комисията на следния адрес: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic.

11

(12)  Публикуваните през 2002 г. насоки уточняват именно икономическите и финансовите проценти на актуализация, които следва да се прилагат, и времевите перспективи по сектори, за да се оцени рентабилността на проектите. Въпреки това те не съдържат уточнения и прогнози по отношение на въздействията за околната среда и създаването на нови работни места.

12

(13)  Член 26, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1260/1999; този срок е тримесечен, ако се окаже необходимо консултиране с Европейската инвестиционна банка.

13

(14)  В тази връзка вж. също така точки 22—24.

14

(15)  Това правило предвижда автоматичното анулиране на поетите задължения, за които не е имало плащане в срок от две години след вписването на съответните бюджетни кредити в бюджета на Общността. То представлява мярка, имаща за цел насърчаване на бързата реализация на проектите.

15

(16)  Член 26, параграф 1 от Регламент (ЕИО) No 4253/88, изменен с Регламент (ЕИО) No 2082/93 за проектите ЕФРР за периода 1994—1999 г.; членове 25 и 26 от Регламент (ЕО) No 1260/1999 за проектите ЕФРР за периода 2000—2006 г.; член 10 от Регламент (ЕО) No 1164/94 и от Регламент (ЕО) No 1264/1999 за проектите на Кохезионния фонд съответно за периода 1994—1999 г. и за периода 2000—2006 г.

16

(17)  Вж. член 26, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1260/1999.

17

(18)  Вж. съответно член 13 от Регламент (ЕИО) No 2052/88, изменен с Регламент (ЕИО) No 2081/93 на Съвета от 20 юли 1993 г. (ОВ L 193, 31.7.1993 г., стр. 5) и член 29 от Регламент (ЕО) No 1260/1999 за ЕФРР; член 17 от Регламент (ЕИО) No 4253/88, изменен с Регламент (ЕИО) No 2082/93 и член 7 от Регламент (ЕО) No 1264/1999 за Кохезионния фонд.

18

(19)  Формулата за степента на финансова необвързаност е следната: r = (C – R)/C, където C представлява общия размер на дисконтираните първоначални инвестиции, а R са текущите оперативни нетни приходи.

19

(20)  „Опростяване, прозрачност и съгласуваност при оценката на големите публични проекти в областта на инфраструктурата: прилагане на четири основни правила“, ГД „Регионална политика“ обяснителна бележка от 14.4.2003 г., официално изпратена на компетентните органи на държавите-членки и на страните кандидатки. Една обяснителна бележка за новите правила за прилагане на формулата за финансова необвързаност вече е била изпратена на Комитета за развитие и преобразуване на регионите през м. юли 2002 г.

20

(21)  За тези два типа проекти принципът „замърсителят плаща“ налага фиксирането на по-високо ниво на таксуване, за да се покрият оперативните и инвестиционните разходи, което намалява степента на финансова необвързаност и също така до понижаване размера на помощта на Общността. Измененията, приложени по отношение на традиционната формула, коригират това „изкривяване“ като предвиждат формулата да не взема предвид всички нетни оперативни приходи, а само частта, изчислена пропорционално на инвестиционното подпомагане от страна на Комисията. Формулата е малко по-различна за Кохезионния фонд и за ЕФРР.

21

(22)  Вж. работен документ No 4 „Нов програмен период 2007—2013 г. Насоки относно методологията за извършване на анализ на разходите и ползите“, м. август 2006 г.

22

(23)  Член 6, параграф 2 от Регламент (ЕИО) No 2052/88, изменен с Регламент (ЕИО) No 2081/93 и член 43 от Регламент (ЕО) No 1260/1999.

23

(24)  Все пак извършването на индивидуална последваща оценка остава възможно. Член 27, параграф 4 от Финансовия регламент от 2002 г. предвижда извършването на оценка на всички програми и дейности, при които има значителни разходи; от друга страна, член 21 от Подробните правила за прилагането на същия регламент изисква осъществяването на една междинна и/или последваща оценка за всички програми или дейности, надхвърлящи 5 милиона евро. Без да се засягат тези разпоредби, Комисията отстоява правото си да избира на кое ниво да се направи оценката, като се имат предвид определен брой критерии, а именно финансовия размер и очакваното въздействие (вж. Съобщение до Комисията от г-жа Grybauskaitė В отговор на стратегическите нужди: засилено използване на оценките, SEC(2007) 213 от 14 февруари 2007 г., точка 2.1).

24

В отговор на стратегическите нужди: засилено използване на оценките

(25)  Член 13 от регламенти (ЕО) No 1164/94 и (ЕО) No 1264/1999.

25

(26)  Член 25 от Регламент (ЕИО) No 2082/93.

26

(27)  Например в Ирландия Forfás извършва всяка година последваща оценка на извадка от производствени инвестиции; в Португалия Departamento de Prospectiva e Planeamento (DPP) е извършил последваща оценка на макроикономическото въздействие на някои инвестиции в инфраструктурата, като са използвани иконометрични методи.

27

(28)  Моделите са приложени към инвестициите в девет големи транспортни инфраструктури в рамките на испански проекти в областта на околната среда. Прилагането на тези модели е разгледано в специален доклад No 15/2000.

28

(29)  Проектите са от програмния период 1994—1999 г., с изключение на осем проекта, одобрени от Комисията между 2000 и 2002 г.

29

(30)  Вж. по-точно специални доклади No 15/2000 относно Кохезионния фонд, No 12/2001 относно някои структурни мерки в подкрепа на заетостта, No 7/2003 относно изпълнението на програмиране на мерки в периода 2000—2006 г. в рамките на структурните фондове, No 10/2006 относно последващите оценки на програмите, отнасящи се за цели 1 и 3 за периода 1994—1999 г.

30

(31)  Член 36, параграф 3 от Регламент (EО) No 1260/1999.

31

(32)  Регламент (EО) No 1083/2006. Посочените аспекти са засегнати съответно в членове 39—41, членове 37 и 55 и член 67, параграф 2, буква ж).

32

(33)  Прилагат се нови прагове: 25 милиона евро за проектите в областта на околната среда и 50 милиона евро за другите проекти.

33

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

ИЗВАДКИ I И II НА СЪОТВЕТНИТЕ ДЪРЖАВИ-ЧЛЕНКИ — СПИСЪК НА ПРОВЕРЕНИТЕ ПРОЕКТИ

| Проверки на документи и в държавит-членки (50 проекта) | Допълнителни проверки на документи в Комисията (36 проекта) |
| --- | --- |
| Германия







  — | Buna Sow — project 25153584 |

Проверки на документи и в държавит-членки (50 проекта)

Допълнителни проверки на документи в Комисията (36 проекта)

Германия

—

Buna Sow — project 25153584

| — | Logistik-Center Rheinhausen „Logport“ Infrastruktur |
| --- | --- |

—

Logistik-Center Rheinhausen „Logport“ Infrastruktur

| — | Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder |
| --- | --- |

—

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

| — | Otto GmbH&Co KG |
| --- | --- |

—

Otto GmbH&Co KG

| — | Phönix West |
| --- | --- |

—

Phönix West

Германия

/

Гърция

| — | Athens Metro (OP Urban development 1994—1999) |
| --- | --- |

—

Athens Metro (OP Urban development 1994—1999)

| — | General hospital of Chania — project 18861 (OP Crete 1994—1999) |
| --- | --- |

—

General hospital of Chania — project 18861 (OP Crete 1994—1999)

| — | Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF) |
| --- | --- |

—

Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF)

| — | Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF) |
| --- | --- |

—

Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF)

| — | Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000—2006) |
| --- | --- |

—

Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000—2006)

| — | Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA) |
| --- | --- |

—

Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA)

Гърция

| — | Développement du tram d'Athènes — C(2003) 122 |
| --- | --- |

—

Développement du tram d'Athènes — C(2003) 122

| — | Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo — C(2004) 4367 |
| --- | --- |

—

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo — C(2004) 4367

Испания

| — | Túnel de Somport — 941165005 |
| --- | --- |

—

Túnel de Somport — 941165005

| — | Autopista Madrid-Valencia — 961165008 |
| --- | --- |

—

Autopista Madrid-Valencia — 961165008

| — | Linea Valencia-Tarragona- Acond 200—220 km/h entre ppkk 30 y 50—10.6 |
| --- | --- |

—

Linea Valencia-Tarragona- Acond 200—220 km/h entre ppkk 30 y 50—10.6

| — | CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin — Nadela — 1.1.1 |
| --- | --- |

—

CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin — Nadela — 1.1.1

| — | Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) — VA/198/P07 |
| --- | --- |

—

Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) — VA/198/P07

| — | Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) — CS/265/P12 |
| --- | --- |

—

Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) — CS/265/P12

| — | Ampliación del Puerto de Alicante — C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Alicante — C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018)

| — | Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002) |
| --- | --- |

—

Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002)

| — | Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035) |
| --- | --- |

—

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035)

| — | Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria — C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001) |
| --- | --- |

—

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria — C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001)

| — | Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) — C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001) |
| --- | --- |

—

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) — C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001)

| — | Ampliación del Puerto de Sagunto — C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Sagunto — C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010)

| — | Glapilk, AIE — C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016) |
| --- | --- |

—

Glapilk, AIE — C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016)

| — | Petroquimica Espanola SA — C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026) |
| --- | --- |

—

Petroquimica Espanola SA — C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026)

| — | Tableros Tradema SA — C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020) |
| --- | --- |

—

Tableros Tradema SA — C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020)

| — | Construcciones aeronáuticas — Cádiz (2004 ES 161 PR 010) |
| --- | --- |

—

Construcciones aeronáuticas — Cádiz (2004 ES 161 PR 010)

Испания

| — | Dupont Ibérica SL — C(2003) 1342 |
| --- | --- |

—

Dupont Ibérica SL — C(2003) 1342

| — | Fibras del Noroeste SA — C(2003) 180 |
| --- | --- |

—

Fibras del Noroeste SA — C(2003) 180

| — | Bioetanol Galicia SA — C(2003) 181 |
| --- | --- |

—

Bioetanol Galicia SA — C(2003) 181

| — | BP Oil Refinería de Castellón — C(2003) 3974 |
| --- | --- |

—

BP Oil Refinería de Castellón — C(2003) 3974

| — | Biocarburantes de Castilla y León — C(2004) 658 |
| --- | --- |

—

Biocarburantes de Castilla y León — C(2004) 658

| — | Intercontinental Química SA — C(2004) 2306 |
| --- | --- |

—

Intercontinental Química SA — C(2004) 2306

| — | Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo — C(2003) 4736 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo — C(2003) 4736

| — | Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz — C(2003) 4738 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz — C(2003) 4738

| — | Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441 |
| --- | --- |

—

Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441

| — | Ford España — C(2003) 4229 et C(2004) 2303 |
| --- | --- |

—

Ford España — C(2003) 4229 et C(2004) 2303

| — | Renault España — C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702 |
| --- | --- |

—

Renault España — C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702

| — | Autovia de la Plata — C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440 |
| --- | --- |

—

Autovia de la Plata — C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440

| — | Autovia del Mediterraneo — C(2003) 1336 et C(2003) 3809 |
| --- | --- |

—

Autovia del Mediterraneo — C(2003) 1336 et C(2003) 3809

| — | Autovia del Cantabrico — C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594 |
| --- | --- |

—

Autovia del Cantabrico — C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594

Франция

| — | RN 20 — Déviation de Foix |
| --- | --- |

—

RN 20 — Déviation de Foix

| — | RCEA — Route Centre Europe Atlantique — C(2003) 2265 |
| --- | --- |

—

RCEA — Route Centre Europe Atlantique — C(2003) 2265

| — | Sevelnord — C(2003) 53 |
| --- | --- |

—

Sevelnord — C(2003) 53

| — | Pilkington — C(2002) 3478 |
| --- | --- |

—

Pilkington — C(2002) 3478

Франция

| — | Tunnel du Lioran — C(2002) 4154 |
| --- | --- |

—

Tunnel du Lioran — C(2002) 4154

| — | Tramway de Clermont-Ferrand — C(2004) 4349 |
| --- | --- |

—

Tramway de Clermont-Ferrand — C(2004) 4349

| — | Grand Halle d'Auvergne — C(2002) 1765 |
| --- | --- |

—

Grand Halle d'Auvergne — C(2002) 1765

| — | Electrification des lignes vosgiennes — 2ème tranche- C(2003) 3131 |
| --- | --- |

—

Electrification des lignes vosgiennes — 2ème tranche- C(2003) 3131

Ирландия

| — | Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin |
| --- | --- |

—

Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin

| — | N11 Rathnew/Ashford by-pass |
| --- | --- |

—

N11 Rathnew/Ashford by-pass

| — | M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2) |
| --- | --- |

—

M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2)

Ирландия

| — | Luas Line A (Light rail), C(2001) 4330 |
| --- | --- |

—

Luas Line A (Light rail), C(2001) 4330

| — | N22 Ballincollig By-pass, C(2002) 4617 |
| --- | --- |

—

N22 Ballincollig By-pass, C(2002) 4617

Италия

| — | ESSO Italiana SpA |
| --- | --- |

—

ESSO Italiana SpA

| — | SGS-Thomson microelectronics |
| --- | --- |

—

SGS-Thomson microelectronics

| — | Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel — C(2004) 5697 |
| --- | --- |

—

Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel — C(2004) 5697

| — | RFI SpA — Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia — C(2005) 1268 |
| --- | --- |

—

RFI SpA — Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia — C(2005) 1268

Италия

| — | Metropolitana di Napoli — Dante/Garibaldi — C(2005) 5235 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli — Dante/Garibaldi — C(2005) 5235

| — | Metropolitana di Napoli — Vantivelli/Dante — C(2005) 5241 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli — Vantivelli/Dante — C(2005) 5241

| — | Autostrada Siracusa-Gela — C(2005) 5233 |
| --- | --- |

—

Autostrada Siracusa-Gela — C(2005) 5233

| — | FRIEL — C(2005) 2839 |
| --- | --- |

—

FRIEL — C(2005) 2839

| — | IVECO — C(2005) 1481 |
| --- | --- |

—

IVECO — C(2005) 1481

Португалия

| — | Autoeuropa |
| --- | --- |

—

Autoeuropa

| — | Auto-estrada A12 |
| --- | --- |

—

Auto-estrada A12

| — | Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão — C(2003) 2951 |
| --- | --- |

—

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão — C(2003) 2951

| — | Porto do Caniçal — C(2003) 4458 |
| --- | --- |

—

Porto do Caniçal — C(2003) 4458

| — | Linha do Algarve II and V — C(2000) 3486 and C(2001) 3590 |
| --- | --- |

—

Linha do Algarve II and V — C(2000) 3486 and C(2001) 3590

| — | Linha do Douro (troço Cête — Caíde) — C(2001) 2124 |
| --- | --- |

—

Linha do Douro (troço Cête — Caíde) — C(2001) 2124

| — | Infineon technologies — C(2004) 3220 |
| --- | --- |

—

Infineon technologies — C(2004) 3220

| — | Mabor Continental — C(2004) 661 |
| --- | --- |

—

Mabor Continental — C(2004) 661

Португалия

| — | IC 10 — Ponte sobre o Tejo em Santarém — C(2001) 2727 |
| --- | --- |

—

IC 10 — Ponte sobre o Tejo em Santarém — C(2001) 2727

| — | Armazenamento subterrâneo do Canriço — C(2001) 2011 |
| --- | --- |

—

Armazenamento subterrâneo do Canriço — C(2001) 2011

| — | EPCOS — C(2003) 183 |
| --- | --- |

—

EPCOS — C(2003) 183

| — | CIMPOR — C(2003) 5099 |
| --- | --- |

—

CIMPOR — C(2003) 5099

| — | MST — Metropolitano do Sul do Tejo — C(2003) 3078 |
| --- | --- |

—

MST — Metropolitano do Sul do Tejo — C(2003) 3078

| — | Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004) |
| --- | --- |

—

Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004)

Обединено кралство

| — | Phoenix natural gas network |
| --- | --- |

—

Phoenix natural gas network

| — | Liverpool Airport |
| --- | --- |

—

Liverpool Airport

| — | Merseyside Special Investment Fund (MSIF) — C(2001)2059 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Merseyside Special Investment Fund (MSIF) — C(2001)2059 et C(2003)5386

| — | Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) — C(2003)206 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) — C(2003)206 et C(2003)5386

Обединено кралство

| — | Frenchgate Interchange, Doncaster |
| --- | --- |

—

Frenchgate Interchange, Doncaster

| — | Combined universities in Cornwall (CUC) |
| --- | --- |

—

Combined universities in Cornwall (CUC)

| — | Edinburgh Biomedical Research Institute |
| --- | --- |

—

Edinburgh Biomedical Research Institute

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ОЦЕНЕНИ ГОЛЕМИ ПРОЕКТИ ОТ ПЕРИОДА 2000—2006 Г.: ПРОЦЕНТ НА АКТУАЛИЗАЦИЯ И ВРЕМЕВИ ПЕРСПЕКТИВИ

| Проект | Сектор | Финансов процент на актуализация | Икономически процент на актуализация | Времеви перспективи |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Германия |
| Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder | инфраструктура | 7,5 | 3 | 6 + 30 |
| Phoenix west | инфр. | 6 и 5 | — | 15 |
| Otto GmbH | | 5 | 5 | 14 |
| Гърция |
| Extension Metro Athens (CF) | инфр. | 6 | 6 | 30 |
| Extension Metro Athens (OP AA) | инфр. | 6 | 6 | 30 |
| Aposelemi dam (CF) | инфр. | 5 | 3 | 45 |
| Bus and trolley Renewal (OP SAAS) | инфр. | 6 | 5 | 12 |
| Extension Metro Athens (OP OALAA) | инфр. | неопределен | 6 | неопределени |
| Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo | инфр. | 6 | 6 | 25 |
| Франция |
| RCEA | инфр. | — | 8 | 25 |
| Sevelnord | производствен (произв.) | — | — | — |
| Pilkington | произв. | — | — | — |
| Tunnel de Lioran | инфр. | — | 8 | 20 |
| Grande Halle d'Auvergne | инфр. | 4 и 5,2 | — | 31 |
| Tramway de Clermont-Ferrand | инфр. | 6 | 6 | 35 |
| Electrification lignes vosgiennes | инфр. | 6 | 6 | 31 |
| Déviation Sainte-Marie | инфр. | — | 8 | 23 |
| Electrification Ligne Tours-Saincaize | инфр. | 6 | 8 | 30 |
| ATMEL II | произв. | 5,5 | — | 5 |
| ATMEL III | произв. | 5,5 | — | 5 |
| Philips France Semi-Conducteurs | произв. | 6 | 6 | 5 |
| Испания |
| Ampliación del Puerto de Alicante | инфр. | 6 | 6 | 30 |
| Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida | инфр. | 6 | 6 | 20 |
| Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 | инфр. — околна среда | 5 | 5 | 25 |
| Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria | инфр. — околна среда | 5 | 5 | 25 |
| Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) | инфр. | 6 | 6 | 20 |
| Ampliación del Puerto de Sagunto | инфр. | 6 | 6 | 20 |
| Glapilk, AIE | произв. | 5 | — | 25 |
| Tableros Tradema SA | произв. | 10 | — | 10 |
| EADS Petroquimica Española- Andalucia | произв. | 5 | — | 5 |
| EADS Construcciones aeronáuticas — Cádiz | произв. | 8 | — | 10 |
| Dupont Ibérica SL — C(2003) 1342 | произв. | 3,5 | — | неопределени |
| Fibras del Noroeste SA — C(2003) 180 | произв. | 6 | — | неопределени |
| Bioetanol Galicia SA — C(2003) 181 | произв. | неопределен | — | 5 |
| BP Oil Refinería de Castellón — C(2003) 3974 | произв. | неопределен | — | 10 |
| Biocarburantes de Castilla y León — C(2004) 658 | произв. | неопределен | — | 5 |
| Intercontinental Química SA — C(2004) 2306 | произв. | неопределен | — | неопределени |
| Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo — C(2003) 4736 | произв. | неопределен | — | неопределени |
| Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz — C(2003) 4738 | произв. | неопределен | — | неопределени |
| Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441 | произв. | неопределен | — | неопределени |
| Ford España — C(2003) 4229 | произв. | 4,5 | — | 11 |
| Ford España — C(2004) 2303 | произв. | 4,5 | — | 10 |
| Renault España — C(2004) 2304 | произв. | неопределен | — | 7 |
| Renault España — C(2004) 3444 | произв. | неопределен | — | 10 |
| Renault España — C(2004) 3702 | произв. | — | — | 5 |
| Autovia de la Plata — C(2004) 275 | инфр. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata — C(2004) 0141 | инфр. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata — C(2004) 245 | инфр. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata — C(2004) 2440 | инфр. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo — C(2003) 1336 | инфр. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo — C(2003) 3809 | инфр. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo — C(2003) 209 | инфр. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico — C(2003) 211 | инфр. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico — C(2003) 2594 | инфр. | — | 5 | 30 |
| Ирландия |
| N11 Rathnew/Ashford By-Pass | | | 5 | 30 |
| M1 Cloghran — Lissenhall Stage 2 | | | 5 | 30 |
| N22 Ballincollig By-Pass | | | 5 | 20 |
| Luas Line A | | | 5 | 30 |
| Италия |
| Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch — C(2004) 5697 | произв. | 6 | 5 | 10 |
| RFI SpA — Ligne Caserta-Foggia — C(2005) 1268 | инфр. | 6 | 5 | 30 |
| Metropolitana di Napoli — Dante/Garibaldi — C(2005) 5235 | инфр. | 6 | 6 | 30 |
| Metropolitana di Napoli — Vanvitelli/Dante — C(2005) 5241 | инфр. | 6 | 6 | 30 |
| Autostrada Siracusa-Gela — C(2005) 5233 | инфр. | 5 | 5 | 35 |
| FRIEL — C(2005) 2839 | инфр. — енергия | 5 | 5 | 16 |
| IVECO — C(2005) 1481 | произв. | 6 | 6 | 4 + 7 |
| Португалия |
| Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão — C(2003) 2951 | инфр. — околна среда | 6 | 6 | 30 |
| Porto do Caniçal — C(2003) 4458 | инфр. | 6 | 6 | 25 |
| Modernização da linha do Algarve II — C(2000) 3486 | инфр. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Algarve V (troço Ermidas — Faro) — C(2001) 3590 | инфр. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Douro (troço Cête — Caíde) — C(2001) 2124 | инфр. | 5 | | 35 |
| Infineon technologies — C(2004) 3220 | произв. | 3 | — | 10 |
| Mabor Continental — C(2004) 661 | произв. | 3 | — | 10 |
| IC 10 — Ponte sobre o Tejo em Santarém — C(2001) 2727 | инфр. | — | 10 | 23 |
| Armazenamento subterrâneo do Caniço — C(2001) 2011 | инфр. — енергия | 8,4 | — | 30 |
| EPCOS — C(2003) 183 | произв. | 10 | — | 10 |
| CIMPOR — C(2003) 5099 | произв. | 8 | — | 6 |
| MST — Metropolitano do Sul do Tejo — C(2003) 3078 | инфр. | 7 | 7 | 27 |
| Aeroporto Sá Carneiro | инфр. | 6,62 | 12 | 25/27 |
| Обединено кралство |
| Merseyside Special Investment Fund (MSIF) | произв. | неопределен | неопределен | 9/10 |
| Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF) | произв. | неопределен | 5 | 10 |
| Frenchgate Interchange, Doncaster | | 6 | 6 | 25 |
| Combined universities in Cornwall (CUC) | | 5 | 5 | 25 |
| Edinburgh Biomedical Research Institute | | 3,5 | 3,5 | 25 |

Проект

Сектор

Финансов процент на актуализация

Икономически процент на актуализация

Времеви перспективи

Германия

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

инфраструктура

7,5

3

6 + 30

Phoenix west

инфр.

6 и 5

—

15

Otto GmbH

5

5

14

Гърция

Extension Metro Athens (CF)

инфр.

6

6

30

Extension Metro Athens (OP AA)

инфр.

6

6

30

Aposelemi dam (CF)

инфр.

5

3

45

Bus and trolley Renewal (OP SAAS)

инфр.

6

5

12

Extension Metro Athens (OP OALAA)

инфр.

неопределен

6

неопределени

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo

инфр.

6

6

25

Франция

RCEA

инфр.

—

8

25

Sevelnord

производствен (произв.)

—

—

—

Pilkington

произв.

—

—

—

Tunnel de Lioran

инфр.

—

8

20

Grande Halle d'Auvergne

инфр.

4 и 5,2

—

31

Tramway de Clermont-Ferrand

инфр.

6

6

35

Electrification lignes vosgiennes

инфр.

6

6

31

Déviation Sainte-Marie

инфр.

—

8

23

Electrification Ligne Tours-Saincaize

инфр.

6

8

30

ATMEL II

произв.

5,5

—

5

ATMEL III

произв.

5,5

—

5

Philips France Semi-Conducteurs

произв.

6

6

5

Испания

Ampliación del Puerto de Alicante

инфр.

6

6

30

Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida

инфр.

6

6

20

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002

инфр. — околна среда

5

5

25

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria

инфр. — околна среда

5

5

25

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior)

инфр.

6

6

20

Ampliación del Puerto de Sagunto

инфр.

6

6

20

Glapilk, AIE

произв.

5

—

25

Tableros Tradema SA

произв.

10

—

10

EADS Petroquimica Española- Andalucia

произв.

5

—

5

EADS Construcciones aeronáuticas — Cádiz

произв.

8

—

10

Dupont Ibérica SL — C(2003) 1342

произв.

3,5

—

неопределени

Fibras del Noroeste SA — C(2003) 180

произв.

6

—

неопределени

Bioetanol Galicia SA — C(2003) 181

произв.

неопределен

—

5

BP Oil Refinería de Castellón — C(2003) 3974

произв.

неопределен

—

10

Biocarburantes de Castilla y León — C(2004) 658

произв.

неопределен

—

5

Intercontinental Química SA — C(2004) 2306

произв.

неопределен

—

неопределени

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo — C(2003) 4736

произв.

неопределен

—

неопределени

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz — C(2003) 4738

произв.

неопределен

—

неопределени

Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441

произв.

неопределен

—

неопределени

Ford España — C(2003) 4229

произв.

4,5

—

11

Ford España — C(2004) 2303

произв.

4,5

—

10

Renault España — C(2004) 2304

произв.

неопределен

—

7

Renault España — C(2004) 3444

произв.

неопределен

—

10

Renault España — C(2004) 3702

произв.

—

—

5

Autovia de la Plata — C(2004) 275

инфр.

—

5

30

Autovia de la Plata — C(2004) 0141

инфр.

—

5

30

Autovia de la Plata — C(2004) 245

инфр.

—

5

30

Autovia de la Plata — C(2004) 2440

инфр.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo — C(2003) 1336

инфр.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo — C(2003) 3809

инфр.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo — C(2003) 209

инфр.

—

5

30

Autovia del Cantabrico — C(2003) 211

инфр.

—

5

30

Autovia del Cantabrico — C(2003) 2594

инфр.

—

5

30

Ирландия

N11 Rathnew/Ashford By-Pass

5

30

M1 Cloghran — Lissenhall Stage 2

5

30

N22 Ballincollig By-Pass

5

20

Luas Line A

5

30

Италия

Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch — C(2004) 5697

произв.

6

5

10

RFI SpA — Ligne Caserta-Foggia — C(2005) 1268

инфр.

6

5

30

Metropolitana di Napoli — Dante/Garibaldi — C(2005) 5235

инфр.

6

6

30

Metropolitana di Napoli — Vanvitelli/Dante — C(2005) 5241

инфр.

6

6

30

Autostrada Siracusa-Gela — C(2005) 5233

инфр.

5

5

35

FRIEL — C(2005) 2839

инфр. — енергия

5

5

16

IVECO — C(2005) 1481

произв.

6

6

4 + 7

Португалия

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão — C(2003) 2951

инфр. — околна среда

6

6

30

Porto do Caniçal — C(2003) 4458

инфр.

6

6

25

Modernização da linha do Algarve II — C(2000) 3486

инфр.

5

5

25

Linha do Algarve V (troço Ermidas — Faro) — C(2001) 3590

инфр.

5

5

25

Linha do Douro (troço Cête — Caíde) — C(2001) 2124

инфр.

5

35

Infineon technologies — C(2004) 3220

произв.

3

—

10

Mabor Continental — C(2004) 661

произв.

3

—

10

IC 10 — Ponte sobre o Tejo em Santarém — C(2001) 2727

инфр.

—

10

23

Armazenamento subterrâneo do Caniço — C(2001) 2011

инфр. — енергия

8,4

—

30

EPCOS — C(2003) 183

произв.

10

—

10

CIMPOR — C(2003) 5099

произв.

8

—

6

MST — Metropolitano do Sul do Tejo — C(2003) 3078

инфр.

7

7

27

Aeroporto Sá Carneiro

инфр.

6,62

12

25/27

Обединено кралство

Merseyside Special Investment Fund (MSIF)

произв.

неопределен

неопределен

9/10

Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF)

произв.

неопределен

5

10

Frenchgate Interchange, Doncaster

6

6

25

Combined universities in Cornwall (CUC)

5

5

25

Edinburgh Biomedical Research Institute

3,5

3,5

25

---

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

РЕЗЮМЕ

| I. | Предвид особено големия размер на средствата, свързани с големите проекти, Комисията смята, че е важно те да бъдат подложени на по-стриктен процес на използване и по-подробна проверка. Това ще спомогне за постигане на максимално въздействие върху регионалното развитие и ефикасна употреба на ресурсите на Общността. |
| --- | --- |

I.

Предвид особено големия размер на средствата, свързани с големите проекти, Комисията смята, че е важно те да бъдат подложени на по-стриктен процес на използване и по-подробна проверка. Това ще спомогне за постигане на максимално въздействие върху регионалното развитие и ефикасна употреба на ресурсите на Общността.

| III. | Комисията приема, че кандидатурите за големи проекти от държавите-членки са с разнородно качество. За повишаване на качеството на досиетата Комисията потърси обяснения и допълнителна информация от организаторите на проекти по време на оценяването.
  Тя предприе мерки за подобряване както на изготвянето на кандидатурите от държавите-членки, така и на своята собствена оценка. Пълното въздействие на тези мерки ще се прояви през програмен период 2007—2013 г. |
| --- | --- |

III.

Комисията приема, че кандидатурите за големи проекти от държавите-членки са с разнородно качество. За повишаване на качеството на досиетата Комисията потърси обяснения и допълнителна информация от организаторите на проекти по време на оценяването.

Тя предприе мерки за подобряване както на изготвянето на кандидатурите от държавите-членки, така и на своята собствена оценка. Пълното въздействие на тези мерки ще се прояви през програмен период 2007—2013 г.

| IV. | Комисията е съгласна с препоръките на Сметната палата и възнамерява да гарантира, че подобрените нормативни разпоредби се прилагат правилно.
  За програмен период 2007—2013 г. Комисията публикува работен документ за анализ на разходите и ползите (АРП), който трябва да повиши качеството на този вид анализ и да предостави обща рамка за оценяване на проекти. Документът определя също и метод за изчисляване на равнището на безвъзмездните средства от ЕС съгласно разпоредбите на Регламент (ЕО) No 1083/2006. |
| --- | --- |

IV.

Комисията е съгласна с препоръките на Сметната палата и възнамерява да гарантира, че подобрените нормативни разпоредби се прилагат правилно.

За програмен период 2007—2013 г. Комисията публикува работен документ за анализ на разходите и ползите (АРП), който трябва да повиши качеството на този вид анализ и да предостави обща рамка за оценяване на проекти. Документът определя също и метод за изчисляване на равнището на безвъзмездните средства от ЕС съгласно разпоредбите на Регламент (ЕО) No 1083/2006.

| V. | Комисията ще използва информацията за големите проекти, за да зададе конкретни въпроси във връзка с оценяването, като въпроса за единичните разходи в инфраструктурните проекти, в контекста на нейното по-обширно последващо оценяване на Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР) за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

V.

Комисията ще използва информацията за големите проекти, за да зададе конкретни въпроси във връзка с оценяването, като въпроса за единичните разходи в инфраструктурните проекти, в контекста на нейното по-обширно последващо оценяване на Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР) за периода 2000—2006 г.

| VI. | Комисията е съгласна, че държавите-членки могат да се възползват от последващите оценки на големите проекти и затова винаги насърчава тази практика.
  Новите формуляри за кандидатстване специално изискват да се опише изходното състояние, както и съответните показатели за резултатите и приноса за постигане на програмните цели. Новият инструмент за електронен обмен на информация ще улесни събирането на структурирани данни за проектите, изисквани от регламента на Комисията за прилагане.
  Годишните доклади за изпълнението ще трябва да включват информация за напредъка и финансирането на големите проекти. |
| --- | --- |

VI.

Комисията е съгласна, че държавите-членки могат да се възползват от последващите оценки на големите проекти и затова винаги насърчава тази практика.

Новите формуляри за кандидатстване специално изискват да се опише изходното състояние, както и съответните показатели за резултатите и приноса за постигане на програмните цели. Новият инструмент за електронен обмен на информация ще улесни събирането на структурирани данни за проектите, изисквани от регламента на Комисията за прилагане.

Годишните доклади за изпълнението ще трябва да включват информация за напредъка и финансирането на големите проекти.

| VII. | Всяко ревизиране на изискванията за големите проекти трябва да отчита влиянието на подобренията в процедурите за периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

VII.

Всяко ревизиране на изискванията за големите проекти трябва да отчита влиянието на подобренията в процедурите за периода 2007—2013 г.

ПОДГОТВЯ ЛИ КОМИСИЯТА ПО ПОДХОДЯЩ НАЧИН ФИНАНСИРАНЕТО НА ГОЛЕМИТЕ ПРОЕКТИ?

| 15. | Комисията разглежда кандидатурите с най-голямо внимание, като се опира на факторите и критериите, изброени в член 26, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1260/1999, провежда нужните вътрешни консултации и при необходимост прибягва до помощта на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), за да направи пълна оценка. |
| --- | --- |

15.

Комисията разглежда кандидатурите с най-голямо внимание, като се опира на факторите и критериите, изброени в член 26, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1260/1999, провежда нужните вътрешни консултации и при необходимост прибягва до помощта на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), за да направи пълна оценка.

| 16. | Комисията е съгласна със Сметната палата, че трябва да се определят принципи за спазването на стандартите при проверката на големите проекти. Въпреки това е важно да се имат предвид ограниченията на нормативната среда:






  а) | Комисията трябва да разчита на информацията, предоставена от държавите-членки; |
| --- | --- | --- |

16.

Комисията е съгласна със Сметната палата, че трябва да се определят принципи за спазването на стандартите при проверката на големите проекти. Въпреки това е важно да се имат предвид ограниченията на нормативната среда:

а)

Комисията трябва да разчита на информацията, предоставена от държавите-членки;

| б) и в) | има различни правила за ЕФРР и за Кохезионния фонд, които се тълкуват различно от държавите-членки. Комисията няма ясни правни критерии, с които да изиска от държавите-членки да приемат дадена финансова вноска. |
| --- | --- |

б) и в)

има различни правила за ЕФРР и за Кохезионния фонд, които се тълкуват различно от държавите-членки. Комисията няма ясни правни критерии, с които да изиска от държавите-членки да приемат дадена финансова вноска.

| 17. | В допълнение през 2000 г. на държавите-членки бяха изпратени насоки относно Кохезионния фонд за периода 2000—2006 г. Те съдържат приложения за принципа „замърсителят плаща“ и за финансиране на генериращите приходи проекти.
  Насоките от 2002 г. за анализ на разходите и ползите (АРП) в момента се актуализират, за да отразяват по-добре нормативната рамка и да включват последните методологични промени. Новата версия ще излезе през второто тримесечие на 2008 г. В нея ще се наблегне на разделите, които се отнасят за включването на въздействието върху околната среда и ефекта върху заетостта в резултатите от АРП. |
| --- | --- |

17.

В допълнение през 2000 г. на държавите-членки бяха изпратени насоки относно Кохезионния фонд за периода 2000—2006 г. Те съдържат приложения за принципа „замърсителят плаща“ и за финансиране на генериращите приходи проекти.

Насоките от 2002 г. за анализ на разходите и ползите (АРП) в момента се актуализират, за да отразяват по-добре нормативната рамка и да включват последните методологични промени. Новата версия ще излезе през второто тримесечие на 2008 г. В нея ще се наблегне на разделите, които се отнасят за включването на въздействието върху околната среда и ефекта върху заетостта в резултатите от АРП.

| 18. | Първо тире — Повечето от проектите за периода 2000—2006 г. всъщност са заявени след представянето на насоките от 2003 г.
  Второ тире — Резултатите от междуведомствената консултация са представени в бележка, съпътстваща предложеното решение, за да може Комисията да се запознае с различните гледища преди да вземе решение. Генерална дирекция „Регионална политика“ се стреми да предостави всички допълнителни документи, изисквани от другите служби за уточняване на неяснотите.
  Трето тире — В нормативните разпоредби не съществуват основни правила относно критериите за разпределяне на проектите към един или друг фонд. Видовете проекти, за които могат да се прилагат фондовете, са определени в регламентите за фондовете, а именно член 2 от Регламент (ЕО) No 1783/1999 за ЕФРР и член 3 от Регламент (ЕО) No 1164/94 за Кохезионния фонд. Кохезионният фонд има много по-тесен обхват, като е ограничен до проекти в областта на трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T) и околната среда.
  Каре 1 — В случая на проектите за производствени инвестиции съображенията за регионално развитие могат да надделеят пред аргументите срещу финансирането, основани на финансовата рентабилност на проектите. Държавната помощ се разрешава, за да бъдат компенсирани недостатъците на местоположението.
  По отношение на проекта за метро бе счетено, че липсата на пряка връзка с TEN-T не трябва да изключва проекта от финансиране от Кохезионния фонд. Генерална дирекция „Околна среда“ се опасяваше, че приемането на този проект може да е за сметка на класическите проекти в областта на околната среда, финансирани от Кохезионния фонд, което се оказа невярно. Количественото измерване на въздействието върху околната среда на даден проект е много трудно, поради големия брой фактори, които оказват влияние върху замърсяването на въздуха и енергопотреблението в големите градски агломерации.
  Каре 2 — За всеки допустим за финансиране проект е важно да се вземе предвид неговата зрелост, тъй като сроковете за приключване на проекти по Кохезионния фонд са малко по-гъвкави от тези по програмите на ЕФРР. Процентът на съфинансиране от 66 % за проекти по Кохезионния фонд е оправдан, тъй като за Кохезионния фонд са разрешени по-високи проценти на съфинансиране, а съфинансирането при ЕФРР е ограничено при проекти, генериращи значителни приходи, осъществявани в държавите-членки, покрити от Кохезионния фонд до 50 % (член 29, параграф 4, буква а) от Регламент (ЕО) No 1260/1999). |
| --- | --- |

18.

Първо тире — Повечето от проектите за периода 2000—2006 г. всъщност са заявени след представянето на насоките от 2003 г.

Второ тире — Резултатите от междуведомствената консултация са представени в бележка, съпътстваща предложеното решение, за да може Комисията да се запознае с различните гледища преди да вземе решение. Генерална дирекция „Регионална политика“ се стреми да предостави всички допълнителни документи, изисквани от другите служби за уточняване на неяснотите.

Трето тире — В нормативните разпоредби не съществуват основни правила относно критериите за разпределяне на проектите към един или друг фонд. Видовете проекти, за които могат да се прилагат фондовете, са определени в регламентите за фондовете, а именно член 2 от Регламент (ЕО) No 1783/1999 за ЕФРР и член 3 от Регламент (ЕО) No 1164/94 за Кохезионния фонд. Кохезионният фонд има много по-тесен обхват, като е ограничен до проекти в областта на трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T) и околната среда.

Каре 1 — В случая на проектите за производствени инвестиции съображенията за регионално развитие могат да надделеят пред аргументите срещу финансирането, основани на финансовата рентабилност на проектите. Държавната помощ се разрешава, за да бъдат компенсирани недостатъците на местоположението.

По отношение на проекта за метро бе счетено, че липсата на пряка връзка с TEN-T не трябва да изключва проекта от финансиране от Кохезионния фонд. Генерална дирекция „Околна среда“ се опасяваше, че приемането на този проект може да е за сметка на класическите проекти в областта на околната среда, финансирани от Кохезионния фонд, което се оказа невярно. Количественото измерване на въздействието върху околната среда на даден проект е много трудно, поради големия брой фактори, които оказват влияние върху замърсяването на въздуха и енергопотреблението в големите градски агломерации.

Каре 2 — За всеки допустим за финансиране проект е важно да се вземе предвид неговата зрелост, тъй като сроковете за приключване на проекти по Кохезионния фонд са малко по-гъвкави от тези по програмите на ЕФРР. Процентът на съфинансиране от 66 % за проекти по Кохезионния фонд е оправдан, тъй като за Кохезионния фонд са разрешени по-високи проценти на съфинансиране, а съфинансирането при ЕФРР е ограничено при проекти, генериращи значителни приходи, осъществявани в държавите-членки, покрити от Кохезионния фонд до 50 % (член 29, параграф 4, буква а) от Регламент (ЕО) No 1260/1999).

| 19. | Срокът за обработване на заявленията започва да тече след получаване на пълната информация. Затова сроковете за обработване, посочени от Сметната палата, невинаги представляват просрочване на крайния срок. Както Сметната палата сама отбелязва, закъсненията основно се дължат на необходимостта да се поискат разяснения или липсваща информация от отговорните за управлението органи. |
| --- | --- |

19.

Срокът за обработване на заявленията започва да тече след получаване на пълната информация. Затова сроковете за обработване, посочени от Сметната палата, невинаги представляват просрочване на крайния срок. Както Сметната палата сама отбелязва, закъсненията основно се дължат на необходимостта да се поискат разяснения или липсваща информация от отговорните за управлението органи.

| 20. | Първо тире — Комисията поощрява държавите-членки да представят заявления за финансиране на проекти, които са достатъчно зрели. За да се избегне представянето на заявления за финансиране за незрели проекти, през 2002 г. Комисията реши, че решенията за проекти по Кохезионния проект ще могат да се изменят само веднъж за срока на осъществяване на проекта. Инструментът JASPERS, създаден за периода 2007—2013 г. (вж. отговора на точка 57), също има за цел да помогне на държавите-членки да подобрят изготвянето на проектите. Дори и при най-добре изготвените зрели проекти може да има превишаване на разходите, особено в резултат на инфлация в цената на суровините, както и поради факта, че проектът се осъществява в продължение на няколко години. Закъсненията понякога се дължат на административните или правните процедури в държавите-членки, които също не зависят от степента на зрялост на проекта в момента на неговото представяне.
  Второ тире — Нормативните разпоредби позволяват на държавите-членки да представят заявления за финансиране на проекти, които са почти завършени. За проекти за производствени инвестиции безвъзмездните средства от ЕС често се предоставят, за да допълнят националната помощ в рамките на позволения лимит за държавни помощи. Решението се взема от националните власти много преди завършването на проекта. При всички случаи, независимо кога е подадена, изискваната в заявленията информация налага на държавите-членки полезна дисциплина при обосновката на проектите и повишава прозрачността.
  Трето тире — Проектите за производствени инвестиции се уреждат от правилата относно схемите за държавна помощ, които включват критерии за оценка на допустимостта за предоставяне на помощ и съвместимостта на предложения пакет помощи с правилата за държавната помощ. Стандартният формуляр за кандидатстване също така изисква информация за това как вноската от ЕФРР ускорява изпълнението на проекта или има важно значение за него. Сметната палата може да види и отговора на точка 32.
  Четвърто тире — Случаите на групи проекти, приети за голям проект по ЕФРР, са редки и са оправдани поради специални обстоятелства. Предимството на статута на голям проект съгласно правилото „n + 2“ се компенсира от по-строгите изисквания за предоставяне на информация. Това намалява риска от подаване на заявления за неистински големи проекти. Според опита на Комисията по-голям е рискът държавите-членки да не изпратят уведомление за проекти, които отговарят на критериите за голям проект, като този риск стои зад съдържащото се в нормативните разпоредби определение на „икономически неделими серии от работи“. |
| --- | --- |

20.

Първо тире — Комисията поощрява държавите-членки да представят заявления за финансиране на проекти, които са достатъчно зрели. За да се избегне представянето на заявления за финансиране за незрели проекти, през 2002 г. Комисията реши, че решенията за проекти по Кохезионния проект ще могат да се изменят само веднъж за срока на осъществяване на проекта. Инструментът JASPERS, създаден за периода 2007—2013 г. (вж. отговора на точка 57), също има за цел да помогне на държавите-членки да подобрят изготвянето на проектите. Дори и при най-добре изготвените зрели проекти може да има превишаване на разходите, особено в резултат на инфлация в цената на суровините, както и поради факта, че проектът се осъществява в продължение на няколко години. Закъсненията понякога се дължат на административните или правните процедури в държавите-членки, които също не зависят от степента на зрялост на проекта в момента на неговото представяне.

Второ тире — Нормативните разпоредби позволяват на държавите-членки да представят заявления за финансиране на проекти, които са почти завършени. За проекти за производствени инвестиции безвъзмездните средства от ЕС често се предоставят, за да допълнят националната помощ в рамките на позволения лимит за държавни помощи. Решението се взема от националните власти много преди завършването на проекта. При всички случаи, независимо кога е подадена, изискваната в заявленията информация налага на държавите-членки полезна дисциплина при обосновката на проектите и повишава прозрачността.

Трето тире — Проектите за производствени инвестиции се уреждат от правилата относно схемите за държавна помощ, които включват критерии за оценка на допустимостта за предоставяне на помощ и съвместимостта на предложения пакет помощи с правилата за държавната помощ. Стандартният формуляр за кандидатстване също така изисква информация за това как вноската от ЕФРР ускорява изпълнението на проекта или има важно значение за него. Сметната палата може да види и отговора на точка 32.

Четвърто тире — Случаите на групи проекти, приети за голям проект по ЕФРР, са редки и са оправдани поради специални обстоятелства. Предимството на статута на голям проект съгласно правилото „n + 2“ се компенсира от по-строгите изисквания за предоставяне на информация. Това намалява риска от подаване на заявления за неистински големи проекти. Според опита на Комисията по-голям е рискът държавите-членки да не изпратят уведомление за проекти, които отговарят на критериите за голям проект, като този риск стои зад съдържащото се в нормативните разпоредби определение на „икономически неделими серии от работи“.

| 22. | Комисията приема, че анализите на разходите и ползите са с разнородно качество. Използването на насоките за АРП не е задължително, но Генерална дирекция „Регионална политика“ поощрява националните органи да се придържат към тях и съдейства за провеждането на обучения. Преди всичко Комисията се стреми да насърчава вътрешната последователност на методологичните подходи в АРП при отделните проекти в една държава-членка, защото АРП се използва за предоставяне на финансови средства на проекти и затова трябва да се прилага последователно.
  За да повиши качеството и съпоставимостта на АРП за програмен период 2007—2013 г., Генерална дирекция „Регионална политика“ издаде работен документ с насоки за провеждане на АРП (работен документ No 4 — вж. отговора на точка 24). |
| --- | --- |

22.

Комисията приема, че анализите на разходите и ползите са с разнородно качество. Използването на насоките за АРП не е задължително, но Генерална дирекция „Регионална политика“ поощрява националните органи да се придържат към тях и съдейства за провеждането на обучения. Преди всичко Комисията се стреми да насърчава вътрешната последователност на методологичните подходи в АРП при отделните проекти в една държава-членка, защото АРП се използва за предоставяне на финансови средства на проекти и затова трябва да се прилага последователно.

За да повиши качеството и съпоставимостта на АРП за програмен период 2007—2013 г., Генерална дирекция „Регионална политика“ издаде работен документ с насоки за провеждане на АРП (работен документ No 4 — вж. отговора на точка 24).

| 23. | Нивото на детайлност, изисквано по отношение на анализи, които служат за обосновка на предложенията за финансиране, също е въпрос на преценка, особено когато представеният анализ се основава на национални критерии за инфраструктурни инвестиции или на оценяване на държавни помощи. |
| --- | --- |

23.

Нивото на детайлност, изисквано по отношение на анализи, които служат за обосновка на предложенията за финансиране, също е въпрос на преценка, особено когато представеният анализ се основава на национални критерии за инфраструктурни инвестиции или на оценяване на държавни помощи.

| 24. | Първи параграф — Вярно е, че заявленията за големи проекти понякога съдържат изброените от Сметната палата недостатъци и Комисията понякога не успява да получи всички допълнителни сведения, необходими за попълване на пропуските, преди да одобри проектите.
  За периода 2007—2013 г. работен документ No 4, съдържащ насоки за провеждане на АРП, предоставя набор от работни правила и примерни стойности за основните параметри за АРП (напр. проценти на актуализация, референтни периоди). В документа Комисията препоръчва на държавите-членки да разработят собствени насоки за АРП, които да отчитат техните специфични институционални и икономически условия. JASPERS (вж. отговора на точка 57) в момента помага на държавите-членки да разработят национални насоки.
  Първо тире — От 2007 г., след включването в регламента на Комисията за прилагане на структуриран списък с данни, изисквани в заявленията за големи проекти (приложение XX към Регламент (ЕО) No 1828/2006), вече не е възможно да бъдат пропуснати ключови данни като процентите на възвръщаемост или референтния период, така че проектите, при които липсват основни елементи от АРП, по принцип няма да се считат за допустими.
  Второ тире — За програмен период 2007—2013 г. Комисията препоръчва да се използват стандартни референтни времеви перспективи по сектори (работен документ No 4). Количественото измерване на въздействието върху околната среда е неясно; въпреки това насоките за АРП са категорични, че това трябва да се прави и препоръчват да се използват някои от разнообразните техники, които са разработени.
  Трето тире — Препоръчаните от Комисията проценти на актуализация трябва да служат като референтни показатели, от които националните проценти могат да се отклоняват, но Комисията препоръчва вътрешна последователност при сходните проекти в една държава-членка или в един регион. Формулярите за кандидатстване за периода 2007—2013 г. правят ясно разграничение между финансова рентабилност с безвъзмездни помощи от ЕС и без тях. По отношение на включването на амортизацията, както насоките за АРП, така и работен документ No 4 поясняват, че това е елемент от счетоводството, а не от паричния поток, поради което трябва да бъде изключен от анализа на сконтирания паричен поток.
  Втори параграф — Комисията е съгласна, че анализите на разходите и ползите за производствени инвестиции са по-слаби от анализите за инфраструктурни проекти. За да се подобрят насоките за държавите-членки относно АРП за производствени инвестиции, Комисията възнамерява да добави казус за производствена инвестиция в актуализираните насоки за АРП. Ще се подчертаят разликите между финансовия анализ и икономическия анализ на промишлените проекти.
  Каре 3 — Комисията е съгласна, че доколкото е възможно, при изготвянето на заявленията за големи проекти трябва да се вземе предвид информацията за въздействието на свързани проекти върху техните съответни местоположения. Трябва да се отбележи, че мрежовите ефекти обикновено се разглеждат в анализа на трафика и на търсенето и затова са косвено включени в АРП. |
| --- | --- |

24.

Първи параграф — Вярно е, че заявленията за големи проекти понякога съдържат изброените от Сметната палата недостатъци и Комисията понякога не успява да получи всички допълнителни сведения, необходими за попълване на пропуските, преди да одобри проектите.

За периода 2007—2013 г. работен документ No 4, съдържащ насоки за провеждане на АРП, предоставя набор от работни правила и примерни стойности за основните параметри за АРП (напр. проценти на актуализация, референтни периоди). В документа Комисията препоръчва на държавите-членки да разработят собствени насоки за АРП, които да отчитат техните специфични институционални и икономически условия. JASPERS (вж. отговора на точка 57) в момента помага на държавите-членки да разработят национални насоки.

Първо тире — От 2007 г., след включването в регламента на Комисията за прилагане на структуриран списък с данни, изисквани в заявленията за големи проекти (приложение XX към Регламент (ЕО) No 1828/2006), вече не е възможно да бъдат пропуснати ключови данни като процентите на възвръщаемост или референтния период, така че проектите, при които липсват основни елементи от АРП, по принцип няма да се считат за допустими.

Второ тире — За програмен период 2007—2013 г. Комисията препоръчва да се използват стандартни референтни времеви перспективи по сектори (работен документ No 4). Количественото измерване на въздействието върху околната среда е неясно; въпреки това насоките за АРП са категорични, че това трябва да се прави и препоръчват да се използват някои от разнообразните техники, които са разработени.

Трето тире — Препоръчаните от Комисията проценти на актуализация трябва да служат като референтни показатели, от които националните проценти могат да се отклоняват, но Комисията препоръчва вътрешна последователност при сходните проекти в една държава-членка или в един регион. Формулярите за кандидатстване за периода 2007—2013 г. правят ясно разграничение между финансова рентабилност с безвъзмездни помощи от ЕС и без тях. По отношение на включването на амортизацията, както насоките за АРП, така и работен документ No 4 поясняват, че това е елемент от счетоводството, а не от паричния поток, поради което трябва да бъде изключен от анализа на сконтирания паричен поток.

Втори параграф — Комисията е съгласна, че анализите на разходите и ползите за производствени инвестиции са по-слаби от анализите за инфраструктурни проекти. За да се подобрят насоките за държавите-членки относно АРП за производствени инвестиции, Комисията възнамерява да добави казус за производствена инвестиция в актуализираните насоки за АРП. Ще се подчертаят разликите между финансовия анализ и икономическия анализ на промишлените проекти.

Каре 3 — Комисията е съгласна, че доколкото е възможно, при изготвянето на заявленията за големи проекти трябва да се вземе предвид информацията за въздействието на свързани проекти върху техните съответни местоположения. Трябва да се отбележи, че мрежовите ефекти обикновено се разглеждат в анализа на трафика и на търсенето и затова са косвено включени в АРП.

| 25. | Комисията проведе задълбочена оценка. Сравнително дългият срок на приемане на заявления за проекти обикновено се дължи на „исканията за допълнителна информация, които Комисията е принудена да прави за една съществена част от големите проекти“ (вж. точка 19).
  Макар Комисията много рядко да отхвърля проекти, в някои случаи държавите-членки оттеглят проектите след забележки от страна на Комисията. |
| --- | --- |

25.

Комисията проведе задълбочена оценка. Сравнително дългият срок на приемане на заявления за проекти обикновено се дължи на „исканията за допълнителна информация, които Комисията е принудена да прави за една съществена част от големите проекти“ (вж. точка 19).

Макар Комисията много рядко да отхвърля проекти, в някои случаи държавите-членки оттеглят проектите след забележки от страна на Комисията.

| 27. | Целта на проверката на държавната помощ е да се гарантира, че държавната помощ се разрешава само до равнище, което е необходимо за компенсиране на недостатъците от дадено местоположение или за възнаграждаване на постиженията на някои дейности с обществен интерес (като научни изследвания, обучение или опазване на околната среда). |
| --- | --- |

27.

Целта на проверката на държавната помощ е да се гарантира, че държавната помощ се разрешава само до равнище, което е необходимо за компенсиране на недостатъците от дадено местоположение или за възнаграждаване на постиженията на някои дейности с обществен интерес (като научни изследвания, обучение или опазване на околната среда).

| 29. | В посочените от Сметната палата случаи често след съществени вътрешни обсъждания се приема, че анализите на разходите и ползите или финансовите анализи оправдават предложените проценти на съфинансиране.
  Звеното за оценка разработи софтуерна програма за АРП, която може да се използва от служителите за проверка на правилността на анализите, проведени от държавите-членки, включително на изчисляването на финансова необвързаност, направено за определяне на безвъзмездните средства от ЕС. Софтуерната програма е на разположение от края на 2004 г. и наскоро бе актуализирана, за да включи новите правила за съфинансиране за периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

29.

В посочените от Сметната палата случаи често след съществени вътрешни обсъждания се приема, че анализите на разходите и ползите или финансовите анализи оправдават предложените проценти на съфинансиране.

Звеното за оценка разработи софтуерна програма за АРП, която може да се използва от служителите за проверка на правилността на анализите, проведени от държавите-членки, включително на изчисляването на финансова необвързаност, направено за определяне на безвъзмездните средства от ЕС. Софтуерната програма е на разположение от края на 2004 г. и наскоро бе актуализирана, за да включи новите правила за съфинансиране за периода 2007—2013 г.

| 30. | Нормативните разпоредби от 2000—2006 г. дадоха възможност за значителна гъвкавост при определяне на процентите на съфинансиране. За Кохезионния фонд регламентът позволява дори по-голяма гъвкавост отколкото за ЕФРР. Насоките на Комисията (например „обобщените таблици за оценка“, посочени в точка 18) се стремят към максимална последователност в прилаганите методи, особено в рамките на една държава-членка, но не могат да наложат изцяло стандартни практики.
  За програмен период 2007—2013 г. член 55 от Регламент (ЕО) No 1083/2006 предвижда по-ясни правила за модулиране на приноса от фондовете. Методът на изчисление за модулиране на безвъзмездните средства от ЕС е обяснен в работен документ No 4 (вж. отговор на точка 24). Формулярите за кандидатстване също са адаптирани, за да се гарантира предоставянето на съответната информация. |
| --- | --- |

30.

Нормативните разпоредби от 2000—2006 г. дадоха възможност за значителна гъвкавост при определяне на процентите на съфинансиране. За Кохезионния фонд регламентът позволява дори по-голяма гъвкавост отколкото за ЕФРР. Насоките на Комисията (например „обобщените таблици за оценка“, посочени в точка 18) се стремят към максимална последователност в прилаганите методи, особено в рамките на една държава-членка, но не могат да наложат изцяло стандартни практики.

За програмен период 2007—2013 г. член 55 от Регламент (ЕО) No 1083/2006 предвижда по-ясни правила за модулиране на приноса от фондовете. Методът на изчисление за модулиране на безвъзмездните средства от ЕС е обяснен в работен документ No 4 (вж. отговор на точка 24). Формулярите за кандидатстване също са адаптирани, за да се гарантира предоставянето на съответната информация.

| 31. | Социално-икономически аспекти, като относителният просперитет на региона, в който се инвестира, могат да играят непряка роля в определянето на безвъзмездните средства чрез анализа на търсенето на АРП.
  Икономическият анализ има значение главно за решението за това дали да се финансира даден инфраструктурен проект. Въпреки това след като проектът е избран въз основа на своето социално-икономическо въздействие, обикновено безвъзмездните средства се определят на базата на финансовия анализ. Комисията смята, че това е правилен подход. Предоставянето на по-малко пари на икономически много привлекателни проекти може да ги постави в опасност.
  Комисията смята, че не може да взема решение за структурата на целия финансов пакет, предлаган от държавите-членки, а само за равнището на безвъзмездните средства от Общността. |
| --- | --- |

31.

Социално-икономически аспекти, като относителният просперитет на региона, в който се инвестира, могат да играят непряка роля в определянето на безвъзмездните средства чрез анализа на търсенето на АРП.

Икономическият анализ има значение главно за решението за това дали да се финансира даден инфраструктурен проект. Въпреки това след като проектът е избран въз основа на своето социално-икономическо въздействие, обикновено безвъзмездните средства се определят на базата на финансовия анализ. Комисията смята, че това е правилен подход. Предоставянето на по-малко пари на икономически много привлекателни проекти може да ги постави в опасност.

Комисията смята, че не може да взема решение за структурата на целия финансов пакет, предлаган от държавите-членки, а само за равнището на безвъзмездните средства от Общността.

| 32. | Когато производствени инвестиции са обект на одобрение на индивидуални държавни помощи или съответстват на одобрена схема за държавни помощи, е нормално да се разчита на тази оценка при определяне на приноса на ЕС, поискан в рамките на приетия пакет на публичната помощ (вж. още отговорите на точки 20 и 27).
  По отношение на отчитането на социално-икономическите фактори за модулиране на равнището на безвъзмездните средства, вижте отговора на точка 31.
  Комисията е съгласна, че е желателно да има процедури за сравнителна оценка на заявленията за помощи за проекти за производствени инвестиции на национално ниво с оглед отчитане на по-широките икономически проблеми и избягване на свръхфинансиране.
  Каре 4 — Финансовият статут на дружество, което възнамерява да направи инвестиции на определено място, не е определящ фактор при вземане на решение за предоставяне на помощ, но по-скоро се отчита очакваната финансова рентабилност на (нарастващата) инвестиция на мястото. Инертната печалба е типичен риск при схемите за държавни помощи, тъй като може да се приеме, че значителният дял на големите проекти може да има положителни финансови нетни настоящи стойности и финансови проценти на възвръщаемост, по-високи от финансовия сконтов процент, а понякога самата цел на помощта е да привлече в по-слабо развит регион инвестиции, които иначе биха се осъществили в други региони. |
| --- | --- |

32.

Когато производствени инвестиции са обект на одобрение на индивидуални държавни помощи или съответстват на одобрена схема за държавни помощи, е нормално да се разчита на тази оценка при определяне на приноса на ЕС, поискан в рамките на приетия пакет на публичната помощ (вж. още отговорите на точки 20 и 27).

По отношение на отчитането на социално-икономическите фактори за модулиране на равнището на безвъзмездните средства, вижте отговора на точка 31.

Комисията е съгласна, че е желателно да има процедури за сравнителна оценка на заявленията за помощи за проекти за производствени инвестиции на национално ниво с оглед отчитане на по-широките икономически проблеми и избягване на свръхфинансиране.

Каре 4 — Финансовият статут на дружество, което възнамерява да направи инвестиции на определено място, не е определящ фактор при вземане на решение за предоставяне на помощ, но по-скоро се отчита очакваната финансова рентабилност на (нарастващата) инвестиция на мястото. Инертната печалба е типичен риск при схемите за държавни помощи, тъй като може да се приеме, че значителният дял на големите проекти може да има положителни финансови нетни настоящи стойности и финансови проценти на възвръщаемост, по-високи от финансовия сконтов процент, а понякога самата цел на помощта е да привлече в по-слабо развит регион инвестиции, които иначе биха се осъществили в други региони.

| 33. | Освен посочените от Сметната палата насоки, Комисията предвиди по-рано в периода 1999—2001 г. насоките, посочени в точки 17 и 18, през 2002 г. — ръководна бележка за определяне на процента на помощ за генериращи приходи инвестиции от структурните фондове, а през 2003 г. препоръча на държавите-членки да прилагат общи принципи за сконтовите проценти и другите параметри на финансовите анализи (вж. точка 28). |
| --- | --- |

33.

Освен посочените от Сметната палата насоки, Комисията предвиди по-рано в периода 1999—2001 г. насоките, посочени в точки 17 и 18, през 2002 г. — ръководна бележка за определяне на процента на помощ за генериращи приходи инвестиции от структурните фондове, а през 2003 г. препоръча на държавите-членки да прилагат общи принципи за сконтовите проценти и другите параметри на финансовите анализи (вж. точка 28).

| 34. | За проекти с публично-частно партньорство в работен документ No 4 се казва, че използването на по-висок сконтов процент може да е подходящо, за да се отрази по-високият разход за пропуснати ползи от капитала за частния инвеститор. По отношение на отчитането на относителния просперитет, работният документ препоръчва изрично да се вземе предвид тарифната достъпност при определяне на приходите по проекта, които се използват във формулата за финансовата необвързаност. |
| --- | --- |

34.

За проекти с публично-частно партньорство в работен документ No 4 се казва, че използването на по-висок сконтов процент може да е подходящо, за да се отрази по-високият разход за пропуснати ползи от капитала за частния инвеститор. По отношение на отчитането на относителния просперитет, работният документ препоръчва изрично да се вземе предвид тарифната достъпност при определяне на приходите по проекта, които се използват във формулата за финансовата необвързаност.

ПРЕДОСТАВЯ ЛИ ПОСЛЕДВАЩАТА ОЦЕНКА НА ГОЛЕМИТЕ ПРОЕКТИ ПОЛЕЗНИ РЕЗУЛТАТИ ЗА НУЖДИТЕ НА ПРОЦЕСА НА ВЗЕМАНЕ НА РЕШЕНИЯ В БЪДЕЩЕ?

| 36. | Последващата оценка на ЕФРР за периода 1994—1999 г. бе извършена за цялата „цел“ и затова обхваща намесите на различни равнища главно на нивото на съвкупната програма. За последващите оценки за периода 2000—2006 г. вижте отговора на точка 55. |
| --- | --- |

36.

Последващата оценка на ЕФРР за периода 1994—1999 г. бе извършена за цялата „цел“ и затова обхваща намесите на различни равнища главно на нивото на съвкупната програма. За последващите оценки за периода 2000—2006 г. вижте отговора на точка 55.

| 38. | Информацията от системата за мониторинг не служи за единствена база на последващата оценка. Тези данни трябва да бъдат допълнени например от анализ на мрежовите ефекти, по-дългосрочното търсене и последствията след инвестиционните фази и т.н. |
| --- | --- |

38.

Информацията от системата за мониторинг не служи за единствена база на последващата оценка. Тези данни трябва да бъдат допълнени например от анализ на мрежовите ефекти, по-дългосрочното търсене и последствията след инвестиционните фази и т.н.

| 39. | Комисията е съгласна със Сметната палата за важността на оценката, която служи като информация при вземането на бъдещи решения за финансиране и изпълнение, и за необходимостта от инструменти за определяне и събиране на данните, нужни за извършване на оценки. Тя положи съществени усилия за подобряване на разпоредбите за оценяване и за насърчаване на „културата“ на оценяване сред действащите лица, отговорни за разходите за структурни дейности. |
| --- | --- |

39.

Комисията е съгласна със Сметната палата за важността на оценката, която служи като информация при вземането на бъдещи решения за финансиране и изпълнение, и за необходимостта от инструменти за определяне и събиране на данните, нужни за извършване на оценки. Тя положи съществени усилия за подобряване на разпоредбите за оценяване и за насърчаване на „културата“ на оценяване сред действащите лица, отговорни за разходите за структурни дейности.

| 40. | Други изключения са последващите оценки на АРП за проекти в областта на околната среда в Ирландия през 2002/2003 г., както и една неотдавна публикувана последваща оценка на проекти по Кохезионния фонд в Португалия от 1993—1999 г. и 2000—2006 г. За периода 1994—1999 г. нормативните разпоредби не възлагат изрично отговорността за последващата оценка (както е за периоди 2000—2006 г. и 2007—2013 г.). В крайна сметка Комисията (а не държавите-членки) пое отговорността за последващата оценка. Не съществуваше нормативно изискване за извършване на последващи оценки на равнище проект, въпреки че това се насърчава.
  Резултатите от големите инфраструктурни проекти често се споменават с цел по-нататъшно развитие, какъвто е случаят с проекта за метрото в Атина и неговото „Изследване за развитие на метрото“ и 20-годишен бизнес план. Тези изследвания съдържат много информация за предходните етапи на проекта, подобна на информацията в последващата оценка. |
| --- | --- |

40.

Други изключения са последващите оценки на АРП за проекти в областта на околната среда в Ирландия през 2002/2003 г., както и една неотдавна публикувана последваща оценка на проекти по Кохезионния фонд в Португалия от 1993—1999 г. и 2000—2006 г. За периода 1994—1999 г. нормативните разпоредби не възлагат изрично отговорността за последващата оценка (както е за периоди 2000—2006 г. и 2007—2013 г.). В крайна сметка Комисията (а не държавите-членки) пое отговорността за последващата оценка. Не съществуваше нормативно изискване за извършване на последващи оценки на равнище проект, въпреки че това се насърчава.

Резултатите от големите инфраструктурни проекти често се споменават с цел по-нататъшно развитие, какъвто е случаят с проекта за метрото в Атина и неговото „Изследване за развитие на метрото“ и 20-годишен бизнес план. Тези изследвания съдържат много информация за предходните етапи на проекта, подобна на информацията в последващата оценка.

| 41. | Оценката, посочена от Сметната палата в тоука 41, буква г), предоставя полезна информация за вземането на решения в бъдеще, а дебатите относно констатациите доведоха до подобрения в новата регулаторна рамка за програмен период 2007—2013 г. |
| --- | --- |

41.

Оценката, посочена от Сметната палата в тоука 41, буква г), предоставя полезна информация за вземането на решения в бъдеще, а дебатите относно констатациите доведоха до подобрения в новата регулаторна рамка за програмен период 2007—2013 г.

| 42. | Комисията прие изцяло слабостите, дължащи се на липсата на данни във връзка с период 1994—1999 г., и предприе мерки за подобряване на събирането на данни през период 2000—2006 г., както още мерки за 2007—2013 г. |
| --- | --- |

42.

Комисията прие изцяло слабостите, дължащи се на липсата на данни във връзка с период 1994—1999 г., и предприе мерки за подобряване на събирането на данни през период 2000—2006 г., както още мерки за 2007—2013 г.

| 43. | С новия инструмент за електронен обмен на информация SFC2007 няма да бъде възможно да се изпрати заявление за голям проект, докато всички структурни данни (приложение XX към Регламент (ЕО) No 1828/2006) не бъдат въведени в системата. |
| --- | --- |

43.

С новия инструмент за електронен обмен на информация SFC2007 няма да бъде възможно да се изпрати заявление за голям проект, докато всички структурни данни (приложение XX към Регламент (ЕО) No 1828/2006) не бъдат въведени в системата.

| 44. | Комисията използва констатациите за оценката, посочена от Сметната палата, както е описано в отговора на точка 41. Вижте още различните действия, предприети за подобряване на наличните данни за оценка, посочени в точки 24, 42 и 43.






  в) | Неотдавна Комисията изготви работен документ за методите на измерване на въздействието върху заетостта. Тя насърчава държавите-членки да използват тази методология за подобряване на информацията относно създаването на работни места. |
| --- | --- | --- |

44.

Комисията използва констатациите за оценката, посочена от Сметната палата, както е описано в отговора на точка 41. Вижте още различните действия, предприети за подобряване на наличните данни за оценка, посочени в точки 24, 42 и 43.

в)

Неотдавна Комисията изготви работен документ за методите на измерване на въздействието върху заетостта. Тя насърчава държавите-членки да използват тази методология за подобряване на информацията относно създаването на работни места.

| 45. | б) | Вярно е, че в много заявления за финансиране изходното състояние не е описано изрично или по разбираем начин. Въпреки това, тъй като АРП се провежда на нарастващ принцип, т.е. въз основа на разликата между сценария, включващ проекта, и сценария без проекта, проектът естествено се оформя според съществуващото състояние. Новите формуляри за кандидатстване са по-точни в това отношение. В тях се изискват и съответните показатели за резултата и за приноса за целите на програмата. |
| --- | --- | --- |

45.

б)

Вярно е, че в много заявления за финансиране изходното състояние не е описано изрично или по разбираем начин. Въпреки това, тъй като АРП се провежда на нарастващ принцип, т.е. въз основа на разликата между сценария, включващ проекта, и сценария без проекта, проектът естествено се оформя според съществуващото състояние. Новите формуляри за кандидатстване са по-точни в това отношение. В тях се изискват и съответните показатели за резултата и за приноса за целите на програмата.

| 46. | Вж. отговора на точка 42. |
| --- | --- |

46.

Вж. отговора на точка 42.

| 48. | б) | Комисията възнамерява да разгледа по-задълбочено въпроса за разходите за единица продукт, като започне от последващата оценка на ЕФРР за периода 2000—2006 г. Една от оценките ще бъде насочена към ефикасността на големите проекти, финансирани от ЕФРР. Комисията също ще разработи и изпробва методология за разследване на единичните разходи, която по-късно ще бъде приложена за бъдещите оценки, като планираните последващи оценки на проектите по Кохезионния фонд и ISPA. Крайната цел е да се създаде база данни с единични разходи, която включва както операции, финансирани в рамките на кохезионната политика, така и съществуващи международни референтни показатели. |
| --- | --- | --- |

48.

б)

Комисията възнамерява да разгледа по-задълбочено въпроса за разходите за единица продукт, като започне от последващата оценка на ЕФРР за периода 2000—2006 г. Една от оценките ще бъде насочена към ефикасността на големите проекти, финансирани от ЕФРР. Комисията също ще разработи и изпробва методология за разследване на единичните разходи, която по-късно ще бъде приложена за бъдещите оценки, като планираните последващи оценки на проектите по Кохезионния фонд и ISPA. Крайната цел е да се създаде база данни с единични разходи, която включва както операции, финансирани в рамките на кохезионната политика, така и съществуващи международни референтни показатели.

| г) | В момента на последващото преизчисляване на икономическата степен на възвръщаемост на проекта съществуваха реални цифри почти само за инвестиционните фази (т.е. размер на инвестиционните разходи и график) и само отчасти за оперативните фази. Затова в редица случаи се налагаше при последващото преизчисляване да се използват предварителни цифри за измерване на нетната печалба на проекта, която се появява в оперативната фаза. |
| --- | --- |

г)

В момента на последващото преизчисляване на икономическата степен на възвръщаемост на проекта съществуваха реални цифри почти само за инвестиционните фази (т.е. размер на инвестиционните разходи и график) и само отчасти за оперативните фази. Затова в редица случаи се налагаше при последващото преизчисляване да се използват предварителни цифри за измерване на нетната печалба на проекта, която се появява в оперативната фаза.

| д) | Трябва да се отбележат трудностите при изчисляване на косвеното създаване на работни места при инфраструктурни проекти. По тази причина Комисията реши да не иска тази информация при кандидатурите за големи инфраструктурни проекти за периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

д)

Трябва да се отбележат трудностите при изчисляване на косвеното създаване на работни места при инфраструктурни проекти. По тази причина Комисията реши да не иска тази информация при кандидатурите за големи инфраструктурни проекти за периода 2007—2013 г.

| 49. | а) | Прогнозираните от АРП непреки въздействия на инфраструктурните проекти, като косвена заетост или намаляване на задръстванията по пътищата след удължаване на железопътна линия, не могат да бъдат измерени с мониторинг. Финансовите и физическите резултати могат да бъдат под мониторинг през инвестиционната фаза, но това не се отнася за икономическите въздействия, които се проявяват през оперативната фаза и по-общо в дългосрочен план. |
| --- | --- | --- |

49.

а)

Прогнозираните от АРП непреки въздействия на инфраструктурните проекти, като косвена заетост или намаляване на задръстванията по пътищата след удължаване на железопътна линия, не могат да бъдат измерени с мониторинг. Финансовите и физическите резултати могат да бъдат под мониторинг през инвестиционната фаза, но това не се отнася за икономическите въздействия, които се проявяват през оперативната фаза и по-общо в дългосрочен план.

| б) | Комисията смята, че оценката на по-широкото икономическо влияние на регионално равнище (създаване на фирми, насърчаване на създаването на нови работни места, продуктивност и околна среда) могат да се оценят по-добре на програмно ниво отколкото на ниво проект. |
| --- | --- |

б)

Комисията смята, че оценката на по-широкото икономическо влияние на регионално равнище (създаване на фирми, насърчаване на създаването на нови работни места, продуктивност и околна среда) могат да се оценят по-добре на програмно ниво отколкото на ниво проект.

| 51. | През новия период ще се обръща повече внимание на това изискване. При всички случаи тези данни обикновено се намират в окончателните доклади след приключване на проектите. |
| --- | --- |

51.

През новия период ще се обръща повече внимание на това изискване. При всички случаи тези данни обикновено се намират в окончателните доклади след приключване на проектите.

| 52.—53. | Въпреки че трябва да са последователни, показателите, избрани за мониторинг на големи проекти, не е необходимо да са същите като тези на приоритетно ниво. Такъв е случаят с резултатите или въздействието, които могат да бъдат измерени по смислен начин на приоритетно ниво, но не и на ниво проект. Например трудно е да се измери подобрената достъпност, дължаща се на един единствен проект, а подобряването на достъпността, измерено на ниво приоритетна ос, не е просто сума от въздействията на отделните проекти, тъй като мрежовите ефекти вероятно ще имат значителна роля. |
| --- | --- |

52.—53.

Въпреки че трябва да са последователни, показателите, избрани за мониторинг на големи проекти, не е необходимо да са същите като тези на приоритетно ниво. Такъв е случаят с резултатите или въздействието, които могат да бъдат измерени по смислен начин на приоритетно ниво, но не и на ниво проект. Например трудно е да се измери подобрената достъпност, дължаща се на един единствен проект, а подобряването на достъпността, измерено на ниво приоритетна ос, не е просто сума от въздействията на отделните проекти, тъй като мрежовите ефекти вероятно ще имат значителна роля.

| 54. | Макар със сигурност да има слабости и несъответствия в събраните за периода 2000—2006 г. данни, Комисията смята, че ситуацията се е подобрила в сравнение с миналото и има значителен обем материали, които са събрани и могат да се използват за целите на оценяването (вж. отговора на точка 55). За периода 2007—2013 г., с цел повишаване на стандартизацията и съпоставимостта на информацията, Комисията определи съвкупност от „основни показатели“ (приложение I към работен документ No 2 за показатели за мониторинг и оценка). Комисията поощрява държавите-членки да използват тези ключови показатели за резултатите на ниво програма, а не на ниво проект. |
| --- | --- |

54.

Макар със сигурност да има слабости и несъответствия в събраните за периода 2000—2006 г. данни, Комисията смята, че ситуацията се е подобрила в сравнение с миналото и има значителен обем материали, които са събрани и могат да се използват за целите на оценяването (вж. отговора на точка 55). За периода 2007—2013 г., с цел повишаване на стандартизацията и съпоставимостта на информацията, Комисията определи съвкупност от „основни показатели“ (приложение I към работен документ No 2 за показатели за мониторинг и оценка). Комисията поощрява държавите-членки да използват тези ключови показатели за резултатите на ниво програма, а не на ниво проект.

| 55. | Последващата оценка на ЕФРР за периода 2000—2006 г. е организирана в 11 работни пакета за оценяване на общите ефекти на политиката, включително избрани тематични аспекти. Един от тях бе специално определен за събиране на налична информация за показателите във всички програмни документи. Работният пакет за събиране на данни ще улесни консултантите, които работят по другите работни пакети, които ще се насочат към попълване на липсващите данни и ще извършат реалното оценяване. Докато в последващата оценка Комисията ще оцени главно инвестициите, съфинансирани от ЕФРР на съвкупно равнище на политиката, а не на ниво отделен проект, един от работните пакети ще се насочи към въздействието на големите транспортни проекти, които ще бъдат оценявани поотделно. Друг работен пакет ще събира информация за въздействието на големите проекти върху заетостта. Предстои работа и във връзка с единичните разходи при големите инфраструктурни проекти (вж. отговора на точка 48, буква б).
  През 2009 г. Комисията ще извърши последваща оценка на проектите по Кохезионния фонд за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

55.

Последващата оценка на ЕФРР за периода 2000—2006 г. е организирана в 11 работни пакета за оценяване на общите ефекти на политиката, включително избрани тематични аспекти. Един от тях бе специално определен за събиране на налична информация за показателите във всички програмни документи. Работният пакет за събиране на данни ще улесни консултантите, които работят по другите работни пакети, които ще се насочат към попълване на липсващите данни и ще извършат реалното оценяване. Докато в последващата оценка Комисията ще оцени главно инвестициите, съфинансирани от ЕФРР на съвкупно равнище на политиката, а не на ниво отделен проект, един от работните пакети ще се насочи към въздействието на големите транспортни проекти, които ще бъдат оценявани поотделно. Друг работен пакет ще събира информация за въздействието на големите проекти върху заетостта. Предстои работа и във връзка с единичните разходи при големите инфраструктурни проекти (вж. отговора на точка 48, буква б).

През 2009 г. Комисията ще извърши последваща оценка на проектите по Кохезионния фонд за периода 2000—2006 г.

НОВАТА НОРМАТИВНА УРЕДБА ЗА ПЕРИОДА 2007—2013 Г.

| 57. | Комисията посочва също така подобрените формуляри за кандидатстване, данните от които ще бъдат записани в централната база данни SFC2007, актуализирането на вътрешните инструкции (чрез специален раздел, който служи за напомняне на служителите), използването на софтуер за проверка на съгласуваността и последователността на параметрите и резултатите на АРП, както и въвеждането на инструмент за предоставяне на техническа помощ на държавите-членки при изготвяне на проектите, наречен „JASPERS“ (Съвместна помощ за проекти в европейските региони). Вижте още отговорите на точки 22, 24, 29, 43 и 44. |
| --- | --- |

57.

Комисията посочва също така подобрените формуляри за кандидатстване, данните от които ще бъдат записани в централната база данни SFC2007, актуализирането на вътрешните инструкции (чрез специален раздел, който служи за напомняне на служителите), използването на софтуер за проверка на съгласуваността и последователността на параметрите и резултатите на АРП, както и въвеждането на инструмент за предоставяне на техническа помощ на държавите-членки при изготвяне на проектите, наречен „JASPERS“ (Съвместна помощ за проекти в европейските региони). Вижте още отговорите на точки 22, 24, 29, 43 и 44.

| 58. | Основно внимание ще бъде обърнато на последващите оценки на програмно ниво, а Комисията ще използва данните от големите проекти, каквато е практиката за последващите оценки за периода 2000—2006 г. (вж. отговора на точка 55). Тя ще продължи да поощрява държавите-членки да извършват оценки, включително на проектно и секторно равнище, на доброволен принцип. |
| --- | --- |

58.

Основно внимание ще бъде обърнато на последващите оценки на програмно ниво, а Комисията ще използва данните от големите проекти, каквато е практиката за последващите оценки за периода 2000—2006 г. (вж. отговора на точка 55). Тя ще продължи да поощрява държавите-членки да извършват оценки, включително на проектно и секторно равнище, на доброволен принцип.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

| 59. | Трябва да се имат предвид ограниченията на нормативната среда през периода 2000—2006 г.






  а) | Комисията проведе задълбочена оценка. Повечето проекти за 2000—2006 г. са представени след 2003 г. |
| --- | --- | --- |

59.

Трябва да се имат предвид ограниченията на нормативната среда през периода 2000—2006 г.

а)

Комисията проведе задълбочена оценка. Повечето проекти за 2000—2006 г. са представени след 2003 г.

| б) | Комисията е съгласна, че заявленията за финансиране са с разнородно качество и са сравнително слаби за проекти за производствени инвестиции. Тя обикновено полага усилия за повишаване на качеството на досиетата, като изисква разяснения. За периода 2007—2013 г. бяха подобрени правното основание и инструментите за разглеждане от Комисията на заявленията за големи проекти. |
| --- | --- |

б)

Комисията е съгласна, че заявленията за финансиране са с разнородно качество и са сравнително слаби за проекти за производствени инвестиции. Тя обикновено полага усилия за повишаване на качеството на досиетата, като изисква разяснения. За периода 2007—2013 г. бяха подобрени правното основание и инструментите за разглеждане от Комисията на заявленията за големи проекти.

| в) | Нормативната уредба от 2000—2006 г. даде възможност за значителна гъвкавост при определяне на процентите на съфинансиране. |
| --- | --- |

в)

Нормативната уредба от 2000—2006 г. даде възможност за значителна гъвкавост при определяне на процентите на съфинансиране.

| 60. | Предвид съществения размер на средствата, свързани с големите проекти, Комисията смята, че е важно да ги подложи на по-стриктен процес на кандидатстване и по-подробна проверка. Това ще спомогне за постигане на максимално въздействие върху регионалното развитие и ефикасна употреба на ресурсите на Общността.
  Комисията предприе мерки за подобряване както на изготвянето на кандидатурите за проекти от държавите-членки, така и на своята собствена оценка. Пълното въздействие на тези мерки ще се прояви през програмен период 2007—2013 г. |
| --- | --- |

60.

Предвид съществения размер на средствата, свързани с големите проекти, Комисията смята, че е важно да ги подложи на по-стриктен процес на кандидатстване и по-подробна проверка. Това ще спомогне за постигане на максимално въздействие върху регионалното развитие и ефикасна употреба на ресурсите на Общността.

Комисията предприе мерки за подобряване както на изготвянето на кандидатурите за проекти от държавите-членки, така и на своята собствена оценка. Пълното въздействие на тези мерки ще се прояви през програмен период 2007—2013 г.

| 61. | а) | От 2000 г. не съществува нормативно основание за изискване от държавите-членки да извършват последващи оценки на проектно равнище, въпреки че това се поощрява. Последваща оценка на проектите се изисква само за Кохезионния фонд и се извършва от Комисията. |
| --- | --- | --- |

61.

а)

От 2000 г. не съществува нормативно основание за изискване от държавите-членки да извършват последващи оценки на проектно равнище, въпреки че това се поощрява. Последваща оценка на проектите се изисква само за Кохезионния фонд и се извършва от Комисията.

| б) | Комисията призна слабостите на данните, предоставени с кандидатурите през периода 1994—1999 г., и предприе мерки за подобряване на събирането на данни през период 2000—2006 г., както още мерки за 2007—2013 г. |
| --- | --- |

б)

Комисията призна слабостите на данните, предоставени с кандидатурите през периода 1994—1999 г., и предприе мерки за подобряване на събирането на данни през период 2000—2006 г., както още мерки за 2007—2013 г.

| в) | Съществуват недостатъци в мониторинга на данните, което затруднява оценяването. Предприети са мерки за преодоляване на тези недостатъци, особено за периода 2007—2013 г. Въпреки това Комисията не смята, че косвените въздействия могат да бъдат наблюдавани на проектно равнище (вж. отговора на точка 49). |
| --- | --- |

в)

Съществуват недостатъци в мониторинга на данните, което затруднява оценяването. Предприети са мерки за преодоляване на тези недостатъци, особено за периода 2007—2013 г. Въпреки това Комисията не смята, че косвените въздействия могат да бъдат наблюдавани на проектно равнище (вж. отговора на точка 49).

| 62. | Макар действително да има слабости и несъответствия в събраните данни за периода 2000—2006 г., ситуацията се подобри и ограниченията на предходните оценки бяха взети предвид при планирането на оценките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

62.

Макар действително да има слабости и несъответствия в събраните данни за периода 2000—2006 г., ситуацията се подобри и ограниченията на предходните оценки бяха взети предвид при планирането на оценките за периода 2000—2006 г.

| 63. | Комисията е съгласна с препоръките на Сметната палата и възнамерява да гарантира, че подобрените нормативни разпоредби се прилагат правилно.






  а) | В нормативната уредба са въведени по-строги изисквания за информацията, предоставяна в заявленията, и разяснения на правилата за определяне на безвъзмездните средства от ЕС, вътрешните инструкции са актуализирани и процедурите са в процес на компютризиране. |
| --- | --- | --- |

63.

Комисията е съгласна с препоръките на Сметната палата и възнамерява да гарантира, че подобрените нормативни разпоредби се прилагат правилно.

а)

В нормативната уредба са въведени по-строги изисквания за информацията, предоставяна в заявленията, и разяснения на правилата за определяне на безвъзмездните средства от ЕС, вътрешните инструкции са актуализирани и процедурите са в процес на компютризиране.

| б) | Заедно с по-строгите изисквания за заявленията и компютризирането на обработката, следва да се изготви работен документ за анализа на разходите и ползите и актуализирани насоки за АРП, които да повишат качеството на АРП и да предоставят обща рамка за оценяване на проекти. |
| --- | --- |

б)

Заедно с по-строгите изисквания за заявленията и компютризирането на обработката, следва да се изготви работен документ за анализа на разходите и ползите и актуализирани насоки за АРП, които да повишат качеството на АРП и да предоставят обща рамка за оценяване на проекти.

| в) | Нормативните разпоредби за периода 2007—2013 г. постановяват по-ясни правила за определяне на вноската на ЕС за генериращите приходи проекти. Работният документ предоставя насоки за прилагане на новите правила. Комисията смята, че модулирането на безвъзмездните средства трябва да се основава на финансов анализ, който отчита по косвен начин някои социално-икономически аспекти. |
| --- | --- |

в)

Нормативните разпоредби за периода 2007—2013 г. постановяват по-ясни правила за определяне на вноската на ЕС за генериращите приходи проекти. Работният документ предоставя насоки за прилагане на новите правила. Комисията смята, че модулирането на безвъзмездните средства трябва да се основава на финансов анализ, който отчита по косвен начин някои социално-икономически аспекти.

| 64. | а) | Комисията е съгласна, че държавите-членки могат да се възползват от последващите оценки на големите проекти и затова винаги насърчава тази практика. Тя ще продължи да го прави, но смята, че по-широките икономически въздействия на регионално ниво могат да бъдат по-добре оценени на програмно равнище. |
| --- | --- | --- |

64.

а)

Комисията е съгласна, че държавите-членки могат да се възползват от последващите оценки на големите проекти и затова винаги насърчава тази практика. Тя ще продължи да го прави, но смята, че по-широките икономически въздействия на регионално ниво могат да бъдат по-добре оценени на програмно равнище.

| б) | Препоръките на Комисията за държавите-членки относно мониторинга вземат предвид необходимостта от бъдещи оценки, в които данните за проектите ще продължат да имат голяма роля. Новият инструмент за електронен обмен на информация ще улесни събирането на структурирани данни за проектите, изисквани от регламента на Комисията за прилагане.
  Годишните доклади за изпълнението ще трябва да включват информация за напредъка и финансирането на големите проекти. |
| --- | --- |

б)

Препоръките на Комисията за държавите-членки относно мониторинга вземат предвид необходимостта от бъдещи оценки, в които данните за проектите ще продължат да имат голяма роля. Новият инструмент за електронен обмен на информация ще улесни събирането на структурирани данни за проектите, изисквани от регламента на Комисията за прилагане.

Годишните доклади за изпълнението ще трябва да включват информация за напредъка и финансирането на големите проекти.

| в) | Новите формуляри за кандидатстване специално изискват да се опише изходното положение, както и съответните показатели за резултатите и приноса за постигане на програмните цели. |
| --- | --- |

в)

Новите формуляри за кандидатстване специално изискват да се опише изходното положение, както и съответните показатели за резултатите и приноса за постигане на програмните цели.

| 65. | Комисията счита за важно големите проекти да бъдат подложени на допълнителни изисквания и проверки с оглед на големия обем ресурси, които се използват за тях. Всяко ревизиране, предложено от Сметната палата, трябва да отчита влиянието на подобренията в процедурите, предложени от Комисията, за периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

65.

Комисията счита за важно големите проекти да бъдат подложени на допълнителни изисквания и проверки с оглед на големия обем ресурси, които се използват за тях. Всяко ревизиране, предложено от Сметната палата, трябва да отчита влиянието на подобренията в процедурите, предложени от Комисията, за периода 2007—2013 г.

---