# Eiropas Savienības C 105/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 105 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 25. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 105

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 25. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | REĢIONU KOMITEJA |
| | 73. plenārā sesija 2008. gada 6. un 7. februārī |
| 2008/C 105/01 | Reģionu komitejas atzinums Efektīvāks atbalsts pētniecībai un inovācijai ES reģionos | 1 |
| 2008/C 105/02 | Reģionu komitejas atzinums Stratēģijas par zinātnēm par dzīvību un biotehnoloģiju vidusposma pārskats | 7 |
| 2008/C 105/03 | Reģionu komitejas atzinums Brīvprātīgās darbības ieguldījums ekonomiskās un sociālās kohēzijas nodrošināšanā | 11 |
| 2008/C 105/04 | Reģionu komitejas atzinums Elastdrošība | 16 |
| 2008/C 105/05 | Reģionu komitejas atzinums Jauniešu aktīva pilsoniskuma apziņas nostiprināšana ar izglītības palīdzību | 21 |
| 2008/C 105/06 | Reģionu komitejas perspektīvas atzinums Kopējās lauksaimniecības politikas veselības pārbaude | 25 |
| 2008/C 105/07 | Reģionu komitejas Rezolūcija 2008. gada pavasara Eiropadomei Izaugsmes un nodarbinātības stratēģija — Risinot Lisabonas paradoksu | 31 |
| 2008/C 105/08 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos | 34 |
| 2008/C 105/09 | Reģionu komitejas atzinums Baltā grāmata par sportu | 40 |
| 2008/C 105/10 | Reģionu komitejas atzinums Melnās jūras sinerģija — Jauna reģionālās sadarbības iniciatīva | 46 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

73. plenārā sesija 2008. gada 6. un 7. februārī

2008/C 105/01

Reģionu komitejas atzinums Efektīvāks atbalsts pētniecībai un inovācijai ES reģionos

1

2008/C 105/02

Reģionu komitejas atzinums Stratēģijas par zinātnēm par dzīvību un biotehnoloģiju vidusposma pārskats

7

2008/C 105/03

Reģionu komitejas atzinums Brīvprātīgās darbības ieguldījums ekonomiskās un sociālās kohēzijas nodrošināšanā

11

2008/C 105/04

Reģionu komitejas atzinums Elastdrošība

16

2008/C 105/05

Reģionu komitejas atzinums Jauniešu aktīva pilsoniskuma apziņas nostiprināšana ar izglītības palīdzību

21

2008/C 105/06

Reģionu komitejas perspektīvas atzinums Kopējās lauksaimniecības politikas veselības pārbaude

25

2008/C 105/07

Reģionu komitejas Rezolūcija 2008. gada pavasara Eiropadomei Izaugsmes un nodarbinātības stratēģija — Risinot Lisabonas paradoksu

31

2008/C 105/08

Reģionu komitejas atzinums Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos

34

2008/C 105/09

Reģionu komitejas atzinums Baltā grāmata par sportu

40

2008/C 105/10

Reģionu komitejas atzinums Melnās jūras sinerģija — Jauna reģionālās sadarbības iniciatīva

46

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

73. plenārā sesija 2008. gada 6. un 7. februārī

| 25.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 105/1

---

Reģionu komitejas atzinums “Efektīvāks atbalsts pētniecībai un inovācijai ES reģionos”

(2008/C 105/01)

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzsver, ka reģioniem ir svarīga nozīme tādu praktisku risinājumu meklēšanā, kas attiecas uz pētniecības finansējuma un struktūrfondu papildu izmantošanu, kas ir galvenais līdzeklis atjaunotās Lisabonas stratēģijas pētniecības un inovācijas dimensijas virzīšanai reģionālā un vietējā līmenī, kā arī uzsvērusi to, ka vajadzīgs lielāks ES un dalībvalstu ieguldījums minētajā nozarē; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka reģioniem ir svarīga nozīme tādu praktisku risinājumu meklēšanā, kas attiecas uz pētniecības finansējuma un struktūrfondu papildu izmantošanu, kas ir galvenais līdzeklis atjaunotās Lisabonas stratēģijas pētniecības un inovācijas dimensijas virzīšanai reģionālā un vietējā līmenī, kā arī uzsvērusi to, ka vajadzīgs lielāks ES un dalībvalstu ieguldījums minētajā nozarē;

| — | piekrīt, ka jāizstrādā pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas stratēģijas un ka reģionālā līmenī aktīvāk jāpārvalda pētniecība un jauninājumi, palielinot visu iesaistīto pušu, jo īpaši privātā sektora, atbildību; |
| --- | --- |

—

piekrīt, ka jāizstrādā pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas stratēģijas un ka reģionālā līmenī aktīvāk jāpārvalda pētniecība un jauninājumi, palielinot visu iesaistīto pušu, jo īpaši privātā sektora, atbildību;

| — | aicina arī turpmāk veikt ES līmeņa pasākumus, lai sekmētu ES finansējuma pētniecībai un izstrādei sinerģiju, piemēram piešķirot prioritāti Septītās pētniecības pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas pieteikumiem, kuri ir īpaši nozīmīgi reģionālajai inovāciju stratēģijai, kā arī veltīt ievērojamu un arvien pieaugošu daļu struktūrfondu līdzekļu pētniecībai un inovācijai; |
| --- | --- |

—

aicina arī turpmāk veikt ES līmeņa pasākumus, lai sekmētu ES finansējuma pētniecībai un izstrādei sinerģiju, piemēram piešķirot prioritāti Septītās pētniecības pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas pieteikumiem, kuri ir īpaši nozīmīgi reģionālajai inovāciju stratēģijai, kā arī veltīt ievērojamu un arvien pieaugošu daļu struktūrfondu līdzekļu pētniecībai un inovācijai;

| — | uzsver, ka ir vajadzīga pārdomātāka ES politiku kombinācija un līdzsvars starp jau esošo izcilības paraugu sekmēšanu un jaunu izcilības paraugu izveides veicināšanu. Līdz ar to varētu apsvērt iespēju Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammai un Septītajai pētniecības pamatprogrammai pievienot teritoriālo dimensiju, vienlaikus atzīstot Septītās pētniecības pamatprogrammas galveno principu, proti, virzību uz izcilību; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka ir vajadzīga pārdomātāka ES politiku kombinācija un līdzsvars starp jau esošo izcilības paraugu sekmēšanu un jaunu izcilības paraugu izveides veicināšanu. Līdz ar to varētu apsvērt iespēju Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammai un Septītajai pētniecības pamatprogrammai pievienot teritoriālo dimensiju, vienlaikus atzīstot Septītās pētniecības pamatprogrammas galveno principu, proti, virzību uz izcilību;

| — | aicina Komisiju uzraudzīt, lai tiek efektīvi koordinēts no struktūrfondu, Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (KIP) līdzekļiem sniegtais starpreģionu tīkla finansējums, kas paredzēts pētniecības un inovācijas nozarei, tostarp — lai tiktu regulāri un labāk koordinēta rezultātu un paraugprakses izplatīšana un tiktu panākta attiecīgo “kopienu” plašāka sadarbība. |
| --- | --- |

—

aicina Komisiju uzraudzīt, lai tiek efektīvi koordinēts no struktūrfondu, Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (KIP) līdzekļiem sniegtais starpreģionu tīkla finansējums, kas paredzēts pētniecības un inovācijas nozarei, tostarp — lai tiktu regulāri un labāk koordinēta rezultātu un paraugprakses izplatīšana un tiktu panākta attiecīgo “kopienu” plašāka sadarbība.

| Ziņotājs | : | Jyrki MYLLYVIRTA (FI/EPP), Lahti pilsētas mērs |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Jyrki MYLLYVIRTA (FI/EPP), Lahti pilsētas mērs

Atsauces dokumenti

Padomes secinājumi par tematu “Efektīvāks atbalsts pētniecībai un jauninājumiem: pētniecības pamatprogrammas un struktūrfondu saskaņota izmantošana — atbilde uz CREST ziņojumu”, Konkurētspējas padomes 2811. sanāksme 2007. gada 25. jūnijā Luksemburgā

Komisijas paziņojums “Pētniecība un jauninājumi Eiropas reģionu konkurētspējai — lielākas izaugsmes, vairāk un labāku darba vietu veicināšana”

COM(2007) 474 galīgā redakcija

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA,

Sinerģijas nostiprināšana starp dažādiem ES finansējuma instrumentiem no 2007. līdz 2013. gadam

| 1. | atzinīgi vērtē Konkurētspējas padomes 2007. gada 25. jūnija secinājumus par tematu “Efektīvāks atbalsts pētniecībai un jauninājumiem: pētniecības pamatprogrammas un struktūrfondu saskaņota izmantošana — atbilde uz CREST ziņojumu” (1), kuros Padome aicināja dalībvalstis un reģionus brīvprātīgi īstenot CREST pamatnostādnes un īpaši aicināja Reģionu komiteju sekot šī jautājuma virzībai. Savukārt RK vēlas aicināt Padomi atgriezties pie minētā temata šā RK atzinuma kontekstā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Konkurētspējas padomes 2007. gada 25. jūnija secinājumus par tematu “Efektīvāks atbalsts pētniecībai un jauninājumiem: pētniecības pamatprogrammas un struktūrfondu saskaņota izmantošana — atbilde uz CREST ziņojumu” (1), kuros Padome aicināja dalībvalstis un reģionus brīvprātīgi īstenot CREST pamatnostādnes un īpaši aicināja Reģionu komiteju sekot šī jautājuma virzībai. Savukārt RK vēlas aicināt Padomi atgriezties pie minētā temata šā RK atzinuma kontekstā;

| 2. | atzīst nepieciešamību uzlabot sinerģiju starp ES politikām kohēzijas, pētniecības un inovācijas jomā, ņemot vērā attiecīgos mērķus un jo īpaši nepieciešamību dalībvalstīm un reģioniem efektīvi un saskaņoti izmantot savus finansējuma instrumentus. Pamatojoties uz RK pētījumu “Reģionu un vietējo un reģionālo pašvaldību strukturālā kapacitāte un to motivācija pētniecības un attīstības jomā” (2), RK vairākos atzinumos ir uzsvērusi, ka reģioniem ir svarīga nozīme tādu praktisku risinājumu meklēšanā, kas attiecas uz pētniecības finansējuma un struktūrfondu papildu izmantošanu, jo īpaši pievēršoties jaunajām dalībvalstīm, kā arī uzsvērusi to, ka vajadzīgs lielāks ES un dalībvalstu ieguldījums minētajā nozarē; |
| --- | --- |

2.

atzīst nepieciešamību uzlabot sinerģiju starp ES politikām kohēzijas, pētniecības un inovācijas jomā, ņemot vērā attiecīgos mērķus un jo īpaši nepieciešamību dalībvalstīm un reģioniem efektīvi un saskaņoti izmantot savus finansējuma instrumentus. Pamatojoties uz RK pētījumu “Reģionu un vietējo un reģionālo pašvaldību strukturālā kapacitāte un to motivācija pētniecības un attīstības jomā” (2), RK vairākos atzinumos ir uzsvērusi, ka reģioniem ir svarīga nozīme tādu praktisku risinājumu meklēšanā, kas attiecas uz pētniecības finansējuma un struktūrfondu papildu izmantošanu, jo īpaši pievēršoties jaunajām dalībvalstīm, kā arī uzsvērusi to, ka vajadzīgs lielāks ES un dalībvalstu ieguldījums minētajā nozarē;

| 3. | ir vienisprātis ar Padomi un Komisiju, ka tas ir viens no galvenajiem līdzekļiem, lai veicinātu atjaunotās Lisabonas stratēģijas pētniecības un jauninājumu dimensiju reģionālajā un vietējā līmenī, uzlabojot pētniecības un inovācijas veiktspēju ES reģionos. RK norāda, ka pētniecības iestādes un to darba metodes ir daudzveidīgas; jaunas zināšanas var tikt radītas dažāda lieluma un dažādu veidu iestādēs. Noteiktās specializācijas jomās pat mazas iestādes var radīt zināšanas ar pasaules mēroga nozīmi, jo īpaši tad, ja tās piedalās globālos tīklos un sadarbojas ar uzņēmumiem, kuri savā darbībā balstās uz zināšanām; |
| --- | --- |

3.

ir vienisprātis ar Padomi un Komisiju, ka tas ir viens no galvenajiem līdzekļiem, lai veicinātu atjaunotās Lisabonas stratēģijas pētniecības un jauninājumu dimensiju reģionālajā un vietējā līmenī, uzlabojot pētniecības un inovācijas veiktspēju ES reģionos. RK norāda, ka pētniecības iestādes un to darba metodes ir daudzveidīgas; jaunas zināšanas var tikt radītas dažāda lieluma un dažādu veidu iestādēs. Noteiktās specializācijas jomās pat mazas iestādes var radīt zināšanas ar pasaules mēroga nozīmi, jo īpaši tad, ja tās piedalās globālos tīklos un sadarbojas ar uzņēmumiem, kuri savā darbībā balstās uz zināšanām;

| 4. | uzsverot minētajā RK pētījumā sniegtos ierosinājumus, atzinīgi vērtē to, ka ir uzlabojušās reģioniem dotās iespējas pētniecības un izpētes veicināšanai saskaņoti izmantot Septīto pētniecības pamatprogrammu, struktūrfondus (SF), Konkurētspējas un inovāciju programmu (KIP) un Eiropas Lauksaimniecības un lauku attīstības fondu (EARDF). Ar kopīgu laika grafiku un lielāku resursu palīdzību ir iespējams panākt būtiskus rezultātus, pastiprinot sinerģiju. Septītās pētniecības pamatprogrammas budžetā 2007.–2013. gadam 54 miljardi euro ir paredzēti pētniecībai un inovācijai; arī struktūrfondos ir rezervēti aptuveni 10 % jeb 45 miljardi euro. Turklāt līdzīga summa joprojām tiek saņemta valstu līdzfinansējuma veidā. Tas liecina par SF nozīmi un potenciālu salīdzinājumā ar Septītās pētniecības pamatprogrammas budžetu, kura apjoms ir līdzīgs; |
| --- | --- |

4.

uzsverot minētajā RK pētījumā sniegtos ierosinājumus, atzinīgi vērtē to, ka ir uzlabojušās reģioniem dotās iespējas pētniecības un izpētes veicināšanai saskaņoti izmantot Septīto pētniecības pamatprogrammu, struktūrfondus (SF), Konkurētspējas un inovāciju programmu (KIP) un Eiropas Lauksaimniecības un lauku attīstības fondu (EARDF). Ar kopīgu laika grafiku un lielāku resursu palīdzību ir iespējams panākt būtiskus rezultātus, pastiprinot sinerģiju. Septītās pētniecības pamatprogrammas budžetā 2007.–2013. gadam 54 miljardi euro ir paredzēti pētniecībai un inovācijai; arī struktūrfondos ir rezervēti aptuveni 10 % jeb 45 miljardi euro. Turklāt līdzīga summa joprojām tiek saņemta valstu līdzfinansējuma veidā. Tas liecina par SF nozīmi un potenciālu salīdzinājumā ar Septītās pētniecības pamatprogrammas budžetu, kura apjoms ir līdzīgs;

| 5. | kaut arī Padomes secinājumos un CREST pamatnostādnēs uzmanība pievērsta tikai struktūrfondu un Septītās pamatprogrammas saskaņotai izmantošanai, RK atbilstīgi Eiropas Komisijas paziņojumam vēlētos, lai jautājums tiek skatīts plašāk un lai tiktu ņemts vērā Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (KIP) un zināmā mērā arī Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (EARDF) potenciāls; |
| --- | --- |

5.

kaut arī Padomes secinājumos un CREST pamatnostādnēs uzmanība pievērsta tikai struktūrfondu un Septītās pamatprogrammas saskaņotai izmantošanai, RK atbilstīgi Eiropas Komisijas paziņojumam vēlētos, lai jautājums tiek skatīts plašāk un lai tiktu ņemts vērā Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (KIP) un zināmā mērā arī Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (EARDF) potenciāls;

| 6. | atkārtoti norāda, ka 2005. gadā atjaunotajā Lisabonas stratēģijā pētniecība un inovācija ir atzītas par izaugsmes un konkurētspējas dzinējspēkiem, kas ir prioritāri Eiropas politikā, un šajā sakarā par svarīgu soli atzīst 2006. gadā Lahti pilsētā notikušās neformālās augstākā līmeņa sanāksmes pieņemto “Plaša mēroga inovācijas stratēģiju ES”. Lai ES reģionos veicinātu turpmākas investīcijas pētniecībā un inovācijā, RK aicina Eiropadomes 2008. gada pavasara sanāksmi Lisabonas stratēģijas pārvaldības ciklam no 2008. gada līdz 2011. gadam paredzētajās jaunajās integrētajās pamatnostādnēs attiecībā uz izaugsmi un darbavietām vairāk uzmanības pievērst pētniecībai un inovācijai; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti norāda, ka 2005. gadā atjaunotajā Lisabonas stratēģijā pētniecība un inovācija ir atzītas par izaugsmes un konkurētspējas dzinējspēkiem, kas ir prioritāri Eiropas politikā, un šajā sakarā par svarīgu soli atzīst 2006. gadā Lahti pilsētā notikušās neformālās augstākā līmeņa sanāksmes pieņemto “Plaša mēroga inovācijas stratēģiju ES”. Lai ES reģionos veicinātu turpmākas investīcijas pētniecībā un inovācijā, RK aicina Eiropadomes 2008. gada pavasara sanāksmi Lisabonas stratēģijas pārvaldības ciklam no 2008. gada līdz 2011. gadam paredzētajās jaunajās integrētajās pamatnostādnēs attiecībā uz izaugsmi un darbavietām vairāk uzmanības pievērst pētniecībai un inovācijai;

| 7. | piekrīt viedoklim, ka ir detalizētāk jānovērtē iespējamās sinerģijas teritoriālā izplatība. Proti, reģionālā līmenī intensīvāk jāanalizē pētniecības un inovācijas potenciāls un vajadzības, tostarp jāuzlabo tādu statistikas datu, kā arī kvalitāti raksturojošu datu kvalitāte, kas pieejami, piemēram, tādos ES līmeņa avotos kā reģionu galveno rādītāju datubāzē (Regional Key Figures database) vai Trend Chart, vai arī politikas uzraudzībai paredzētajā informācijas sistēmā ERAWATCH, kurus dara pieejamus arī reģionālam līmenim; |
| --- | --- |

7.

piekrīt viedoklim, ka ir detalizētāk jānovērtē iespējamās sinerģijas teritoriālā izplatība. Proti, reģionālā līmenī intensīvāk jāanalizē pētniecības un inovācijas potenciāls un vajadzības, tostarp jāuzlabo tādu statistikas datu, kā arī kvalitāti raksturojošu datu kvalitāte, kas pieejami, piemēram, tādos ES līmeņa avotos kā reģionu galveno rādītāju datubāzē (Regional Key Figures database) vai Trend Chart, vai arī politikas uzraudzībai paredzētajā informācijas sistēmā ERAWATCH, kurus dara pieejamus arī reģionālam līmenim;

| 8. | ierosina ES finansēšanas instrumentu starpposma un novērtējumā un retrospektīvā novērtējumā iekļaut arī saiknes ar citiem instrumentiem analīzi, lai panāktu sinerģiju ES reģionos veiktās pētniecības un inovācijas atbalstīšanas jomā; |
| --- | --- |

8.

ierosina ES finansēšanas instrumentu starpposma un novērtējumā un retrospektīvā novērtējumā iekļaut arī saiknes ar citiem instrumentiem analīzi, lai panāktu sinerģiju ES reģionos veiktās pētniecības un inovācijas atbalstīšanas jomā;

Vairāku līmeņu pārvaldības darbība

| 9. | uzsver, ka Eiropas konkurētspēju veicinošu pētniecības un inovācijas potenciālu iespējams radīt tikai tad, ja tiks iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības. Tā kā tās ģeogrāfiskā ziņā ir tuvas iedzīvotājiem, tās ir galvenais zināšanu un inovācijas katalizators Eiropā. Arvien pieaug to Eiropas reģionu skaits, kas, piešķirot publisku finansējumu, pētniecību un inovāciju uzskata par svarīgu prioritāti; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka Eiropas konkurētspēju veicinošu pētniecības un inovācijas potenciālu iespējams radīt tikai tad, ja tiks iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības. Tā kā tās ģeogrāfiskā ziņā ir tuvas iedzīvotājiem, tās ir galvenais zināšanu un inovācijas katalizators Eiropā. Arvien pieaug to Eiropas reģionu skaits, kas, piešķirot publisku finansējumu, pētniecību un inovāciju uzskata par svarīgu prioritāti;

| 10. | norāda, ka vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai sasniegtu atjauninātās Lisabonas stratēģijas mērķus, kā arī Barselonas mērķi, proti, lai ES līdz 2010. gadam pētniecības un izstrādes jomā tērētu vismaz 3 % IKP, divas trešdaļas no minētās summas piesaistot no privātā sektora, kā arī lai nodrošinātu ekonomisku un sociālu kohēziju ES. Komiteja atkārtoti norāda, ka Eiropas reģionos pētniecības un inovācijas kapacitāti iespējams palielināt tikai tad, ja dalībvalstis, ES un reģioni sniedz kopīgu ieguldījumu un veic savstarpēji saskaņotus pasākumus. ES finansējums vienmēr ir tikai neliela daļa no pētniecībai un inovācijai sniegtā kopējā publiskā finansējuma, un ir svarīgi, lai ES politika rosinātu dalībvalstis palielināt un savstarpēji koordinēt investīcijas. ES jo īpaši ir vajadzīgs, lai papildus publiskam finansējumam lielākas saistības uzņemas privātais sektors; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai sasniegtu atjauninātās Lisabonas stratēģijas mērķus, kā arī Barselonas mērķi, proti, lai ES līdz 2010. gadam pētniecības un izstrādes jomā tērētu vismaz 3 % IKP, divas trešdaļas no minētās summas piesaistot no privātā sektora, kā arī lai nodrošinātu ekonomisku un sociālu kohēziju ES. Komiteja atkārtoti norāda, ka Eiropas reģionos pētniecības un inovācijas kapacitāti iespējams palielināt tikai tad, ja dalībvalstis, ES un reģioni sniedz kopīgu ieguldījumu un veic savstarpēji saskaņotus pasākumus. ES finansējums vienmēr ir tikai neliela daļa no pētniecībai un inovācijai sniegtā kopējā publiskā finansējuma, un ir svarīgi, lai ES politika rosinātu dalībvalstis palielināt un savstarpēji koordinēt investīcijas. ES jo īpaši ir vajadzīgs, lai papildus publiskam finansējumam lielākas saistības uzņemas privātais sektors;

| 11. | vēlas, lai Septītās pamatprogrammas, struktūrfondu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas līdzekļu izmantošana tiek koordinēta, jo tas ir svarīgi nolūkā nodrošināt ES konkurētspēju un kohēzijas politikas, pētniecības politikas, kā arī inovācijas politikas savstarpēju sinerģiju valsts un reģionālā līmenī. Lauku rajonu attīstība arī ir reģionālās attīstības neatņemama sastāvdaļa, un tā ir jāsaskaņo ar citām politikām, tostarp — pētniecības un inovācijas politiku; |
| --- | --- |

11.

vēlas, lai Septītās pamatprogrammas, struktūrfondu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas līdzekļu izmantošana tiek koordinēta, jo tas ir svarīgi nolūkā nodrošināt ES konkurētspēju un kohēzijas politikas, pētniecības politikas, kā arī inovācijas politikas savstarpēju sinerģiju valsts un reģionālā līmenī. Lauku rajonu attīstība arī ir reģionālās attīstības neatņemama sastāvdaļa, un tā ir jāsaskaņo ar citām politikām, tostarp — pētniecības un inovācijas politiku;

| 12. | uzskata, ka Eiropas konkurētspēju veicinošajai Septītajai pamatprogrammai ir svarīga nozīme Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā un Eiropas Pētniecības telpas izveidē, un ka ar minētās pamatprogrammas palīdzību būs jāpapildina valsts veiktie pasākumi pētniecības jomā, pirmām kārtām pievēršoties tādu projektu atbalstīšanai, kurus nav iespējams īstenot valsts līmenī. Gan ES, gan dalībvalstu interesēs ir kombinēt vairāku dalībvalstu resursus; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Eiropas konkurētspēju veicinošajai Septītajai pamatprogrammai ir svarīga nozīme Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā un Eiropas Pētniecības telpas izveidē, un ka ar minētās pamatprogrammas palīdzību būs jāpapildina valsts veiktie pasākumi pētniecības jomā, pirmām kārtām pievēršoties tādu projektu atbalstīšanai, kurus nav iespējams īstenot valsts līmenī. Gan ES, gan dalībvalstu interesēs ir kombinēt vairāku dalībvalstu resursus;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka Septītajā pamatprogrammā ar iniciatīvu “Zināšanu reģioni 2” un “Zināšanu potenciāls” palīdzību paredzēts stiprināt pētniecībai sniegtā ES atbalsta reģionālo aspektu. Tomēr minēto iniciatīvu mērogs ir pārāk ierobežots, un RK aicina šādas iniciatīvas paplašināt un rosina Komisiju sniegt reģionālajām pašvaldībām sniegt arī informāciju par Septītās pamatprogrammas finansējuma sadalījumu pa reģioniem; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka Septītajā pamatprogrammā ar iniciatīvu “Zināšanu reģioni 2” un “Zināšanu potenciāls” palīdzību paredzēts stiprināt pētniecībai sniegtā ES atbalsta reģionālo aspektu. Tomēr minēto iniciatīvu mērogs ir pārāk ierobežots, un RK aicina šādas iniciatīvas paplašināt un rosina Komisiju sniegt reģionālajām pašvaldībām sniegt arī informāciju par Septītās pamatprogrammas finansējuma sadalījumu pa reģioniem;

| 14. | vēlreiz apliecina agrāk pieņemtā Komitejas atzinumā par Eiropas Tehnoloģiju institūtu (ETI) pausto viedokli, ka jānodrošina reģionu un MVU iesaistīšana arī lielos ES sadarbības projektos, piemēram EIT; piemēram, jāizmanto EIT “zināšanu un jaunrades kopienu” princips, lai veidotu partnerības ar uzņēmumiem un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

14.

vēlreiz apliecina agrāk pieņemtā Komitejas atzinumā par Eiropas Tehnoloģiju institūtu (ETI) pausto viedokli, ka jānodrošina reģionu un MVU iesaistīšana arī lielos ES sadarbības projektos, piemēram EIT; piemēram, jāizmanto EIT “zināšanu un jaunrades kopienu” princips, lai veidotu partnerības ar uzņēmumiem un reģionālajām pašvaldībām;

| 15. | piekrīt CREST viedoklim, ka jāizstrādā pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un jauninājumu stratēģijas un ka reģionālā līmenī aktīvāk jāpārvalda pētniecība un inovācija. Šajā sakarā ir svarīgi, lai tiktu izstrādāta īpaša stratēģija attiecībā uz to, kā vienlaicīgi izmantot Septīto pamatprogrammu un struktūrfondus, lai izstrādātu pētniecības un inovācijas stratēģiju. Jau agrīnā plānošanas stadijā būtu jāņem vērā vajadzība koordinēt atbalstu, un plānošanā varētu izmantot augšupēju (“bottom-up”) pieeju, darbības programmās izvirzot stratēģiskus mērķus pētniecības un inovācijas jomā. To būtu iespējams atbalstīt, piemēram, darbības programmās paredzot rezerves līdzekļus, kā tas tiek darīts attiecībā uz dažiem ES reģioniem; |
| --- | --- |

15.

piekrīt CREST viedoklim, ka jāizstrādā pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un jauninājumu stratēģijas un ka reģionālā līmenī aktīvāk jāpārvalda pētniecība un inovācija. Šajā sakarā ir svarīgi, lai tiktu izstrādāta īpaša stratēģija attiecībā uz to, kā vienlaicīgi izmantot Septīto pamatprogrammu un struktūrfondus, lai izstrādātu pētniecības un inovācijas stratēģiju. Jau agrīnā plānošanas stadijā būtu jāņem vērā vajadzība koordinēt atbalstu, un plānošanā varētu izmantot augšupēju (“bottom-up”) pieeju, darbības programmās izvirzot stratēģiskus mērķus pētniecības un inovācijas jomā. To būtu iespējams atbalstīt, piemēram, darbības programmās paredzot rezerves līdzekļus, kā tas tiek darīts attiecībā uz dažiem ES reģioniem;

| 16. | konstatē, ka svarīgu ES instrumentu, piemēram, Septītās pamatprogrammas, struktūrfondu un Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas savstarpēja saskaņošana ir ne vien ar politikas mērķiem saistīts jautājums, bet arī uzdevums politikas saskaņotības jomā. Lai nodrošinātu vienotu politiku attiecībā uz programmām, kurās ir iesaistīti vairāki līmeņi un vairākas ieinteresētās puses, vajadzīga efektīva daudzlīmeņu pārvaldības sistēma; |
| --- | --- |

16.

konstatē, ka svarīgu ES instrumentu, piemēram, Septītās pamatprogrammas, struktūrfondu un Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas savstarpēja saskaņošana ir ne vien ar politikas mērķiem saistīts jautājums, bet arī uzdevums politikas saskaņotības jomā. Lai nodrošinātu vienotu politiku attiecībā uz programmām, kurās ir iesaistīti vairāki līmeņi un vairākas ieinteresētās puses, vajadzīga efektīva daudzlīmeņu pārvaldības sistēma;

Aktīvāki un mērķtiecīgāki pasākumi un sadarbība

| 17. | uzskata, ka Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā galvenā uzmanība jāpievērš jauninājumiem un atdarināšanas (“replication”) posmam, savukārt Septītajā pētniecības pamatprogrammā pirmām kārtām jāpievēršas pētniecības un izstrādes posmam, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju pasaulē. Tādējādi būtu iespējams izvairīties no tā, ka pētniecību, izstrādi un pielietojumu nefinansē kā vienotu procesu un ka šajā ziņā finansējums ir saskaldīts; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā galvenā uzmanība jāpievērš jauninājumiem un atdarināšanas (“replication”) posmam, savukārt Septītajā pētniecības pamatprogrammā pirmām kārtām jāpievēršas pētniecības un izstrādes posmam, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju pasaulē. Tādējādi būtu iespējams izvairīties no tā, ka pētniecību, izstrādi un pielietojumu nefinansē kā vienotu procesu un ka šajā ziņā finansējums ir saskaldīts;

| 18. | kā jau ieteikts RK veiktajā pētījumā, rekomendē Septītajā pētniecības pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā pieteikumus iedalīt pēc prioritātes atkarībā no to nozīmības reģionālās inovācijas jomā. Tas varētu būt veids, kā Septītajā pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā priekšroku dot pasākumiem, kuriem ir skaidri izteikta un izšķirīga nozīme reģionālās inovācijas stratēģijas īstenošanā — ar priekšnoteikumu, ka tie atbilst arī pētniecības kvalitātes kritērijiem; |
| --- | --- |

18.

kā jau ieteikts RK veiktajā pētījumā, rekomendē Septītajā pētniecības pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā pieteikumus iedalīt pēc prioritātes atkarībā no to nozīmības reģionālās inovācijas jomā. Tas varētu būt veids, kā Septītajā pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā priekšroku dot pasākumiem, kuriem ir skaidri izteikta un izšķirīga nozīme reģionālās inovācijas stratēģijas īstenošanā — ar priekšnoteikumu, ka tie atbilst arī pētniecības kvalitātes kritērijiem;

| 19. | attiecībā uz ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā aicina Komisiju vairāk uzmanības pievērst struktūrfondiem. RK atzīst, ka struktūrfondu līdzekļu arvien lielāka un ievērojama daļa jāpiešķir pētniecībai un inovācijai, kā tas atbilstīgi Lisabonas stratēģijai ticis darīts struktūrfondu programmās laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, un ka ir jāņem vērā, piemēram, Aho ziņojumā “Inovatīvas Eiropas izveide” sniegtais ieteikums, ko atbalstījusi arī Eiropas Pētniecības padomdevēja valde (EURAB), proti, vismaz 20 % no turpmāko struktūrfondu programmu līdzekļiem piešķirt investīcijām inovācijā un zināšanās un šo noteikumu uzskatīt par Lisabonas stratēģijas īstenošanas procesa sastāvdaļu; |
| --- | --- |

19.

attiecībā uz ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā aicina Komisiju vairāk uzmanības pievērst struktūrfondiem. RK atzīst, ka struktūrfondu līdzekļu arvien lielāka un ievērojama daļa jāpiešķir pētniecībai un inovācijai, kā tas atbilstīgi Lisabonas stratēģijai ticis darīts struktūrfondu programmās laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, un ka ir jāņem vērā, piemēram, Aho ziņojumā “Inovatīvas Eiropas izveide” sniegtais ieteikums, ko atbalstījusi arī Eiropas Pētniecības padomdevēja valde (EURAB), proti, vismaz 20 % no turpmāko struktūrfondu programmu līdzekļiem piešķirt investīcijām inovācijā un zināšanās un šo noteikumu uzskatīt par Lisabonas stratēģijas īstenošanas procesa sastāvdaļu;

| 20. | aicina ar struktūrfondu palīdzību izveidot papildu iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt pētniecību un inovāciju. Šādas iniciatīvas varētu izpausties, piemēram, kā mainīga piešķirto līdzekļu proporcija, ar kuras palīdzību atbalsta ieguldījumus pētniecības un inovācijas projektos, un valsts/reģionālu saņēmēju sniegtā līdzfinansējuma mazāks īpatsvars (piemēram, 10 %), lai kompensētu iespējamo risku un ieguldīto līdzekļu ilglaicīgu atgūšanu, kas raksturīga daudziem pētniecības un inovācijas pasākumiem — jo īpaši tādiem, kam vajadzīgs izveidot jaunu infrastruktūru; |
| --- | --- |

20.

aicina ar struktūrfondu palīdzību izveidot papildu iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt pētniecību un inovāciju. Šādas iniciatīvas varētu izpausties, piemēram, kā mainīga piešķirto līdzekļu proporcija, ar kuras palīdzību atbalsta ieguldījumus pētniecības un inovācijas projektos, un valsts/reģionālu saņēmēju sniegtā līdzfinansējuma mazāks īpatsvars (piemēram, 10 %), lai kompensētu iespējamo risku un ieguldīto līdzekļu ilglaicīgu atgūšanu, kas raksturīga daudziem pētniecības un inovācijas pasākumiem — jo īpaši tādiem, kam vajadzīgs izveidot jaunu infrastruktūru;

| 21. | uzsver, ka kohēzijas politikai ir svarīga nozīme reģionos notiekošas inovācijas atbalstīšanā, un norāda, ka būtu iespējams izmantot arī Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), lai finansētu uzņēmējdarbības inkubatorus un tehnoloģiskos parkus (infrastruktūru un sakarus). Tie ir svarīgi veidi, kā tirgū izplatīt zināšanas, kā arī nostiprināt MVU un augstskolu savstarpējo saikni. Savukārt Eiropas Sociālais fonds (ESF) var finansiāli atbalstīt prasmju attīstīšanu (apmācība, konsultāciju pakalpojumi utt.), kā arī izglītības struktūru un sistēmu izstrādi un modernizāciju. Plānošanas periodā no 2007. gada līdz 2013. gadam vairāk uzmanības nekā agrāk pievērsīs pētniecības un inovācijas sekmēšanai, ko veic, nododot zināšanas; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka kohēzijas politikai ir svarīga nozīme reģionos notiekošas inovācijas atbalstīšanā, un norāda, ka būtu iespējams izmantot arī Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), lai finansētu uzņēmējdarbības inkubatorus un tehnoloģiskos parkus (infrastruktūru un sakarus). Tie ir svarīgi veidi, kā tirgū izplatīt zināšanas, kā arī nostiprināt MVU un augstskolu savstarpējo saikni. Savukārt Eiropas Sociālais fonds (ESF) var finansiāli atbalstīt prasmju attīstīšanu (apmācība, konsultāciju pakalpojumi utt.), kā arī izglītības struktūru un sistēmu izstrādi un modernizāciju. Plānošanas periodā no 2007. gada līdz 2013. gadam vairāk uzmanības nekā agrāk pievērsīs pētniecības un inovācijas sekmēšanai, ko veic, nododot zināšanas;

| 22. | uzsver, ka ir svarīgi zināšanas popularizēt un izmantot un ka tās būtu jāsniedz tādā veidā, lai zināšanas būtu iespējams izmantot ražošanā. Izstrādātajiem risinājumiem un metodēm ir jābūt pieejamiem visiem interesentiem, jo īpaši — tādos rajonos strādājošiem MVU, kur nav augsta līmeņa pētniecības institūtu vai augstskolu. Praksē to varētu nodrošināt ar reģionālu klasteru tīkla palīdzību. Būtu jāapsver, vai Eiropā ir plašāk jāievieš tā saucamie puduru biroji (“cluster offices”), kas izveidoti dažās valstīs, lai palīdzētu izplatīt zināšanas; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ir svarīgi zināšanas popularizēt un izmantot un ka tās būtu jāsniedz tādā veidā, lai zināšanas būtu iespējams izmantot ražošanā. Izstrādātajiem risinājumiem un metodēm ir jābūt pieejamiem visiem interesentiem, jo īpaši — tādos rajonos strādājošiem MVU, kur nav augsta līmeņa pētniecības institūtu vai augstskolu. Praksē to varētu nodrošināt ar reģionālu klasteru tīkla palīdzību. Būtu jāapsver, vai Eiropā ir plašāk jāievieš tā saucamie puduru biroji (“cluster offices”), kas izveidoti dažās valstīs, lai palīdzētu izplatīt zināšanas;

| 23. | jo īpaši atzinīgi vērtē CREST sniegtos ieteikumus attiecībā uz to, ka jāuzlabo MVU kompetence pētniecības jomā un to spēja izmantot citu gūto pieredzi. Komiteja tomēr norāda, ka reģionos CREST pamatnostādnes iespējams īstenot vienīgi saskaņā ar brīvprātības principu, jo partneri (Komisija un reģioni) jau ir pabeiguši attiecīgās programmas izstrādi. Jāizmanto struktūrfondi MVU tīklu veidošanai, apmācībai un kvalifikācijas paaugstināšanai, lai minētie uzņēmumi varētu piedalīties 7. pētniecības pamatprogrammā, kas ļautu tiem izveidot starptautiskus un starpvalstu sakarus. Lai MVU palīdzētu likvidēt iespējamo atpalicību inovācijas jomā, būtu jāizmanto Konkurētspējas un inovāciju programmas; |
| --- | --- |

23.

jo īpaši atzinīgi vērtē CREST sniegtos ieteikumus attiecībā uz to, ka jāuzlabo MVU kompetence pētniecības jomā un to spēja izmantot citu gūto pieredzi. Komiteja tomēr norāda, ka reģionos CREST pamatnostādnes iespējams īstenot vienīgi saskaņā ar brīvprātības principu, jo partneri (Komisija un reģioni) jau ir pabeiguši attiecīgās programmas izstrādi. Jāizmanto struktūrfondi MVU tīklu veidošanai, apmācībai un kvalifikācijas paaugstināšanai, lai minētie uzņēmumi varētu piedalīties 7. pētniecības pamatprogrammā, kas ļautu tiem izveidot starptautiskus un starpvalstu sakarus. Lai MVU palīdzētu likvidēt iespējamo atpalicību inovācijas jomā, būtu jāizmanto Konkurētspējas un inovāciju programmas;

| 24. | vēlas uzsvērt decentralizētas inovatīvas darbības nozīmīgumu arī mazākās pilsētās un reģionos. Valsts (piem., Somijā) vai reģionālā mērogā koordinēti pieredzes apmaiņas tīklu centri ir piemērs sistēmai, kurā reģionālais vai vietējais pētniecības un uzņēmējdarbības potenciāls un resursi ir apvienoti ar attiecīgās valsts un ES politikām un finansējumu. Pieredzes apmaiņas centri veido klasterus savstarpēji saistītās jomās un darbojas starptautiskos tīklos; |
| --- | --- |

24.

vēlas uzsvērt decentralizētas inovatīvas darbības nozīmīgumu arī mazākās pilsētās un reģionos. Valsts (piem., Somijā) vai reģionālā mērogā koordinēti pieredzes apmaiņas tīklu centri ir piemērs sistēmai, kurā reģionālais vai vietējais pētniecības un uzņēmējdarbības potenciāls un resursi ir apvienoti ar attiecīgās valsts un ES politikām un finansējumu. Pieredzes apmaiņas centri veido klasterus savstarpēji saistītās jomās un darbojas starptautiskos tīklos;

Pētniecības un inovāciju stratēģijas un kompetences veicināšana reģionos

| 25. | uzsver reģionālo pētniecības un inovāciju stratēģiju būtisko nozīmi, lai stratēģijai piesaistītu dažādos attiecīgos partnerus reģionā. Kā uzsvērts RK veiktajā pētījumā, šādas stratēģijas var nostiprināt pētniecības iestādes, ap tām radot inovatīvu vidi, paaugstināt visu ieinteresēto pušu atbildības sajūtu un tādējādi veidot spēcīgāku reģionālo pētniecības un inovāciju sistēmu. Izšķirīgi svarīga nozīme jauno pētniecības infrastruktūru radīšanas dažādos posmos ir pieejamo programmu sniegtajam atbalstam; |
| --- | --- |

25.

uzsver reģionālo pētniecības un inovāciju stratēģiju būtisko nozīmi, lai stratēģijai piesaistītu dažādos attiecīgos partnerus reģionā. Kā uzsvērts RK veiktajā pētījumā, šādas stratēģijas var nostiprināt pētniecības iestādes, ap tām radot inovatīvu vidi, paaugstināt visu ieinteresēto pušu atbildības sajūtu un tādējādi veidot spēcīgāku reģionālo pētniecības un inovāciju sistēmu. Izšķirīgi svarīga nozīme jauno pētniecības infrastruktūru radīšanas dažādos posmos ir pieejamo programmu sniegtajam atbalstam;

| 26. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai reģionāla mēroga pētniecības un inovācijas stratēģijās izmantota pieeja būtu mērķtiecīga, tostarp — lai tiktu skaidri noteikts, kuri projekti ir prioritāri. Šajā procesā jāpanāk līdzsvars starp dažādām pieejām. Viena no CREST ieteiktajām metodēm ir to prioritāšu noteikšana reģionālajā līmenī, kas papildina 7. pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovācijas programmā noteiktās prioritātes, lai palielinātu ES finansējuma piesaistīšanas iespējas reģionālai pētniecībai un inovācijai; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai reģionāla mēroga pētniecības un inovācijas stratēģijās izmantota pieeja būtu mērķtiecīga, tostarp — lai tiktu skaidri noteikts, kuri projekti ir prioritāri. Šajā procesā jāpanāk līdzsvars starp dažādām pieejām. Viena no CREST ieteiktajām metodēm ir to prioritāšu noteikšana reģionālajā līmenī, kas papildina 7. pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovācijas programmā noteiktās prioritātes, lai palielinātu ES finansējuma piesaistīšanas iespējas reģionālai pētniecībai un inovācijai;

| 27. | pozitīvi vērtē daudzos iespējamos risinājumus, ko pašlaik piedāvā struktūrfondi un 7. pētniecības pamatprogramma, lai atbalstītu efektīvas izglītības un apmācības sistēmas pētniekiem un uzņēmējiem ES reģionos, kā arī izveidotu vai modernizētu pētniecības un inovācijas infrastruktūru, un atzinīgi vērtē CREST sniegtos ieteikumus attiecībā uz minēto iespēju izmantošanu. RK pozitīvi vērtē Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģisko forumu (ESFRI), kas 2008. gada sākumā veiks Eiropas pētniecības infrastruktūru reģionālo aspektu analīzi, un jo īpaši mudina jaunās dalībvalstis iesaistīties minētajā iniciatīvā; |
| --- | --- |

27.

pozitīvi vērtē daudzos iespējamos risinājumus, ko pašlaik piedāvā struktūrfondi un 7. pētniecības pamatprogramma, lai atbalstītu efektīvas izglītības un apmācības sistēmas pētniekiem un uzņēmējiem ES reģionos, kā arī izveidotu vai modernizētu pētniecības un inovācijas infrastruktūru, un atzinīgi vērtē CREST sniegtos ieteikumus attiecībā uz minēto iespēju izmantošanu. RK pozitīvi vērtē Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģisko forumu (ESFRI), kas 2008. gada sākumā veiks Eiropas pētniecības infrastruktūru reģionālo aspektu analīzi, un jo īpaši mudina jaunās dalībvalstis iesaistīties minētajā iniciatīvā;

| 28. | atkārtoti izsaka aicinājumu izveidot kopējus pētniecības un inovāciju fondus kā publiskā un privātā sektora iestāžu sadarbības jaunu izpausmi vietējā un reģionālajā līmenī, un uzsver, ka pētniecības un inovācijas jaudu attīstība ir nemitīgs process; |
| --- | --- |

28.

atkārtoti izsaka aicinājumu izveidot kopējus pētniecības un inovāciju fondus kā publiskā un privātā sektora iestāžu sadarbības jaunu izpausmi vietējā un reģionālajā līmenī, un uzsver, ka pētniecības un inovācijas jaudu attīstība ir nemitīgs process;

Līdzsvarota izcilība un kohēzija

| 29. | piekrīt Komisijas analīzē izteiktajām bažām par to, ka Eiropas Savienībā pētnieciskā darbība tajā veiktie ieguldījumu ir koncentrēti tikai dažos reģionos. RK ar bažām ir atzīmējusi, ka izdevumi pētniecības un izstrādes jomā vairāk nekā 100 reģionos Eiropā nepārsniedz 1 % IKP; |
| --- | --- |

29.

piekrīt Komisijas analīzē izteiktajām bažām par to, ka Eiropas Savienībā pētnieciskā darbība tajā veiktie ieguldījumu ir koncentrēti tikai dažos reģionos. RK ar bažām ir atzīmējusi, ka izdevumi pētniecības un izstrādes jomā vairāk nekā 100 reģionos Eiropā nepārsniedz 1 % IKP;

| 30. | uzsver, ka Eiropas pētniecības, inovācijas un kohēzijas politikā būtu nosakāmi komplementāri mērķi un ka būtu jāsadarbojas, lai uzlabotu pētniecību un izstrādi Eiropā. No tā izriet, ka nepārtraukti jācenšas rast līdzsvaru starp atbalstu izcilībai un kohēzijai. Ja pētniecību un inovāciju uzskata par izaugsmes būtiskiem priekšnoteikumiem, tad ES politikām jāatbalsta līdzsvars starp pašreizējo “izcilības centru” darbības sekmēšanu un jaunu centru radīšanu; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka Eiropas pētniecības, inovācijas un kohēzijas politikā būtu nosakāmi komplementāri mērķi un ka būtu jāsadarbojas, lai uzlabotu pētniecību un izstrādi Eiropā. No tā izriet, ka nepārtraukti jācenšas rast līdzsvaru starp atbalstu izcilībai un kohēzijai. Ja pētniecību un inovāciju uzskata par izaugsmes būtiskiem priekšnoteikumiem, tad ES politikām jāatbalsta līdzsvars starp pašreizējo “izcilības centru” darbības sekmēšanu un jaunu centru radīšanu;

| 31. | atkārtoti uzsver, ka RK saskaņā ar konverģences, reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības jomā noteiktajiem mērķiem ir pieprasījusi ievērojami palielināt to struktūrfondu līdzekļu daļu, kas paredzēti investīcijām sabiedriskās pētniecības un inovācijas jomā. RK atzīst, ka kohēzijas politikā tiek īstenota integrēta pieeja, un tādēļ pētniecībai pievēršas nevis kā atsevišķam jautājumam, bet gan saistībā ar inovāciju; |
| --- | --- |

31.

atkārtoti uzsver, ka RK saskaņā ar konverģences, reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības jomā noteiktajiem mērķiem ir pieprasījusi ievērojami palielināt to struktūrfondu līdzekļu daļu, kas paredzēti investīcijām sabiedriskās pētniecības un inovācijas jomā. RK atzīst, ka kohēzijas politikā tiek īstenota integrēta pieeja, un tādēļ pētniecībai pievēršas nevis kā atsevišķam jautājumam, bet gan saistībā ar inovāciju;

| 32. | uzsver, ka, neraugoties uz to, ka Septītā pamatprogramma un Konkurētspējas un inovāciju programma nav kohēzijas instrumenti, tās neapšaubāmi ietekmē kohēziju. RK ir aicinājusi attiecināt kohēzijas mērķi uz Eiropas visām nozaru politikām. Tādēļ varētu apsvērt, vai Konkurētspējas un inovāciju programmai un Septītās pētniecības pamatprogrammai, atzīstot pēdējās minētās programmas pievēršanos izcilības principam, būtu jāpiešķir teritoriāla dimensija; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka, neraugoties uz to, ka Septītā pamatprogramma un Konkurētspējas un inovāciju programma nav kohēzijas instrumenti, tās neapšaubāmi ietekmē kohēziju. RK ir aicinājusi attiecināt kohēzijas mērķi uz Eiropas visām nozaru politikām. Tādēļ varētu apsvērt, vai Konkurētspējas un inovāciju programmai un Septītās pētniecības pamatprogrammai, atzīstot pēdējās minētās programmas pievēršanos izcilības principam, būtu jāpiešķir teritoriāla dimensija;

| 33. | atzinīgi vērtē CREST sniegtos ieteikumus par to, kā reģioni var vislabāk izmantot struktūrfondus un Konkurētspējas un inovācijas programmu, lai virzītu savas pētniecības un inovācijas sistēmas uz izcilību un konkurētspēju Eiropas vai starptautiskā mērogā. Minētā virzība izpaužas kā pētniecības institūtu, universitāšu, MVU un pārējo attiecīgo dalībnieku reģionālo tīklu pilnveidošana, lai veidotu klasterus, reģionālās tehnoloģijas platformas un centrus, un kā palīdzība iesaistīties ES sadarbības projektos un programmās pētniecības un inovācijas jomā, piem., ERA-Net un Eiropas tehnoloģijas platformā, kā arī ar pētniecības iestāžu un uzņēmumu starptautiskajos tīklos; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē CREST sniegtos ieteikumus par to, kā reģioni var vislabāk izmantot struktūrfondus un Konkurētspējas un inovācijas programmu, lai virzītu savas pētniecības un inovācijas sistēmas uz izcilību un konkurētspēju Eiropas vai starptautiskā mērogā. Minētā virzība izpaužas kā pētniecības institūtu, universitāšu, MVU un pārējo attiecīgo dalībnieku reģionālo tīklu pilnveidošana, lai veidotu klasterus, reģionālās tehnoloģijas platformas un centrus, un kā palīdzība iesaistīties ES sadarbības projektos un programmās pētniecības un inovācijas jomā, piem., ERA-Net un Eiropas tehnoloģijas platformā, kā arī ar pētniecības iestāžu un uzņēmumu starptautiskajos tīklos;

| 34. | šajā sakarā aicina Eiropas Komisiju turpināt tādas aizsāktās shēmas kā “Zināšanu reģioni” 7. pētniecības pamatprogrammā, “Reģioni un izmaiņas ekonomikā” saistībā ar ERAF un “Innova-Inno” — Konkurētspējas un inovāciju programmā. RK uzsver arī to, ka struktūrfondiem jāuzņemas atbalsta sniedzēja funkcijas, lai paaugstinātu vietējo un reģionālo dalībnieku, jo īpaši MVU, zinātnisko, tehnoloģisko, uzņēmējdarbības un vadības kompetenci, lai tie spētu piedalīties 7. pētniecības pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju programmas projektos; |
| --- | --- |

34.

šajā sakarā aicina Eiropas Komisiju turpināt tādas aizsāktās shēmas kā “Zināšanu reģioni” 7. pētniecības pamatprogrammā, “Reģioni un izmaiņas ekonomikā” saistībā ar ERAF un “Innova-Inno” — Konkurētspējas un inovāciju programmā. RK uzsver arī to, ka struktūrfondiem jāuzņemas atbalsta sniedzēja funkcijas, lai paaugstinātu vietējo un reģionālo dalībnieku, jo īpaši MVU, zinātnisko, tehnoloģisko, uzņēmējdarbības un vadības kompetenci, lai tie spētu piedalīties 7. pētniecības pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju programmas projektos;

| 35. | vērš uzmanību uz to, ka atbilstoši RK pētījumā konstatētajam nepieciešamas ievērojamas izmaiņas ES finansējuma — un pirmām kārtām struktūrfondu sniegto līdzekļu — izmantošanā reģionos, lai īpaši veicinātu pieprasījumu pēc pētniecības un inovācijas, sekmētu uz lietotājiem orientētu un atklātu inovāciju kā reģionālās attīstības virzītājspēku. Reģioni nespēj gūt labumu no atklātas inovācijas tādēļ, ka nav absorbcijas mehānismu, kas ļautu izmantot globālo zināšanu bāzi; |
| --- | --- |

35.

vērš uzmanību uz to, ka atbilstoši RK pētījumā konstatētajam nepieciešamas ievērojamas izmaiņas ES finansējuma — un pirmām kārtām struktūrfondu sniegto līdzekļu — izmantošanā reģionos, lai īpaši veicinātu pieprasījumu pēc pētniecības un inovācijas, sekmētu uz lietotājiem orientētu un atklātu inovāciju kā reģionālās attīstības virzītājspēku. Reģioni nespēj gūt labumu no atklātas inovācijas tādēļ, ka nav absorbcijas mehānismu, kas ļautu izmantot globālo zināšanu bāzi;

| 36. | apsver kritiskās piezīmes par pētniecības infrastruktūras atbalsta pārklāšanos struktūrfondu un 7. pētniecības pamatprogrammas ietvaros un uzsver, ka šajā sakarā ir svarīgi nodrošināt racionālāku pieeju uz abiem minētajiem ES instrumentiem pamatotajiem ieguldījumiem pētniecības un izstrādes infrastruktūras jomā un to efektīvāku koordināciju, lai līdzsvarotu kohēziju un izcilību un sniegtu atbalstu infrastruktūras veidošanas dažādajos posmos; |
| --- | --- |

36.

apsver kritiskās piezīmes par pētniecības infrastruktūras atbalsta pārklāšanos struktūrfondu un 7. pētniecības pamatprogrammas ietvaros un uzsver, ka šajā sakarā ir svarīgi nodrošināt racionālāku pieeju uz abiem minētajiem ES instrumentiem pamatotajiem ieguldījumiem pētniecības un izstrādes infrastruktūras jomā un to efektīvāku koordināciju, lai līdzsvarotu kohēziju un izcilību un sniegtu atbalstu infrastruktūras veidošanas dažādajos posmos;

| 37. | šajā sakarā atgādina par RK viedokli, ka saistībā ar Eiropas pētniecības telpu, kā arī ES un valstu finansējumu pētniecībai lietotais jēdziens “izcilība” jāattiecina arī sīki specializētiem mazākiem pētniecības centriem un dalībniekiem, kas ar pētniecību nenodarbojas tik intensīvi. Minētajiem dalībniekiem ir būtiska nozīme inovāciju īstenošanā un pasaules mēroga zinātnisku atziņu attīstībā šauri specializētās jomās. Pētniecībai nebūtu jāpievēršas tikai augstajām tehnoloģijām, jo arī pētniecība mazāk sarežģītu tehnoloģiju jomā var būt ļoti nozīmīga reģionu inovācijā un attīstībā; |
| --- | --- |

37.

šajā sakarā atgādina par RK viedokli, ka saistībā ar Eiropas pētniecības telpu, kā arī ES un valstu finansējumu pētniecībai lietotais jēdziens “izcilība” jāattiecina arī sīki specializētiem mazākiem pētniecības centriem un dalībniekiem, kas ar pētniecību nenodarbojas tik intensīvi. Minētajiem dalībniekiem ir būtiska nozīme inovāciju īstenošanā un pasaules mēroga zinātnisku atziņu attīstībā šauri specializētās jomās. Pētniecībai nebūtu jāpievēršas tikai augstajām tehnoloģijām, jo arī pētniecība mazāk sarežģītu tehnoloģiju jomā var būt ļoti nozīmīga reģionu inovācijā un attīstībā;

| 38. | uzskata, ka reģionu galvenais uzdevums saskaņā ar struktūrfondu “Reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķi ir ES finansējuma virzīšana tā, lai pētniecības un inovācijas sistēmas sasniegtu izcilību. Reģioni nevar pilnībā paļauties, ka tie saņems 7. pētniecības pamatprogrammā paredzēto finansējumu, un minētajam mērķim pieejamie struktūrfondu līdzekļu apjoms ir daudz mazāks nekā agrāk; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka reģionu galvenais uzdevums saskaņā ar struktūrfondu “Reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķi ir ES finansējuma virzīšana tā, lai pētniecības un inovācijas sistēmas sasniegtu izcilību. Reģioni nevar pilnībā paļauties, ka tie saņems 7. pētniecības pamatprogrammā paredzēto finansējumu, un minētajam mērķim pieejamie struktūrfondu līdzekļu apjoms ir daudz mazāks nekā agrāk;

Paraugprakses un speciālo zināšanu izplatīšana

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas Komisija īstenotu plānotus pasākumus nolūkā sasniegt šādus mērķus:






  — | ES sniegto līdzekļu efektīvāks izmantojums, ko panāk, 2008. gadā publicējot potenciālajiem saņēmējiem (pētniecības institūtiem un uzņēmumiem) paredzētus praktiskus norādījumus attiecībā uz vispiemērotāko finansējuma avotu izvēli. Tomēr RK aicina Komisiju pievērst vairāk uzmanības šādu pasākumu saskaņošanai ar CREST ierosinājumu pārveidot CREST pamatnostādnes par praksē ērtāk izmantojamām rekomendācijām; |
| --- | --- | --- |

39.

uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas Komisija īstenotu plānotus pasākumus nolūkā sasniegt šādus mērķus:

—

ES sniegto līdzekļu efektīvāks izmantojums, ko panāk, 2008. gadā publicējot potenciālajiem saņēmējiem (pētniecības institūtiem un uzņēmumiem) paredzētus praktiskus norādījumus attiecībā uz vispiemērotāko finansējuma avotu izvēli. Tomēr RK aicina Komisiju pievērst vairāk uzmanības šādu pasākumu saskaņošanai ar CREST ierosinājumu pārveidot CREST pamatnostādnes par praksē ērtāk izmantojamām rekomendācijām;

| — | ziņojums, ko pēc pienācīga laika perioda Komisija sniedz par valsts un reģionu līmenī gūtiem panākumiem Kopienas instrumentu saskaņotas izmantošanas jomā, kā arī par labas prakses piemēriem valsts un reģionu mērogā; |
| --- | --- |

—

ziņojums, ko pēc pienācīga laika perioda Komisija sniedz par valsts un reģionu līmenī gūtiem panākumiem Kopienas instrumentu saskaņotas izmantošanas jomā, kā arī par labas prakses piemēriem valsts un reģionu mērogā;

| — | tādu pasākumu regulāra organizēšana, kuros var sapulcēties pētniecībā, inovācijā un reģionu attīstībā iesaistītie dalībnieki un apmainīties ar idejām, informāciju par paraugpraksi, kā arī saņemt palīdzību un padomus — šajā ziņā RK būtu uzskatāma par svarīgu partneri; |
| --- | --- |

—

tādu pasākumu regulāra organizēšana, kuros var sapulcēties pētniecībā, inovācijā un reģionu attīstībā iesaistītie dalībnieki un apmainīties ar idejām, informāciju par paraugpraksi, kā arī saņemt palīdzību un padomus — šajā ziņā RK būtu uzskatāma par svarīgu partneri;

| — | efektīvāka informācijas apmaiņa ar valsts/reģionālām iestādēm par to, kas viņu teritorijā ir saņēmis finansējumu no Septītās pamatprogrammas un/vai Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas līdzekļiem, šāda apmaiņa vajadzīga, lai atvieglotu līdzfinansējuma sniegšanu ar valsts, reģionālu vai ES instrumentu palīdzību; |
| --- | --- |

—

efektīvāka informācijas apmaiņa ar valsts/reģionālām iestādēm par to, kas viņu teritorijā ir saņēmis finansējumu no Septītās pamatprogrammas un/vai Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas līdzekļiem, šāda apmaiņa vajadzīga, lai atvieglotu līdzfinansējuma sniegšanu ar valsts, reģionālu vai ES instrumentu palīdzību;

| 40. | uzsver, ka ir svarīgi izmantot jaunās sadarbības un saziņas programmas, kas ietilpst struktūrfondu, Interreg IV C un URBACT programmās. Minēto programmu mērķis ir priekšrocību izplatīšana, šajā nolūkā izmantojot iniciatīvu “Reģioni ekonomiskām pārmaiņām” un veidojot starpreģionālus sakaru tīklus, proti, priekšrocības jāizplata no viena reģiona uz citu reģionu, kas spēj un vēlas gūt labumu no progresīvajā reģionā sekmīgi īstenota projekta rezultātiem; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka ir svarīgi izmantot jaunās sadarbības un saziņas programmas, kas ietilpst struktūrfondu, Interreg IV C un URBACT programmās. Minēto programmu mērķis ir priekšrocību izplatīšana, šajā nolūkā izmantojot iniciatīvu “Reģioni ekonomiskām pārmaiņām” un veidojot starpreģionālus sakaru tīklus, proti, priekšrocības jāizplata no viena reģiona uz citu reģionu, kas spēj un vēlas gūt labumu no progresīvajā reģionā sekmīgi īstenota projekta rezultātiem;

| 41. | aicina Komisiju uzraudzīt, lai tiek efektīvi koordinēts no struktūrfondu, Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (KIP) līdzekļiem sniegtais starpreģionu tīkla finansējums, kas paredzēts pētniecības un inovācijas nozarei, tostarp — lai tiktu regulāri un labāk koordinēta rezultātu un paraugprakses izplatīšana un tiktu panākta attiecīgo “kopienu” plašāka sadarbība. |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju uzraudzīt, lai tiek efektīvi koordinēts no struktūrfondu, Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (KIP) līdzekļiem sniegtais starpreģionu tīkla finansējums, kas paredzēts pētniecības un inovācijas nozarei, tostarp — lai tiktu regulāri un labāk koordinēta rezultātu un paraugprakses izplatīšana un tiktu panākta attiecīgo “kopienu” plašāka sadarbība.

Briselē, 2008. gada 6. februārī.

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CREST 1203/07 — CREST (EIROPAS SAVIENĪBAS ZINĀTNISKĀS UN TEHNISKĀS PĒTNIECĪBAS KOMITEJA) “Pamatnostādnes pētniecības pamatprogrammas un struktūrfondu saskaņotai izmantošanai, lai veicinātu pētniecību un jauninājumus”.

1

CREST 1203/07

CREST

(2)  CDR/ETU/21/2005.

2

CDR/ETU/21/2005

---

| 25.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 105/7

---

Reģionu komitejas atzinums “Stratēģijas par zinātnēm par dzīvību un biotehnoloģiju vidusposma pārskats”

(2008/C 105/02)

REĢIONU KOMITEJA,

| — | atzīst zinātņu par dzīvību un biotehnoloģijas lielo nozīmi ES starptautiskās konkurētspējas un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā. Komiteja apliecina savu gatavību reģionālajā līmenī veicināt ES stratēģijas sekmīgu īstenošanu, tomēr uzskata, ka jānovērtē visas iespējas un riski un ka attiecībā uz katru pasākumu jāizvērtē risks vai priekšrocības, ko tas rada iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

—

atzīst zinātņu par dzīvību un biotehnoloģijas lielo nozīmi ES starptautiskās konkurētspējas un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā. Komiteja apliecina savu gatavību reģionālajā līmenī veicināt ES stratēģijas sekmīgu īstenošanu, tomēr uzskata, ka jānovērtē visas iespējas un riski un ka attiecībā uz katru pasākumu jāizvērtē risks vai priekšrocības, ko tas rada iedzīvotājiem;

| — | uzsver pilsētu un reģionu lielo nozīmi minēto tehnoloģiju konkurētspējas konsolidēšanā un veicināšanā starptautiskā līmenī, sekmējot starpreģionālo un pārrobežu sadarbību, veidojot un apvienojot reģionālos biotehnoloģijas klasterus, veidojot pētniecības, rūpniecības un finansētāju sadarbību; |
| --- | --- |

—

uzsver pilsētu un reģionu lielo nozīmi minēto tehnoloģiju konkurētspējas konsolidēšanā un veicināšanā starptautiskā līmenī, sekmējot starpreģionālo un pārrobežu sadarbību, veidojot un apvienojot reģionālos biotehnoloģijas klasterus, veidojot pētniecības, rūpniecības un finansētāju sadarbību;

| — | mudina pilsētas un reģionus atbalstīt zināšanu tālāknodošanu un zinātnes jauninājumu ieviešanu rūpniecībā. Pilsētām un reģioniem pēc iespējas būtu jāuzlabo riska kapitāla nodrošinājums (arī pārrobežu sadarbības projektiem) un jāsniedz atbalsts biotehnoloģisku izgudrojumu patentētājiem, kā arī šādu patentu lietotājiem. Valsts un reģionālā, bet jo īpaši — ES līmeņa finanšu iestādēm būtu jāizveido atbalsta programmas, kas pavērtu riska dalīšanas iespējas biotehnoloģijas nozares mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

mudina pilsētas un reģionus atbalstīt zināšanu tālāknodošanu un zinātnes jauninājumu ieviešanu rūpniecībā. Pilsētām un reģioniem pēc iespējas būtu jāuzlabo riska kapitāla nodrošinājums (arī pārrobežu sadarbības projektiem) un jāsniedz atbalsts biotehnoloģisku izgudrojumu patentētājiem, kā arī šādu patentu lietotājiem. Valsts un reģionālā, bet jo īpaši — ES līmeņa finanšu iestādēm būtu jāizveido atbalsta programmas, kas pavērtu riska dalīšanas iespējas biotehnoloģijas nozares mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

| — | rosina sākt sabiedriskas, uz informāciju balstītas diskusijas par biotehnoloģijas un zinātņu par dzīvību priekšrocībām un risku, kas ar tām saistīts. Daudzas pilsētas un reģioni, cik vien iespējams, jau atbalsta sabiedrības informēšanu par biotehnoloģijas zinātniskajiem pamatprincipiem, metodēm un pielietojuma jomām, kā arī tiesiskajām prasībām un ētikas aspektiem minētajā jomā. Minēto pasākumu īstenošana ir aktīvi jāturpina un tajā jāpiedalās arī zinātniskajai sabiedrībai, rūpniecības pārstāvjiem un valsts pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

—

rosina sākt sabiedriskas, uz informāciju balstītas diskusijas par biotehnoloģijas un zinātņu par dzīvību priekšrocībām un risku, kas ar tām saistīts. Daudzas pilsētas un reģioni, cik vien iespējams, jau atbalsta sabiedrības informēšanu par biotehnoloģijas zinātniskajiem pamatprincipiem, metodēm un pielietojuma jomām, kā arī tiesiskajām prasībām un ētikas aspektiem minētajā jomā. Minēto pasākumu īstenošana ir aktīvi jāturpina un tajā jāpiedalās arī zinātniskajai sabiedrībai, rūpniecības pārstāvjiem un valsts pārvaldes iestādēm;

| Ziņotājs | : | Karl DÖHLER kgs (DE/PPE) Bavārijas brīvvalsts landtāga loceklis |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Karl DÖHLER kgs (DE/PPE) Bavārijas brīvvalsts landtāga loceklis

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par stratēģijas par zinātnēm par dzīvību un biotehnoloģiju vidusposma pārskatu

COM(2007) 175 galīgā redakcija

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzīst zinātņu par dzīvību un biotehnoloģijas lielo nozīmi ES starptautiskās konkurētspējas un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā. Svarīgas to izmantošanas jomas ir medicīna un medikamentu ražošanas nozare, rūpnieciskā pārstrāde un primārā ražošana (galvenokārt pārtikas un lopbarības produkti, kā arī ataudzējamās izejvielas, alternatīvā enerģētika). Paveras jaunas iespējas risināt nopietnas problēmas tādās jomās kā veselības aizsardzība, iedzīvotāju novecošanās, arvien lielāka pasaules iedzīvotāju skaita nodrošināšana ar pārtiku, energoapgāde un globālā sasilšana; |
| --- | --- |

1.

atzīst zinātņu par dzīvību un biotehnoloģijas lielo nozīmi ES starptautiskās konkurētspējas un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā. Svarīgas to izmantošanas jomas ir medicīna un medikamentu ražošanas nozare, rūpnieciskā pārstrāde un primārā ražošana (galvenokārt pārtikas un lopbarības produkti, kā arī ataudzējamās izejvielas, alternatīvā enerģētika). Paveras jaunas iespējas risināt nopietnas problēmas tādās jomās kā veselības aizsardzība, iedzīvotāju novecošanās, arvien lielāka pasaules iedzīvotāju skaita nodrošināšana ar pārtiku, energoapgāde un globālā sasilšana;

| 2. | piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka zinātnēm par dzīvību un biotehnoloģijai ir būtiska nozīme ES politikas pamatmērķu īstenošana tādās jomās ka veselības aizsardzība, ekonomikas izaugsme, darba vietu radīšana. Komiteja tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas stratēģiju zinātņu par dzīvību un biotehnoloģiju veicināšanai un atzīst panākumus stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

2.

piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka zinātnēm par dzīvību un biotehnoloģijai ir būtiska nozīme ES politikas pamatmērķu īstenošana tādās jomās ka veselības aizsardzība, ekonomikas izaugsme, darba vietu radīšana. Komiteja tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas stratēģiju zinātņu par dzīvību un biotehnoloģiju veicināšanai un atzīst panākumus stratēģijas īstenošanā;

| 3. | uzsver, ka jānotiek plašai sabiedriskai apspriešanai par biotehnoloģijas pielietojuma priekšrocībām un tās izraisīto risku, tajā skaitā par ētikas jautājumiem, lai tādējādi palielinātu sabiedrības atbalstu minētajai tehnoloģijai. Tādēļ sabiedrība ir jāinformē par biotehnoloģijas zinātniskajiem pamatprincipiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka jānotiek plašai sabiedriskai apspriešanai par biotehnoloģijas pielietojuma priekšrocībām un tās izraisīto risku, tajā skaitā par ētikas jautājumiem, lai tādējādi palielinātu sabiedrības atbalstu minētajai tehnoloģijai. Tādēļ sabiedrība ir jāinformē par biotehnoloģijas zinātniskajiem pamatprincipiem;

| 4. | atzinīgi vērtē faktu, ka izveidojušies Eiropas mēroga tīkli, kuros apvienojušies reģioni un klasteri, kas aktīvi darbojas tādā jomā kā biotehnoloģija un zinātnes par dzīvību, un rosina Eiropas Komisiju atbalstīt minētos tīklus nolūkā veicināt pieredzes apmaiņu, projektu pieteikumu kopīgu izstrādi, kā arī panākt vienotu nostāju Eiropas politiskajos procesos; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē faktu, ka izveidojušies Eiropas mēroga tīkli, kuros apvienojušies reģioni un klasteri, kas aktīvi darbojas tādā jomā kā biotehnoloģija un zinātnes par dzīvību, un rosina Eiropas Komisiju atbalstīt minētos tīklus nolūkā veicināt pieredzes apmaiņu, projektu pieteikumu kopīgu izstrādi, kā arī panākt vienotu nostāju Eiropas politiskajos procesos;

| 5. | apzinās, ka pilsētām un reģioniem ir ievērojama ietekme uz zinātņu par dzīvību un biotehnoloģijas veicināšanu. Starptautiskā salīdzinājumā biotehnoloģijas klasteri Eiropā ir salīdzinoši nelieli. Tādēļ, lai tie būtu konkurētspējīgi, būtiska nozīme ir sadarbības tīklu veidošanai. Klasteru veidošana, pētniecības, rūpniecības un finansētāju sadarbība, sabiedrības informēšana par tehnoloģiskajiem sasniegumiem, kā arī starpreģionālā un pārrobežu sadarbība un reģionālo biotehnoloģijas klasteru apvienošanās nav iedomājama bez pilsētu un reģionu atbalsta, kas ļautu apvienot resursus un nostiprināt to konkurētspēju starptautiskajā mērogā; |
| --- | --- |

5.

apzinās, ka pilsētām un reģioniem ir ievērojama ietekme uz zinātņu par dzīvību un biotehnoloģijas veicināšanu. Starptautiskā salīdzinājumā biotehnoloģijas klasteri Eiropā ir salīdzinoši nelieli. Tādēļ, lai tie būtu konkurētspējīgi, būtiska nozīme ir sadarbības tīklu veidošanai. Klasteru veidošana, pētniecības, rūpniecības un finansētāju sadarbība, sabiedrības informēšana par tehnoloģiskajiem sasniegumiem, kā arī starpreģionālā un pārrobežu sadarbība un reģionālo biotehnoloģijas klasteru apvienošanās nav iedomājama bez pilsētu un reģionu atbalsta, kas ļautu apvienot resursus un nostiprināt to konkurētspēju starptautiskajā mērogā;

| 6. | uzskata, ka izlēmīgi jāturpina virkne pasākumu, un pauž gatavību visiem spēkiem sekmēt to veiksmīgu īstenošanu reģionu līmenī. Visas iespējas un riski tomēr ir jāapsver, kā arī jānovērtē, kādu labumu iedzīvotājiem sniegs ikviens no stratēģijā paredzētajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka izlēmīgi jāturpina virkne pasākumu, un pauž gatavību visiem spēkiem sekmēt to veiksmīgu īstenošanu reģionu līmenī. Visas iespējas un riski tomēr ir jāapsver, kā arī jānovērtē, kādu labumu iedzīvotājiem sniegs ikviens no stratēģijā paredzētajiem pasākumiem;

Stratēģijas vidusposma pārskatā noteikto prioritāšu sakarā

| 7. | uzsver, ka pilsētas un reģioni iespēju robežās sniegs atbalstu pētniecībai un tirgus attīstībai zinātņu par dzīvību un biotehnoloģijas izmantošanas jomā, kā arī zinātniski pamatotai bioekonomikai. Komiteja aicina pilsētas un reģionus iesaistīties arī lietotāju informēšanā par tiesisko regulējumu un administratīvajām procedūrām biotehnoloģijas jomā. Uzlabojot pētniecības koordinēšanu, Eiropas Komisijai jāsadarbojas ar dalībvalstīm, kā arī jārada reģionālas platformas vai reģionālās apvienības tieši jāiesaista Komisijas darbā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka pilsētas un reģioni iespēju robežās sniegs atbalstu pētniecībai un tirgus attīstībai zinātņu par dzīvību un biotehnoloģijas izmantošanas jomā, kā arī zinātniski pamatotai bioekonomikai. Komiteja aicina pilsētas un reģionus iesaistīties arī lietotāju informēšanā par tiesisko regulējumu un administratīvajām procedūrām biotehnoloģijas jomā. Uzlabojot pētniecības koordinēšanu, Eiropas Komisijai jāsadarbojas ar dalībvalstīm, kā arī jārada reģionālas platformas vai reģionālās apvienības tieši jāiesaista Komisijas darbā;

| 8. | atbalsta ierosmi veicināt konkurētspēju, zināšanu apmaiņu un zinātnes jauninājumu ieviešanu rūpniecībā. Ir jāpalielina izpratne par komerciālajām iespējām, kuras paver pētījumu rezultātu izmantošana, jāatbalsta uzņēmumu izveide un zinātnieku pāriešana darbā uz rūpniecības uzņēmumiem. Pilsētas un reģioni, cik iespējams, uzlabos (arī pārrobežu sadarbības projektu) nodrošinājumu ar riska kapitālu un sniegs atbalstu biotehnoloģisku izgudrojumu patentētājiem, kā arī šādu patentu lietotājiem. Valsts un reģionālā, bet jo īpaši — ES līmeņa finanšu iestādēm būtu jāizveido atbalsta programmas, kas pavērtu riska dalīšanas iespējas biotehnoloģijas nozares mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

8.

atbalsta ierosmi veicināt konkurētspēju, zināšanu apmaiņu un zinātnes jauninājumu ieviešanu rūpniecībā. Ir jāpalielina izpratne par komerciālajām iespējām, kuras paver pētījumu rezultātu izmantošana, jāatbalsta uzņēmumu izveide un zinātnieku pāriešana darbā uz rūpniecības uzņēmumiem. Pilsētas un reģioni, cik iespējams, uzlabos (arī pārrobežu sadarbības projektu) nodrošinājumu ar riska kapitālu un sniegs atbalstu biotehnoloģisku izgudrojumu patentētājiem, kā arī šādu patentu lietotājiem. Valsts un reģionālā, bet jo īpaši — ES līmeņa finanšu iestādēm būtu jāizveido atbalsta programmas, kas pavērtu riska dalīšanas iespējas biotehnoloģijas nozares mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

| 9. | uzskata, ka jāuzlabo situācija darba tirgū, palīdzot cilvēkiem atrast darbu, kā arī veicinot darbaspēka apmācību un tālāko izglītību. Jāpiesaista zinātnieki un citu profesiju darbinieki, kas vajadzīgi biotehnoloģiju uzņēmējdarbības attīstībai, un jānovērš darbaspēka aizplūšana, radot pievilcīgus pamatnosacījumus, kā arī vajadzības gadījumā jāveicina tādu augsti kvalificētu darbinieku atgriešanās, kuri ārpus Eiropas apmācīti vai ieguvuši tur profesionālo pieredzi; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka jāuzlabo situācija darba tirgū, palīdzot cilvēkiem atrast darbu, kā arī veicinot darbaspēka apmācību un tālāko izglītību. Jāpiesaista zinātnieki un citu profesiju darbinieki, kas vajadzīgi biotehnoloģiju uzņēmējdarbības attīstībai, un jānovērš darbaspēka aizplūšana, radot pievilcīgus pamatnosacījumus, kā arī vajadzības gadījumā jāveicina tādu augsti kvalificētu darbinieku atgriešanās, kuri ārpus Eiropas apmācīti vai ieguvuši tur profesionālo pieredzi;

| 10. | norāda, ka līdztekus biotehnoloģijas izmantošanai veselības aizsardzībā, kā arī pārtikas produktu un lopbarības ražošanā daudzsološas iespējas paveras arī ķīmijas rūpniecībā. Jau pašreiz Eiropas uzņēmumos ražoto enzīmu apjoms apmierina 85 % no kopējā pieprasījuma. Fermentatācijas un biokatalīzes procesi ļauj ievērojami ietaupīt resursus un enerģiju, tādējādi paverot jaunas iespējas ilgtspējīgai saimniekošanai; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka līdztekus biotehnoloģijas izmantošanai veselības aizsardzībā, kā arī pārtikas produktu un lopbarības ražošanā daudzsološas iespējas paveras arī ķīmijas rūpniecībā. Jau pašreiz Eiropas uzņēmumos ražoto enzīmu apjoms apmierina 85 % no kopējā pieprasījuma. Fermentatācijas un biokatalīzes procesi ļauj ievērojami ietaupīt resursus un enerģiju, tādējādi paverot jaunas iespējas ilgtspējīgai saimniekošanai;

| 11. | apzinās, ka sabiedrībā valda kritiski viedokļi, it īpaši par biotehnoloģijas izmantošanu pārtikas un lopbarības ražošanas nozarē. Pašlaik lielākā daļa patērētāju neatbalsta gēnu tehnoloģijas izmantošanu lauksaimniecībā kopumā, taču sabiedrības nostāja ir diezgan labvēlīga, ja nenoliedzamas ir attiecīgā produkta priekšrocības no veselības un vides aizsardzības viedokļa; |
| --- | --- |

11.

apzinās, ka sabiedrībā valda kritiski viedokļi, it īpaši par biotehnoloģijas izmantošanu pārtikas un lopbarības ražošanas nozarē. Pašlaik lielākā daļa patērētāju neatbalsta gēnu tehnoloģijas izmantošanu lauksaimniecībā kopumā, taču sabiedrības nostāja ir diezgan labvēlīga, ja nenoliedzamas ir attiecīgā produkta priekšrocības no veselības un vides aizsardzības viedokļa;

| 12. | rosina sākt sabiedriskas, uz informāciju balstītas diskusijas par biotehnoloģijas un zinātņu par dzīvību priekšrocībām un risku, kas ar tām saistīts. Daudzas pilsētas un reģioni, cik vien iespējams, jau atbalsta sabiedrības informēšanu par biotehnoloģijas zinātniskajiem pamatprincipiem, metodēm un pielietojuma jomām, kā arī tiesiskajām prasībām un ētikas aspektiem minētajā jomā. Minēto pasākumu īstenošana ir aktīvi jāturpina; |
| --- | --- |

12.

rosina sākt sabiedriskas, uz informāciju balstītas diskusijas par biotehnoloģijas un zinātņu par dzīvību priekšrocībām un risku, kas ar tām saistīts. Daudzas pilsētas un reģioni, cik vien iespējams, jau atbalsta sabiedrības informēšanu par biotehnoloģijas zinātniskajiem pamatprincipiem, metodēm un pielietojuma jomām, kā arī tiesiskajām prasībām un ētikas aspektiem minētajā jomā. Minēto pasākumu īstenošana ir aktīvi jāturpina;

| 13. | aicina pētniecību, rūpniecību un pārvaldi iesaistīties minētajā procesā. Izveidojot kopīgu forumu, dialogā jāiesaista visas attiecīgās interešu grupas. Pilsētām un reģioniem jāpalielina atbalsts pētniecības projektiem par sociāli ekonomiskiem un ētikas jautājumiem biotehnoloģijas jomā, kā arī šādu pētījumu rezultātu izplatīšanai. Pilsētām un reģioniem jāizveido īpaši ekspertu tīkli, kas var izteikt viedokli par svarīgiem drošības, sociāli ekonomiskiem un ētikas jautājumiem. Pilsētas un reģioni var atbalstīt racionālu, uz zinātnes atziņām balstītu un pārskatāmu lēmumu pieņemšanu produktu sertifikācijas jomā; |
| --- | --- |

13.

aicina pētniecību, rūpniecību un pārvaldi iesaistīties minētajā procesā. Izveidojot kopīgu forumu, dialogā jāiesaista visas attiecīgās interešu grupas. Pilsētām un reģioniem jāpalielina atbalsts pētniecības projektiem par sociāli ekonomiskiem un ētikas jautājumiem biotehnoloģijas jomā, kā arī šādu pētījumu rezultātu izplatīšanai. Pilsētām un reģioniem jāizveido īpaši ekspertu tīkli, kas var izteikt viedokli par svarīgiem drošības, sociāli ekonomiskiem un ētikas jautājumiem. Pilsētas un reģioni var atbalstīt racionālu, uz zinātnes atziņām balstītu un pārskatāmu lēmumu pieņemšanu produktu sertifikācijas jomā;

| 14. | rosina Eiropas Komisiju, apstiprinot 7. Izpētes pamatprogrammas atbalstītos projektus, lielāku vērību veltīt tam, vai sabiedrība profesionālā veidā tiks informēta par izpētes rezultātiem. Jāturpina arī izpētes projekti par gēnu tehnoloģijas izmantošanu lauksaimniecībā, risku, kas ar to saistīts, kā arī ekoloģiskajiem un ekonomiskajiem jautājumiem minētajā jomā; |
| --- | --- |

14.

rosina Eiropas Komisiju, apstiprinot 7. Izpētes pamatprogrammas atbalstītos projektus, lielāku vērību veltīt tam, vai sabiedrība profesionālā veidā tiks informēta par izpētes rezultātiem. Jāturpina arī izpētes projekti par gēnu tehnoloģijas izmantošanu lauksaimniecībā, risku, kas ar to saistīts, kā arī ekoloģiskajiem un ekonomiskajiem jautājumiem minētajā jomā;

| 15. | piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim attiecībā uz medicīniskajā aprūpē izmantoto biotehnoloģiju nozīmi no ekonomiskā un sabiedrības veselības viedokļa. Atbalstāms arī turpmāks progress šajā nozarē piemērojamo tiesību aktu vienkāršošanā un precizēšanā, jo tiesiskās nenoteiktības dēļ strauja tehnoloģiju attīstība ir bremzējusi nozari. Ieteicama būtu tādu pamatnostādņu un starptautisku ieteikumu izstrāde, kas novērstu šķēršļus un atvieglotu minēto tehnoloģiju izstrādi; |
| --- | --- |

15.

piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim attiecībā uz medicīniskajā aprūpē izmantoto biotehnoloģiju nozīmi no ekonomiskā un sabiedrības veselības viedokļa. Atbalstāms arī turpmāks progress šajā nozarē piemērojamo tiesību aktu vienkāršošanā un precizēšanā, jo tiesiskās nenoteiktības dēļ strauja tehnoloģiju attīstība ir bremzējusi nozari. Ieteicama būtu tādu pamatnostādņu un starptautisku ieteikumu izstrāde, kas novērstu šķēršļus un atvieglotu minēto tehnoloģiju izstrādi;

| 16. | uzskata, ka mūsdienīga biotehnoloģija varētu sekmēt ilgtspējīgu izaugsmi lauksaimniecībā. Komiteja piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka iespējams nodrošināt līdztiesīgas pastāvēšanas iespējas dažādām lauksaimniecības formām: gan tradicionālajām un bioloģiskajām, gan tām, kurās izmanto ģenētiski modificētus augus. Komiteja tomēr norāda, ka reģionos var būt tādi topogrāfiskie un klimatiskie apstākļi, kā arī strukturālie apstākļi lauksaimniecībā, kas apgrūtina dažādu metožu — gan tradicionālās un bioloģiskās ražošanas, gan ģenētiski modificētu augu izmantošanas — līdzāspastāvēšanu. Tikai labi informētu patērētāju izvēlei būtu jānosaka tas, cik lielu vietu tirgū iekaros ar modernās biotehnoloģijas palīdzību saražotā produkcija. Tādējādi dažas pilsētas un reģioni uzskatīs, ka biotehnoloģijas izmantošana lauksaimniecībā ir izdevīga, savukārt citiem reģioniem izdevīgākas būs tradicionālās vai bioloģiskās audzēšanas metodes; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka mūsdienīga biotehnoloģija varētu sekmēt ilgtspējīgu izaugsmi lauksaimniecībā. Komiteja piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka iespējams nodrošināt līdztiesīgas pastāvēšanas iespējas dažādām lauksaimniecības formām: gan tradicionālajām un bioloģiskajām, gan tām, kurās izmanto ģenētiski modificētus augus. Komiteja tomēr norāda, ka reģionos var būt tādi topogrāfiskie un klimatiskie apstākļi, kā arī strukturālie apstākļi lauksaimniecībā, kas apgrūtina dažādu metožu — gan tradicionālās un bioloģiskās ražošanas, gan ģenētiski modificētu augu izmantošanas — līdzāspastāvēšanu. Tikai labi informētu patērētāju izvēlei būtu jānosaka tas, cik lielu vietu tirgū iekaros ar modernās biotehnoloģijas palīdzību saražotā produkcija. Tādējādi dažas pilsētas un reģioni uzskatīs, ka biotehnoloģijas izmantošana lauksaimniecībā ir izdevīga, savukārt citiem reģioniem izdevīgākas būs tradicionālās vai bioloģiskās audzēšanas metodes;

| 17. | uzskata, ka izšķiroša nozīme ir dažādu lauksaimniecības veidu līdzāspastāvēšanai, domājot ne tikai par labas lauksaimniecības praksi, bet arī par kaimiņos dzīvojošu lauksaimnieku savstarpējo iecietību un uzticēšanos informācijas apmaiņas, saskaņošanas un sadarbības procesā. Komiteja aicina Eiropas Komisiju izstrādāt pamatnostādnes iepriekš minētās līdzāspastāvēšanas nodrošināšanai un pēc iespējas ātrāk noteikt robežvērtības tādu sēklu marķēšanai, kuras satur ģenētiski modificētus organismus. Jāatrisina arī jautājums par tiem ģenētiski modificētajiem organismiem, kas ES gan vēl nav, bet citās valstīs, pamatojoties uz līdzīgiem kritērijiem, jau ir atļauti un novērtēti no drošības viedokļa; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka izšķiroša nozīme ir dažādu lauksaimniecības veidu līdzāspastāvēšanai, domājot ne tikai par labas lauksaimniecības praksi, bet arī par kaimiņos dzīvojošu lauksaimnieku savstarpējo iecietību un uzticēšanos informācijas apmaiņas, saskaņošanas un sadarbības procesā. Komiteja aicina Eiropas Komisiju izstrādāt pamatnostādnes iepriekš minētās līdzāspastāvēšanas nodrošināšanai un pēc iespējas ātrāk noteikt robežvērtības tādu sēklu marķēšanai, kuras satur ģenētiski modificētus organismus. Jāatrisina arī jautājums par tiem ģenētiski modificētajiem organismiem, kas ES gan vēl nav, bet citās valstīs, pamatojoties uz līdzīgiem kritērijiem, jau ir atļauti un novērtēti no drošības viedokļa;

| 18. | uzskata, ka lauksaimniecībā steidzami jāīsteno atbilstoši pasākumi tradicionālās un bioloģiskās lauksaimniecības saglabāšanai, kā arī minēto lauksaimniecības nozaru un ģenētiski modificētu augu ilgtspējīgas līdzāspastāvēšanas nodrošināšanai. Jāizpēta arī ģenētiski modificētu organismu iespējamā ietekme ilgākā termiņā, kā arī priekšrocības un risks, kas saistīts ar ģenētiski modificētu organismu audzēšanu, lai tos kā ataudzējamu izejvielu izmantotu rūpnieciskajos procesos. Komiteja atbalsta ES rīcības programmu ģenētisko resursu saglabāšanai, raksturošanai, vākšanai un izmantošanai lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka lauksaimniecībā steidzami jāīsteno atbilstoši pasākumi tradicionālās un bioloģiskās lauksaimniecības saglabāšanai, kā arī minēto lauksaimniecības nozaru un ģenētiski modificētu augu ilgtspējīgas līdzāspastāvēšanas nodrošināšanai. Jāizpēta arī ģenētiski modificētu organismu iespējamā ietekme ilgākā termiņā, kā arī priekšrocības un risks, kas saistīts ar ģenētiski modificētu organismu audzēšanu, lai tos kā ataudzējamu izejvielu izmantotu rūpnieciskajos procesos. Komiteja atbalsta ES rīcības programmu ģenētisko resursu saglabāšanai, raksturošanai, vākšanai un izmantošanai lauksaimniecībā;

| 19. | atzinīgi vērtē spēkā esošo tiesisko pamatu zinātņu par dzīvību un biotehnoloģijas jomā, tomēr arī norāda, ka jāīsteno pasākumi, lai panāktu lielāku tiesību aktu saskanību dažādās tiesību jomās, piemēram, saskaņojot intelektuālā īpašuma aizsardzības noteikumus. Domājot par ES konkurētspēju biotehnoloģijas jomā, būtu jāapsver iespējas pielāgot šobrīd spēkā esošos tiesību aktus starptautiskajā līmenī pieņemtajiem. Pilsētām un reģioniem savas kompetences robežās Eiropas tiesību akti jāpiemēro vienveidīgi. Minētajā jomā jānotiek starpreģionālai un starptautiskai pieredzes apmaiņai; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē spēkā esošo tiesisko pamatu zinātņu par dzīvību un biotehnoloģijas jomā, tomēr arī norāda, ka jāīsteno pasākumi, lai panāktu lielāku tiesību aktu saskanību dažādās tiesību jomās, piemēram, saskaņojot intelektuālā īpašuma aizsardzības noteikumus. Domājot par ES konkurētspēju biotehnoloģijas jomā, būtu jāapsver iespējas pielāgot šobrīd spēkā esošos tiesību aktus starptautiskajā līmenī pieņemtajiem. Pilsētām un reģioniem savas kompetences robežās Eiropas tiesību akti jāpiemēro vienveidīgi. Minētajā jomā jānotiek starpreģionālai un starptautiskai pieredzes apmaiņai;

2002. gadā pieņemtā 30 punktu rīcības plāna īstenošanas sakarā

| 20. | uzskata, ka darbaspēka un skolotāju apmācības un tālākās izglītības procesā īpaši pūliņi jāvelta, lai paaugstinātu zināšanu līmeni zinātņu par dzīvību jomā. Jāveicina dažādu nozaru zinātnieku dialogs; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka darbaspēka un skolotāju apmācības un tālākās izglītības procesā īpaši pūliņi jāvelta, lai paaugstinātu zināšanu līmeni zinātņu par dzīvību jomā. Jāveicina dažādu nozaru zinātnieku dialogs;

| 21. | norāda, ka ir jāprecizē noteikumi intelektuālā īpašuma aizsardzībai publiskās pētniecības jomā un jāpalielina akadēmisko aprindu izpratne par to, kāda nozīme ir pētniecības atklājumu izmantošanai komercdarbībā. Šajā nolūkā jāveicina arī starptautiskais dialogs; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka ir jāprecizē noteikumi intelektuālā īpašuma aizsardzībai publiskās pētniecības jomā un jāpalielina akadēmisko aprindu izpratne par to, kāda nozīme ir pētniecības atklājumu izmantošanai komercdarbībā. Šajā nolūkā jāveicina arī starptautiskais dialogs;

| 22. | uzskata, ka jāuzlabo biotehnoloģijas rūpniecības finansiālais nodrošinājums, veicot ieguldījumus pētniecībā, tehnoloģiju izstrādē un uzņēmumu dibināšanā, kā arī veicinot tehnoloģiju nodošanu un piešķirot uzņēmumiem komerciālo finansējumu. Izmantojot vienotus kritērijus, pastāvīgi jāvāc informācija par Eiropas biotehnoloģijas uzņēmumu attīstību; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka jāuzlabo biotehnoloģijas rūpniecības finansiālais nodrošinājums, veicot ieguldījumus pētniecībā, tehnoloģiju izstrādē un uzņēmumu dibināšanā, kā arī veicinot tehnoloģiju nodošanu un piešķirot uzņēmumiem komerciālo finansējumu. Izmantojot vienotus kritērijus, pastāvīgi jāvāc informācija par Eiropas biotehnoloģijas uzņēmumu attīstību;

| 23. | atbalsta Eiropas Komisiju, kas “vadošā tirgus” (Lead Market) iniciatīvā norādījusi, ka biotehnoloģijas produktu (“bio-based products”) tirgus ir “vadošais tirgus”, un rosina Eiropas Komisiju, īstenojot pasākumus minētā “vadošā tirgus” veicināšanai un nostiprināšanai, ņemt vērā Eiropas reģionu iespējas; |
| --- | --- |

23.

atbalsta Eiropas Komisiju, kas “vadošā tirgus” (Lead Market) iniciatīvā norādījusi, ka biotehnoloģijas produktu (“bio-based products”) tirgus ir “vadošais tirgus”, un rosina Eiropas Komisiju, īstenojot pasākumus minētā “vadošā tirgus” veicināšanai un nostiprināšanai, ņemt vērā Eiropas reģionu iespējas;

| 24. | aicina veltīt lielāku vērību to Eiropas tehnoloģiju platformu atvērtībai un pārredzamībai, kas darbojas zinātņu par dzīvību un biotehnoloģijas jomā, lai tajās tiktu iesaistīta ne vien rūpniecība un zinātniskā sabiedrība, bet arī vietējās un reģionālās pašvaldības un jo īpaši — mazie un vidējie uzņēmumi; |
| --- | --- |

24.

aicina veltīt lielāku vērību to Eiropas tehnoloģiju platformu atvērtībai un pārredzamībai, kas darbojas zinātņu par dzīvību un biotehnoloģijas jomā, lai tajās tiktu iesaistīta ne vien rūpniecība un zinātniskā sabiedrība, bet arī vietējās un reģionālās pašvaldības un jo īpaši — mazie un vidējie uzņēmumi;

| 25. | atbalsta to reģionu, kuros attīstīta biotehnoloģijas nozare, aktīvāku līdzdalību ERA-Net programmā valstu un reģionu pētniecības programmu koordinācijai, kas tiek īstenota saskaņā ar 7. Izpētes pamatprogrammu; |
| --- | --- |

25.

atbalsta to reģionu, kuros attīstīta biotehnoloģijas nozare, aktīvāku līdzdalību ERA-Net programmā valstu un reģionu pētniecības programmu koordinācijai, kas tiek īstenota saskaņā ar 7. Izpētes pamatprogrammu;

| 26. | atzinīgi vērtē faktu, ka palielināta Eiropas Ētikas grupas nozīme. Jāveicina Kopienas, valstu un reģionālā līmeņa sadarbība sociāli ekonomisko un ētikas jautājumu risināšanā. Jāizstrādā ētikas pamatnostādnes tādās jomās kā, piemēram, cilmes šūnu izpēte, bioloģiskās bankas, ksenotransplantācija, ģenētiskā testēšana un izmēģinājumi ar dzīvniekiem; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē faktu, ka palielināta Eiropas Ētikas grupas nozīme. Jāveicina Kopienas, valstu un reģionālā līmeņa sadarbība sociāli ekonomisko un ētikas jautājumu risināšanā. Jāizstrādā ētikas pamatnostādnes tādās jomās kā, piemēram, cilmes šūnu izpēte, bioloģiskās bankas, ksenotransplantācija, ģenētiskā testēšana un izmēģinājumi ar dzīvniekiem;

| 27. | atbalsta pasākumus, kas turpmāk tiks veikti standarta materiālu un noteikšanas metožu apstiprināšanas jomā, kā arī metodikas izstrādi ģenētiski modificētu organismu, pārtikas produktu un lopbarības kaitīgās ietekmes uzraudzībai. Atzinīgi vērtējama Eiropas Komisijas aktīvā darbība starptautisko pamatnostādņu, standartu un ieteikumu izstrādē, īpaši pārtikas produktu nekaitīguma jomā; |
| --- | --- |

27.

atbalsta pasākumus, kas turpmāk tiks veikti standarta materiālu un noteikšanas metožu apstiprināšanas jomā, kā arī metodikas izstrādi ģenētiski modificētu organismu, pārtikas produktu un lopbarības kaitīgās ietekmes uzraudzībai. Atzinīgi vērtējama Eiropas Komisijas aktīvā darbība starptautisko pamatnostādņu, standartu un ieteikumu izstrādē, īpaši pārtikas produktu nekaitīguma jomā;

| 28. | pauž gatavību sadarboties ar Eiropas Komisiju un dalībvalstīm, lai pārbaudītu, vai pētniecības politika nodrošina vispiemērotāko tradicionālu un mūsdienīgu tehnoloģiju kombināciju. Komiteja iecerējusi sniegt atbalstu attīstības valstu un ES efektīvas partnerības veidošanai pētniecības jomā. Jāatbalsta subreģionālas, reģionālas un starptautiskas organizācijas, jo īpaši — starptautiskie lauksaimniecības pētījumu centri (International Agricultural Research Centers); |
| --- | --- |

28.

pauž gatavību sadarboties ar Eiropas Komisiju un dalībvalstīm, lai pārbaudītu, vai pētniecības politika nodrošina vispiemērotāko tradicionālu un mūsdienīgu tehnoloģiju kombināciju. Komiteja iecerējusi sniegt atbalstu attīstības valstu un ES efektīvas partnerības veidošanai pētniecības jomā. Jāatbalsta subreģionālas, reģionālas un starptautiskas organizācijas, jo īpaši — starptautiskie lauksaimniecības pētījumu centri (International Agricultural Research Centers);

| 29. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas veiktos pasākumus, lai sekmētu drošu un efektīvu modernās biotehnoloģijas izmantošanu attīstības valstīs, kā arī palielinātu to spējas novērtēt un pārvaldīt riskus. Sadarbībā ar starptautisko sabiedrību jāprecizē, kāds būs pētniecības ieguldījums HIV/AIDS, malārijas, tuberkulozes un citu nabadzības izraisītu slimību apkarošanā. Atzinīgi vērtējami Eiropas Komisijas un dalībvalstu pūliņi, atbalstot ģenētisko resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu attīstības valstīs; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas veiktos pasākumus, lai sekmētu drošu un efektīvu modernās biotehnoloģijas izmantošanu attīstības valstīs, kā arī palielinātu to spējas novērtēt un pārvaldīt riskus. Sadarbībā ar starptautisko sabiedrību jāprecizē, kāds būs pētniecības ieguldījums HIV/AIDS, malārijas, tuberkulozes un citu nabadzības izraisītu slimību apkarošanā. Atzinīgi vērtējami Eiropas Komisijas un dalībvalstu pūliņi, atbalstot ģenētisko resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu attīstības valstīs;

| 30. | rosina vēl vairāk uzlabot visu Komisijas dienestu darbu attīstības tendenču prognozēšanā, jo īpaši tehnoloģiju jomā, lai tādējādi varētu jau savlaicīgi apzināt jaunas risināmās problēmas. Jāpārbauda tiesību aktu izstrādes un politikas atbilstība, saskaņotība un efektivitāte, kā arī to sabiedriskā un politiskā ietekme. |
| --- | --- |

30.

rosina vēl vairāk uzlabot visu Komisijas dienestu darbu attīstības tendenču prognozēšanā, jo īpaši tehnoloģiju jomā, lai tādējādi varētu jau savlaicīgi apzināt jaunas risināmās problēmas. Jāpārbauda tiesību aktu izstrādes un politikas atbilstība, saskaņotība un efektivitāte, kā arī to sabiedriskā un politiskā ietekme.

Briselē, 2008. gada 6. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 105/11

---

Reģionu komitejas atzinums “Brīvprātīgās darbības ieguldījums ekonomiskās un sociālās kohēzijas nodrošināšanā”

(2008/C 105/03)

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzsver nozīmīgo ekonomisko ieguldījumu, ko brīvprātīgā darbība sniedz ekonomikai vietējā, reģionālajā, valsts un ES līmenī, izmantojot a) papildu cilvēkresursus kā papildspēku sociālajai un ekonomiskajai darbībai b) sociālā kapitāla veidošanu un dzīves kvalitātes uzlabošanu, kas var būt ietekmīgs faktors investīciju jomā un darba vietu izveidē; |
| --- | --- |

—

uzsver nozīmīgo ekonomisko ieguldījumu, ko brīvprātīgā darbība sniedz ekonomikai vietējā, reģionālajā, valsts un ES līmenī, izmantojot a) papildu cilvēkresursus kā papildspēku sociālajai un ekonomiskajai darbībai b) sociālā kapitāla veidošanu un dzīves kvalitātes uzlabošanu, kas var būt ietekmīgs faktors investīciju jomā un darba vietu izveidē;

| — | uzsver, ka brīvprātīgā darbība jebkurā jomā nav jāuztver kā alternatīva nodarbināto personu aizstāšanai; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka brīvprātīgā darbība jebkurā jomā nav jāuztver kā alternatīva nodarbināto personu aizstāšanai;

| — | rosina dalībvalstis apkopot precīzus statistikas datus par brīvprātīgo ieguldījumu vietējā un reģionālajā līmenī, kā arī atbalstīt piemērotu iniciatīvu izstrādi abos minētajos līmeņos; |
| --- | --- |

—

rosina dalībvalstis apkopot precīzus statistikas datus par brīvprātīgo ieguldījumu vietējā un reģionālajā līmenī, kā arī atbalstīt piemērotu iniciatīvu izstrādi abos minētajos līmeņos;

| — | uzskata, ka jautājumiem par brīvprātīgās darbības neskaidro juridisko statusu būtu jāpievērš lielāka uzmanība, jo īpaši pievēršot uzmanību tiesībām un pienākumiem, un iesaka attiecīgos gadījumos piešķirt brīvprātīgajai darbībai skaidri noteiktu un visām ES dalībvalstīm piemērotu juridisko statusu, lai atvieglotu robežu šķērsošanu personām, kas pārvietojas brīvprātīgas darbības nolūkos; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka jautājumiem par brīvprātīgās darbības neskaidro juridisko statusu būtu jāpievērš lielāka uzmanība, jo īpaši pievēršot uzmanību tiesībām un pienākumiem, un iesaka attiecīgos gadījumos piešķirt brīvprātīgajai darbībai skaidri noteiktu un visām ES dalībvalstīm piemērotu juridisko statusu, lai atvieglotu robežu šķērsošanu personām, kas pārvietojas brīvprātīgas darbības nolūkos;

| — | uzskata, ka brīvprātīgajā darbībā ir svarīga ES dimensija, un tādēļ vēlētos saskaņotāku un visaptverošāku politisko pieeju, jo īpaši šādos aspektos:






  — | labāka izpratne, veicot plašākus pētījumus un nodrošinot augstākas kvalitātes statistiku ES līmenī; |
| --- | --- | --- |

—

uzskata, ka brīvprātīgajā darbībā ir svarīga ES dimensija, un tādēļ vēlētos saskaņotāku un visaptverošāku politisko pieeju, jo īpaši šādos aspektos:

—

labāka izpratne, veicot plašākus pētījumus un nodrošinot augstākas kvalitātes statistiku ES līmenī;

| — | brīvprātīgās darbības ekonomiskā ieguldījuma atzīšana un tās monetārā ekvivalenta kā kopfinansējuma atzīšana ES finansētās programmās; |
| --- | --- |

—

brīvprātīgās darbības ekonomiskā ieguldījuma atzīšana un tās monetārā ekvivalenta kā kopfinansējuma atzīšana ES finansētās programmās;

| — | lielāka uzmanība brīvprātīgajai darbībai ES līmenī, neattiecinot to tikai uz pilsoniskuma un jaunatnes lietu jomu; |
| --- | --- |

—

lielāka uzmanība brīvprātīgajai darbībai ES līmenī, neattiecinot to tikai uz pilsoniskuma un jaunatnes lietu jomu;

| — | jaunu iniciatīvu izskatīšana, lai veicinātu brīvprātīgo savstarpēju pieredzes apmaiņu un mobilitāti, izmantojot Eiropas Brīvprātīgo programmu visu vecumu iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

—

jaunu iniciatīvu izskatīšana, lai veicinātu brīvprātīgo savstarpēju pieredzes apmaiņu un mobilitāti, izmantojot Eiropas Brīvprātīgo programmu visu vecumu iedzīvotājiem.

| Ziņotājs(-a) | : | Cllr Declan MCDONNELL (IE/ALDE), Golvejas pilsētas domes un West Regional Authority loceklis |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs(-a)

:

Cllr Declan MCDONNELL (IE/ALDE), Golvejas pilsētas domes un West Regional Authority loceklis

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | uzskata, ka šajā atzinumā minēto brīvprātīgo ieguldījumu raksturo trīs iezīmes, proti, tas ir nealgots darbs, to veic pēc brīvprātības principa un tas nav brīvprātīgās darbības veicēja vai viņa ģimenes interesēs. Minētās iezīmes aptver plašu brīvprātīgo pasākumu spektru no formāliem līdz neformāliem, no īstermiņa līdz ilgtermiņa, no nepilna darba laika līdz pilna darba laika pasākumiem (brīvprātīgais dienests); |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka šajā atzinumā minēto brīvprātīgo ieguldījumu raksturo trīs iezīmes, proti, tas ir nealgots darbs, to veic pēc brīvprātības principa un tas nav brīvprātīgās darbības veicēja vai viņa ģimenes interesēs. Minētās iezīmes aptver plašu brīvprātīgo pasākumu spektru no formāliem līdz neformāliem, no īstermiņa līdz ilgtermiņa, no nepilna darba laika līdz pilna darba laika pasākumiem (brīvprātīgais dienests);

| 2. | atzīst, ka brīvprātīgā darbība ir noteicošs faktors aktīva pilsoniskuma un demokrātijas sekmēšanā visos līmeņos, ņemot vērā, ka brīvprātīgie tieši vai netieši darbojas, lai uzlabotu sabiedrības labklājību visos līmeņos — vietējā, reģionālajā un attiecīgās valsts līmenī; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka brīvprātīgā darbība ir noteicošs faktors aktīva pilsoniskuma un demokrātijas sekmēšanā visos līmeņos, ņemot vērā, ka brīvprātīgie tieši vai netieši darbojas, lai uzlabotu sabiedrības labklājību visos līmeņos — vietējā, reģionālajā un attiecīgās valsts līmenī;

| 3. | atzīst, ka sabiedrības sociāli atstumtajām grupām ir vismazākās iespējas veikt brīvprātīgo darbību un ka tādēļ par būtisku mērķi jāizvirza atbalsts minētajām grupām nolūkā tās iesaistīt, un to attiecīgajiem pārstāvjiem ļaut justies noderīgiem; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka sabiedrības sociāli atstumtajām grupām ir vismazākās iespējas veikt brīvprātīgo darbību un ka tādēļ par būtisku mērķi jāizvirza atbalsts minētajām grupām nolūkā tās iesaistīt, un to attiecīgajiem pārstāvjiem ļaut justies noderīgiem;

| 4. | atzīst brīvprātīgās darbības svarīgo lomu labklājības uzlabošanā visā pasaulē, kā arī tās būtisko nozīmi vispārējās nabadzības mazināšanā un starptautiskā dialoga sekmēšanā; |
| --- | --- |

4.

atzīst brīvprātīgās darbības svarīgo lomu labklājības uzlabošanā visā pasaulē, kā arī tās būtisko nozīmi vispārējās nabadzības mazināšanā un starptautiskā dialoga sekmēšanā;

| 5. | atzīst nozīmi, kāda var būt brīvprātīgajai darbībai vietējā, valsts un starptautiskajā līmenī problēmu risināšanā saistībā ar klimata pārmaiņām, kā arī, lai nodrošinātu civilo aizsardzību, sociālo iekļaušanu, sadarbību ar jaunattīstības valstīm, labāk integrētu cilvēkus ar invaliditāti un imigrantus; |
| --- | --- |

5.

atzīst nozīmi, kāda var būt brīvprātīgajai darbībai vietējā, valsts un starptautiskajā līmenī problēmu risināšanā saistībā ar klimata pārmaiņām, kā arī, lai nodrošinātu civilo aizsardzību, sociālo iekļaušanu, sadarbību ar jaunattīstības valstīm, labāk integrētu cilvēkus ar invaliditāti un imigrantus;

Sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenošanu — brīvprātīgās darbības nozīmīgums

| 6. | uzsver nozīmīgo ekonomisko ieguldījumu, ko brīvprātīgā darbība sniedz ekonomikai vietējā, reģionālajā, valsts un ES līmenī, izmantojot a) papildu cilvēkresursus kā papildspēku sociālajai un ekonomiskajai darbībai (1), b) sociālā kapitāla veidošanu un dzīves kvalitātes uzlabošanu, kas var būt noteicošais faktors investīciju jomā un darba vietu izveidē. Pētījumi liecina, ka sociālajam kapitālam ir tieša pozitīva saistība ar Eiropas reģionu attīstības līmeņiem (2). Pilnībā piekrīt apgalvojumam, ka sociālais kapitāls var arī “savstarpēji stiprināt un pozitīvi ietekmēt ekonomikas izaugsmi, kā arī tādas būtiskas jomas kā sociālā kontrole, sociālā iekļaušana, veselība, pārvaldība, iestādes, demokrātiskā kapacitāte” (3); |
| --- | --- |

6.

uzsver nozīmīgo ekonomisko ieguldījumu, ko brīvprātīgā darbība sniedz ekonomikai vietējā, reģionālajā, valsts un ES līmenī, izmantojot a) papildu cilvēkresursus kā papildspēku sociālajai un ekonomiskajai darbībai (1), b) sociālā kapitāla veidošanu un dzīves kvalitātes uzlabošanu, kas var būt noteicošais faktors investīciju jomā un darba vietu izveidē. Pētījumi liecina, ka sociālajam kapitālam ir tieša pozitīva saistība ar Eiropas reģionu attīstības līmeņiem (2). Pilnībā piekrīt apgalvojumam, ka sociālais kapitāls var arī “savstarpēji stiprināt un pozitīvi ietekmēt ekonomikas izaugsmi, kā arī tādas būtiskas jomas kā sociālā kontrole, sociālā iekļaušana, veselība, pārvaldība, iestādes, demokrātiskā kapacitāte” (3);

| 7. | uzsver brīvprātīgās darbības priekšrocības attiecībā uz personu nodarbinātību (4), nodrošinot līdzdalību brīvprātīgajās programmās un dienestos. RK uzskata, ka sabiedrības neaizsargātākajām grupām (imigrantiem, mazākumtautību pārstāvjiem, bezdarbniekiem, bezpajumtniekiem, narkotisko un psihotropo vielu atkarīgiem lietotājiem, no mācībām atskaitītiem skolēniem) tiek dota iespēja izmainīt dzīvi, aktīvi iesaistīties sabiedriskajās norisēs, un, izmantojot iegūtās prasmes un pieredzi, piekļūt labāk atlīdzinātam darbam vai atkārtoti pievērsties mācībām. Pateicoties šādai iespējai, visu sabiedrības grupu pārstāvji kopīgi piedalās sabiedriskā labuma, sociālās kohēzijas, daudzveidības un izpratnes sekmēšanā; |
| --- | --- |

7.

uzsver brīvprātīgās darbības priekšrocības attiecībā uz personu nodarbinātību (4), nodrošinot līdzdalību brīvprātīgajās programmās un dienestos. RK uzskata, ka sabiedrības neaizsargātākajām grupām (imigrantiem, mazākumtautību pārstāvjiem, bezdarbniekiem, bezpajumtniekiem, narkotisko un psihotropo vielu atkarīgiem lietotājiem, no mācībām atskaitītiem skolēniem) tiek dota iespēja izmainīt dzīvi, aktīvi iesaistīties sabiedriskajās norisēs, un, izmantojot iegūtās prasmes un pieredzi, piekļūt labāk atlīdzinātam darbam vai atkārtoti pievērsties mācībām. Pateicoties šādai iespējai, visu sabiedrības grupu pārstāvji kopīgi piedalās sabiedriskā labuma, sociālās kohēzijas, daudzveidības un izpratnes sekmēšanā;

| 8. | uzsver “pievienoto vērtību”, ko brīvprātīgā darbība var sniegt sociālā atbalsta pasākumiem, piemēram, atbalsta projektiem, kuri paredzēti personām ar invaliditāti un kas obligāti nav finansiāli atlīdzināmi; |
| --- | --- |

8.

uzsver “pievienoto vērtību”, ko brīvprātīgā darbība var sniegt sociālā atbalsta pasākumiem, piemēram, atbalsta projektiem, kuri paredzēti personām ar invaliditāti un kas obligāti nav finansiāli atlīdzināmi;

| 9. | atzīmē brīvprātīgās darbības nozīmi jaunu un radošu risinājumu sniegšanā saistībā ar aktuālām sociālām problēmām, ļaujot izmēģināt jaunus pakalpojumus un darba iespējas; |
| --- | --- |

9.

atzīmē brīvprātīgās darbības nozīmi jaunu un radošu risinājumu sniegšanā saistībā ar aktuālām sociālām problēmām, ļaujot izmēģināt jaunus pakalpojumus un darba iespējas;

| 10. | uzsver, ka brīvprātīgā darbība jebkurā jomā tomēr nebūtu uztverama kā alternatīva nodarbināto personu aizstāšanai; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka brīvprātīgā darbība jebkurā jomā tomēr nebūtu uztverama kā alternatīva nodarbināto personu aizstāšanai;

| 11. | uzsver brīvprātīgās darbības pozitīvo ietekmi uz sabiedrības veselību un mazākus iespējamos izdevumus veselības pakalpojumu jomā vietējā, reģionālajā un valsts līmenī. Pētījumi liecina, ka brīvprātīgajai darbībai var būt īpaši labvēlīga ietekme uz vecāka gada gājuma cilvēku veselību (5). Labvēlīgo ietekmi uz veselību var attiecināt uz dažāda vecuma personām, sākot no jauniešiem līdz pat pensijas vecuma cilvēkiem, un tai var būt preventīva nozīme fizisko un garīgo slimību gadījumos; |
| --- | --- |

11.

uzsver brīvprātīgās darbības pozitīvo ietekmi uz sabiedrības veselību un mazākus iespējamos izdevumus veselības pakalpojumu jomā vietējā, reģionālajā un valsts līmenī. Pētījumi liecina, ka brīvprātīgajai darbībai var būt īpaši labvēlīga ietekme uz vecāka gada gājuma cilvēku veselību (5). Labvēlīgo ietekmi uz veselību var attiecināt uz dažāda vecuma personām, sākot no jauniešiem līdz pat pensijas vecuma cilvēkiem, un tai var būt preventīva nozīme fizisko un garīgo slimību gadījumos;

| 12. | atzīmē svarīgo nozīmi, kāda var būt brīvprātīgajai darbībai mūžizglītības jomā, ļaujot cilvēkiem iegūt jaunas iemaņas, tādējādi sekmējot personisko, sociālo un kulturālo bagātināšanos, kā arī palielinot un pielāgojot viņu nodarbinātības iespējas aizvien mainīgajā ekonomikas vidē; īpaši atzinīgi vērtē brīvprātīgas darbības sekmēšanu skolās, lai ieaudzinātu brīvprātības vērtības; |
| --- | --- |

12.

atzīmē svarīgo nozīmi, kāda var būt brīvprātīgajai darbībai mūžizglītības jomā, ļaujot cilvēkiem iegūt jaunas iemaņas, tādējādi sekmējot personisko, sociālo un kulturālo bagātināšanos, kā arī palielinot un pielāgojot viņu nodarbinātības iespējas aizvien mainīgajā ekonomikas vidē; īpaši atzinīgi vērtē brīvprātīgas darbības sekmēšanu skolās, lai ieaudzinātu brīvprātības vērtības;

| 13. | uzsver brīvprātīgās darbības nozīmi, atbalstot vietēja mēroga iniciatīvas attīstības jomā un veicinot vairāku ES finansēto iniciatīvu, piemēram, Leader programmas, sekmīgu īstenošanu. Minētā darbība līdzsvaro globalizācijas negatīvās sekas un nodrošina ilgtspējīgu vietējās ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

13.

uzsver brīvprātīgās darbības nozīmi, atbalstot vietēja mēroga iniciatīvas attīstības jomā un veicinot vairāku ES finansēto iniciatīvu, piemēram, Leader programmas, sekmīgu īstenošanu. Minētā darbība līdzsvaro globalizācijas negatīvās sekas un nodrošina ilgtspējīgu vietējās ekonomikas attīstību;

| 14. | aicina veidot ciešāku sadarbību starp valsts iestādēm un brīvprātīgo organizācijām, lai izstrādātu brīvprātīgo jomas vajadzībām piemērotāku politiku; |
| --- | --- |

14.

aicina veidot ciešāku sadarbību starp valsts iestādēm un brīvprātīgo organizācijām, lai izstrādātu brīvprātīgo jomas vajadzībām piemērotāku politiku;

Pētījumu un statistikas datu par brīvprātīgo darbību trūkums

| 15. | uzsver nepieciešamību nekavējoties novērst pilnīgu un precīzu ES vai valsts līmeņa statistikas datu par brīvprātīgās darbības ekonomisko ieguldījumu trūkumu. Reģionu komiteja tādēļ atzinīgi vērtē Beļģijas, Francijas, Čehijas Republikas, Itālijas un Slovākijas apņemšanos ieviest nacionālo kontu sistēmā ANO Rokasgrāmatu par bezpeļņas organizācijām; |
| --- | --- |

15.

uzsver nepieciešamību nekavējoties novērst pilnīgu un precīzu ES vai valsts līmeņa statistikas datu par brīvprātīgās darbības ekonomisko ieguldījumu trūkumu. Reģionu komiteja tādēļ atzinīgi vērtē Beļģijas, Francijas, Čehijas Republikas, Itālijas un Slovākijas apņemšanos ieviest nacionālo kontu sistēmā ANO Rokasgrāmatu par bezpeļņas organizācijām;

| 16. | rosina dalībvalstis apkopot precīzus statistikas datus par brīvprātīgo ieguldījumu vietējā un reģionālajā līmenī, kā arī atbalstīt piemērotu iniciatīvu izstrādi abos minētajos līmeņos; |
| --- | --- |

16.

rosina dalībvalstis apkopot precīzus statistikas datus par brīvprātīgo ieguldījumu vietējā un reģionālajā līmenī, kā arī atbalstīt piemērotu iniciatīvu izstrādi abos minētajos līmeņos;

| 17. | aicina Eiropas Komisiju izveidot sistematizētāku datu apkopojumu par brīvprātīgajiem un viņu sniegtajiem pakalpojumiem un atbalsta priekšlikumu Eurostat statistikas datos iekļaut brīvprātīgo darbību kā īpašu kategoriju, lai precīzi novērtētu brīvprātīgās darbības ekonomisko vērtību; |
| --- | --- |

17.

aicina Eiropas Komisiju izveidot sistematizētāku datu apkopojumu par brīvprātīgajiem un viņu sniegtajiem pakalpojumiem un atbalsta priekšlikumu Eurostat statistikas datos iekļaut brīvprātīgo darbību kā īpašu kategoriju, lai precīzi novērtētu brīvprātīgās darbības ekonomisko vērtību;

| 18. | iesaka izstrādāt salīdzinošu pētījumu par brīvprātīgo darbību ES, lai iegūtu informāciju par tās attīstības tendencēm, apmēriem un raksturojumu valsts, vietējā un reģionālajā līmenī. Tas ļaus skaidri apzināties kultūras līdzības un atšķirības saistībā ar brīvprātīgiem pasākumiem un infrastruktūru; |
| --- | --- |

18.

iesaka izstrādāt salīdzinošu pētījumu par brīvprātīgo darbību ES, lai iegūtu informāciju par tās attīstības tendencēm, apmēriem un raksturojumu valsts, vietējā un reģionālajā līmenī. Tas ļaus skaidri apzināties kultūras līdzības un atšķirības saistībā ar brīvprātīgiem pasākumiem un infrastruktūru;

| 19. | iesaka izstrādāt ES līmeņa pētījumu, lai apzinātu paraugprakses piemērus vietējā un reģionālā līmeņa brīvprātīgās darbības sekmēšanai un atbalstam. Atkarībā no pētījuma rezultātiem reģioni ar bagātīgāku pieredzi brīvprātīgās darbības jomā varētu sniegt atbalstu pārējiem reģioniem un apdzīvotām vietām jaunu iniciatīvu attīstīšanā; |
| --- | --- |

19.

iesaka izstrādāt ES līmeņa pētījumu, lai apzinātu paraugprakses piemērus vietējā un reģionālā līmeņa brīvprātīgās darbības sekmēšanai un atbalstam. Atkarībā no pētījuma rezultātiem reģioni ar bagātīgāku pieredzi brīvprātīgās darbības jomā varētu sniegt atbalstu pārējiem reģioniem un apdzīvotām vietām jaunu iniciatīvu attīstīšanā;

Brīvprātīgās darbības juridiskais statuss

| 20. | uzskata, ka jautājumiem par brīvprātīgās darbības neskaidro juridisko statusu jāpievērš lielāka uzmanība, jo īpaši pievēršot uzmanību tiesībām un pienākumiem, un iesaka attiecīgos gadījumos piešķirt brīvprātīgajai darbībai skaidri noteiktu un visām ES dalībvalstīm piemērotu juridisku statusu, lai atvieglotu robežu šķērsošanu personām, kas pārvietojas brīvprātīgas darbības nolūkos; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka jautājumiem par brīvprātīgās darbības neskaidro juridisko statusu jāpievērš lielāka uzmanība, jo īpaši pievēršot uzmanību tiesībām un pienākumiem, un iesaka attiecīgos gadījumos piešķirt brīvprātīgajai darbībai skaidri noteiktu un visām ES dalībvalstīm piemērotu juridisku statusu, lai atvieglotu robežu šķērsošanu personām, kas pārvietojas brīvprātīgas darbības nolūkos;

| 21. | uzsver, ka saistībā ar brīvprātīgu darbību principā nav pieļaujami tādi šķēršļi kā apdrošināšanas vai valsts pabalstu, piemēram, sociālā nodrošinājuma trūkums un ka šā pasākuma nodrošināšanai jāpieņem atbilstīgs tiesiskais regulējums; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka saistībā ar brīvprātīgu darbību principā nav pieļaujami tādi šķēršļi kā apdrošināšanas vai valsts pabalstu, piemēram, sociālā nodrošinājuma trūkums un ka šā pasākuma nodrošināšanai jāpieņem atbilstīgs tiesiskais regulējums;

Atbalstīt brīvprātīgās darbības atbalsta infrastruktūru

| 22. | iesaka vietējām un reģionālajām pašvaldībām atbalstīt pasākumus, lai izveidotu infrastruktūru brīvprātīgās darbības atbalstam un veicināšanai, vienlaikus ievērojot brīvprātīgā sektora autonomiju. Piemēram, vietējie brīvprātīgo dalībnieku centri vai citāda atbilstoša infrastruktūra var sniegt palīdzību brīvprātīgās darbības veicināšanā, sniedzot informāciju par brīvprātīgā darba iespējām un profesionalizējot šādas darbības vadību attiecīgajās organizācijās; |
| --- | --- |

22.

iesaka vietējām un reģionālajām pašvaldībām atbalstīt pasākumus, lai izveidotu infrastruktūru brīvprātīgās darbības atbalstam un veicināšanai, vienlaikus ievērojot brīvprātīgā sektora autonomiju. Piemēram, vietējie brīvprātīgo dalībnieku centri vai citāda atbilstoša infrastruktūra var sniegt palīdzību brīvprātīgās darbības veicināšanā, sniedzot informāciju par brīvprātīgā darba iespējām un profesionalizējot šādas darbības vadību attiecīgajās organizācijās;

| 23. | vērš uzmanību uz to, ka attiecībā uz brīvprātīgās darbības atzīšanu jau pastāv decentralizētas sistēmas, ar kuru palīdzību tiek sertificētas brīvprātīgā darbā iegūtās prasmes, zināšanas un pieredze (6), un atzīmē iespēju saistīt minēto sistēmu ar Europass CV sistēmu, lai sekmētu brīvprātīgajā darbībā gūtās pieredzes atzīšanu visā ES saistībā ar nodarbinātības iespējām; |
| --- | --- |

23.

vērš uzmanību uz to, ka attiecībā uz brīvprātīgās darbības atzīšanu jau pastāv decentralizētas sistēmas, ar kuru palīdzību tiek sertificētas brīvprātīgā darbā iegūtās prasmes, zināšanas un pieredze (6), un atzīmē iespēju saistīt minēto sistēmu ar Europass CV sistēmu, lai sekmētu brīvprātīgajā darbībā gūtās pieredzes atzīšanu visā ES saistībā ar nodarbinātības iespējām;

| 24. | atzīmē arī iespējas, kādas ir Kopienas godalgu piešķiršanas sistēmai attiecībā uz brīvprātīgā un uzņēmējdarbības sektora organizācijām, lai noteiktu paraugprakses un izcilības piemērus saistībā ar brīvprātīgās darbības veicināšanu un atbalstu. Attiecīgo godalgu varētu piešķirt katru gadu, lai veicinātu ES mēroga debates par brīvprātīgās darbības vadību un atbalstu; |
| --- | --- |

24.

atzīmē arī iespējas, kādas ir Kopienas godalgu piešķiršanas sistēmai attiecībā uz brīvprātīgā un uzņēmējdarbības sektora organizācijām, lai noteiktu paraugprakses un izcilības piemērus saistībā ar brīvprātīgās darbības veicināšanu un atbalstu. Attiecīgo godalgu varētu piešķirt katru gadu, lai veicinātu ES mēroga debates par brīvprātīgās darbības vadību un atbalstu;

| 25. | uzsver, ka attiecībā uz brīvprātīgo darbību ar bērniem un mazāk aizsargātiem pieaugušajiem ES līmenī saskaņotas sistēmas, kurā apkopoti dati par personu nesodāmību, neesamības dēļ migranti nevar izpildīt dalībvalstu un ar brīvprātīgo darbu saistīto organizāciju noteiktās prasības, kas paredzētas, lai aizsargātu bērnus un mazāk aizsargātus pieaugušos no iespējamas ļaunprātīgas izmantošanas; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka attiecībā uz brīvprātīgo darbību ar bērniem un mazāk aizsargātiem pieaugušajiem ES līmenī saskaņotas sistēmas, kurā apkopoti dati par personu nesodāmību, neesamības dēļ migranti nevar izpildīt dalībvalstu un ar brīvprātīgo darbu saistīto organizāciju noteiktās prasības, kas paredzētas, lai aizsargātu bērnus un mazāk aizsargātus pieaugušos no iespējamas ļaunprātīgas izmantošanas;

Atbalsts no brīvprātīgās darbības atkarīgām organizācijām

| 26. | atzinīgi vērtē dažu ģenerāldirektorātu (jo īpaši Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta) centienus noteikt visaptverošāku pieeju, lai izmantotu brīvprātīgo darbību kā saskaņotas finansēšanas līdzekli ES finansētiem projektiem, un uzsver, ka brīvprātīgā darbība būtu vairāk jāatzīst kā līdzvērtīga kopfinansējumam citās ES finansētās programmās, ja jau brīvprātīgās darbības izmaksas iespējams atbilstoši novērtēt; tas zināmā mērā veicinātu tās vērtības tiešu atzīšanu, kāda ir brīvprātīgajām organizācijām, iesaistot brīvprātīgos; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē dažu ģenerāldirektorātu (jo īpaši Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta) centienus noteikt visaptverošāku pieeju, lai izmantotu brīvprātīgo darbību kā saskaņotas finansēšanas līdzekli ES finansētiem projektiem, un uzsver, ka brīvprātīgā darbība būtu vairāk jāatzīst kā līdzvērtīga kopfinansējumam citās ES finansētās programmās, ja jau brīvprātīgās darbības izmaksas iespējams atbilstoši novērtēt; tas zināmā mērā veicinātu tās vērtības tiešu atzīšanu, kāda ir brīvprātīgajām organizācijām, iesaistot brīvprātīgos;

| 27. | atzīst, ka svarīgi ir veicināt un atbalstīt brīvprātīgo organizāciju paraugpraksi brīvprātīgās darbības vadības jomā. Pētījumi liecina, ka šādas paraugprakses īstenošana var izraisīt brīvprātīgās darbības apjoma palielināšanos attiecīgajā organizācijā un jau esošo brīvprātīgo skaita saglabāšanos (7); |
| --- | --- |

27.

atzīst, ka svarīgi ir veicināt un atbalstīt brīvprātīgo organizāciju paraugpraksi brīvprātīgās darbības vadības jomā. Pētījumi liecina, ka šādas paraugprakses īstenošana var izraisīt brīvprātīgās darbības apjoma palielināšanos attiecīgajā organizācijā un jau esošo brīvprātīgo skaita saglabāšanos (7);

| 28. | mudina brīvprātīgo organizācijas stratēģiski, politiski pamatoti un plānveidīgi izmantot brīvprātīgo dalībnieku prasmi un enerģiju, lai paaugstinātu minēto organizāciju efektivitāti un palielinātu ar brīvprātīgo darbību saistītu pieredzi; |
| --- | --- |

28.

mudina brīvprātīgo organizācijas stratēģiski, politiski pamatoti un plānveidīgi izmantot brīvprātīgo dalībnieku prasmi un enerģiju, lai paaugstinātu minēto organizāciju efektivitāti un palielinātu ar brīvprātīgo darbību saistītu pieredzi;

Brīvprātīgās darbības nozīme sociālās kohēzijas jomā

| 29. | atzīmē būtisko nozīmi, kāda brīvprātīgai darbībai var būt indivīda personības attīstībā. Šāda darbība sniedz jaunu skatījumu uz sabiedrību un var arī paaugstināt personas pašcieņu un pašapziņu, ļaujot pilnīgā iesaistīties plašākas sabiedrības norisēs. Savukārt vietējā un reģionālā mērogā brīvprātīgam darbam ir liela nozīme gan tautsaimniecības un kultūras, gan sociālajā attīstībā; |
| --- | --- |

29.

atzīmē būtisko nozīmi, kāda brīvprātīgai darbībai var būt indivīda personības attīstībā. Šāda darbība sniedz jaunu skatījumu uz sabiedrību un var arī paaugstināt personas pašcieņu un pašapziņu, ļaujot pilnīgā iesaistīties plašākas sabiedrības norisēs. Savukārt vietējā un reģionālā mērogā brīvprātīgam darbam ir liela nozīme gan tautsaimniecības un kultūras, gan sociālajā attīstībā;

| 30. | atzīst nozīmi, kāda brīvprātīgajai darbībai var būt jaunu un vēsturiski atstumtu kopienu integrēšanā vietējā, reģionālajā un valsts līmenī. Brīvprātīgā darbība dod iespēju atsevišķām personām un grupām tikties ar citu sabiedrības slāņu pārstāvjiem pozitīvā un savstarpēji atbalstošā vidē; |
| --- | --- |

30.

atzīst nozīmi, kāda brīvprātīgajai darbībai var būt jaunu un vēsturiski atstumtu kopienu integrēšanā vietējā, reģionālajā un valsts līmenī. Brīvprātīgā darbība dod iespēju atsevišķām personām un grupām tikties ar citu sabiedrības slāņu pārstāvjiem pozitīvā un savstarpēji atbalstošā vidē;

| 31. | izsaka brīdinājumu, lai ES atbalsts nebūtu pārāk koncentrēts uz jaunatni un jauniešiem, un uzsver, ka brīvprātīgā darbība ir veids, kurā pilnībā var iesaistīties sabiedrības visas grupas un gūt no tā gandarījumu; |
| --- | --- |

31.

izsaka brīdinājumu, lai ES atbalsts nebūtu pārāk koncentrēts uz jaunatni un jauniešiem, un uzsver, ka brīvprātīgā darbība ir veids, kurā pilnībā var iesaistīties sabiedrības visas grupas un gūt no tā gandarījumu;

| 32. | tādēļ, ņemot vērā sabiedrības novecošanu, mudina ES jo īpaši atbalstīt gados vecāku cilvēku iesaistīšanos brīvprātīgajā darbībā, ņemot vērā a) gados vecāku cilvēku dzīves laikā gūtās iemaņas un pieredzi un b) brīvprātīgās darbības neapšaubāmi labvēlīgo ietekmi uz veselību. Izcils piemērs šajā sakarā ir aktīvo pensionāru apvienības Īrijā; |
| --- | --- |

32.

tādēļ, ņemot vērā sabiedrības novecošanu, mudina ES jo īpaši atbalstīt gados vecāku cilvēku iesaistīšanos brīvprātīgajā darbībā, ņemot vērā a) gados vecāku cilvēku dzīves laikā gūtās iemaņas un pieredzi un b) brīvprātīgās darbības neapšaubāmi labvēlīgo ietekmi uz veselību. Izcils piemērs šajā sakarā ir aktīvo pensionāru apvienības Īrijā;

| 33. | atzīst, ka brīvprātīgajai darbībai ir būtiski svarīga nozīme atsevišķu personu un grupu sociālās izolācijas likvidēšanā a) sniedzot sociālu atbalstu mazāk aizsargātiem bērniem un pieaugušajiem un b) tādējādi, ka brīvprātīgie paši var veidot jaunus tīklus un mazināt savu izolāciju; |
| --- | --- |

33.

atzīst, ka brīvprātīgajai darbībai ir būtiski svarīga nozīme atsevišķu personu un grupu sociālās izolācijas likvidēšanā a) sniedzot sociālu atbalstu mazāk aizsargātiem bērniem un pieaugušajiem un b) tādējādi, ka brīvprātīgie paši var veidot jaunus tīklus un mazināt savu izolāciju;

| 34. | atzīmē, kāda nozīme var būt brīvprātīgajai darbībai un konkrētiem projektiem starppaaudžu dialoga un sapratnes veicināšanā un atbalstā mūsdienu strauji mainīgajā sabiedrībā (8); |
| --- | --- |

34.

atzīmē, kāda nozīme var būt brīvprātīgajai darbībai un konkrētiem projektiem starppaaudžu dialoga un sapratnes veicināšanā un atbalstā mūsdienu strauji mainīgajā sabiedrībā (8);

| 35. | aicina pilsētu mērķsadarbības programmas ietvaros izveidot finansēšanas iniciatīvu, lai brīvprātīgo apmaiņas projekti varētu paplašināt vietējos un reģionālos ES tīklus un veicināt aktīvu pilsoniskumu; |
| --- | --- |

35.

aicina pilsētu mērķsadarbības programmas ietvaros izveidot finansēšanas iniciatīvu, lai brīvprātīgo apmaiņas projekti varētu paplašināt vietējos un reģionālos ES tīklus un veicināt aktīvu pilsoniskumu;

Publiskā un privātā sektora darba devēju iesaistīšana

| 36. | uzsver, ka brīvprātīgā darbība ir pamatelements profesionālās un ģimenes dzīves veselīga līdzsvara veicināšanai visā ES, kā arī pasākumu un tīklu veidošanas ārpus darba vides atbalstam; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka brīvprātīgā darbība ir pamatelements profesionālās un ģimenes dzīves veselīga līdzsvara veicināšanai visā ES, kā arī pasākumu un tīklu veidošanas ārpus darba vides atbalstam;

| 37. | iesaka publisko pakalpojumu aģentūrām veicināt brīvprātīgo darbību vietējā un reģionālajā līmenī, to personālam aicinot brīvprātīgos iesaistīties vietējā līmeņa brīvprātīgajā darbībā, vai arī izstrādājot iniciatīvas un partnerības brīvprātīgās darbības jomā (9); |
| --- | --- |

37.

iesaka publisko pakalpojumu aģentūrām veicināt brīvprātīgo darbību vietējā un reģionālajā līmenī, to personālam aicinot brīvprātīgos iesaistīties vietējā līmeņa brīvprātīgajā darbībā, vai arī izstrādājot iniciatīvas un partnerības brīvprātīgās darbības jomā (9);

| 38. | atbalsta uzņēmumu un vietējo brīvprātīgo organizāciju ilgtspējīgas saiknes izveidošanu, lai veicinātu uzņēmumu sociālo atbildību, kas balstās uz cilvēkresursiem, un uzņēmumu sniegto finansiālo atbalstu. Šajā sakarā būtu jāizveido sadarbība ar vietējiem MVU, kā arī uzņēmējdarbības pārstāvju reģionālajām un vietējām organizācijām, lai pārliecinātu vadību sekmēt darbinieku brīvprātīgo darbību; |
| --- | --- |

38.

atbalsta uzņēmumu un vietējo brīvprātīgo organizāciju ilgtspējīgas saiknes izveidošanu, lai veicinātu uzņēmumu sociālo atbildību, kas balstās uz cilvēkresursiem, un uzņēmumu sniegto finansiālo atbalstu. Šajā sakarā būtu jāizveido sadarbība ar vietējiem MVU, kā arī uzņēmējdarbības pārstāvju reģionālajām un vietējām organizācijām, lai pārliecinātu vadību sekmēt darbinieku brīvprātīgo darbību;

Attīstīt ES dimensiju

| 39. | uzskata, ka brīvprātīgajā darbībā ir svarīga ES dimensija, un tādēļ vēlētos saskaņotāku un visaptverošāku politisko pieeju, jo īpaši šādos aspektos:






  — | labāka izpratne, veicot plašākus pētījumus un nodrošinot augstākas kvalitātes statistiku ES līmenī; |
| --- | --- | --- |

39.

uzskata, ka brīvprātīgajā darbībā ir svarīga ES dimensija, un tādēļ vēlētos saskaņotāku un visaptverošāku politisko pieeju, jo īpaši šādos aspektos:

—

labāka izpratne, veicot plašākus pētījumus un nodrošinot augstākas kvalitātes statistiku ES līmenī;

| — | brīvprātīgās darbības ekonomiskā ieguldījuma atzīšana un tās monetārā ekvivalenta kā kopfinansējuma atzīšana ES finansētās programmās; |
| --- | --- |

—

brīvprātīgās darbības ekonomiskā ieguldījuma atzīšana un tās monetārā ekvivalenta kā kopfinansējuma atzīšana ES finansētās programmās;

| — | lielāka uzmanība brīvprātīgajai darbībai ES līmenī, neattiecinot to tikai uz pilsoniskuma un jaunatnes lietu jomu; |
| --- | --- |

—

lielāka uzmanība brīvprātīgajai darbībai ES līmenī, neattiecinot to tikai uz pilsoniskuma un jaunatnes lietu jomu;

| — | jaunu iniciatīvu izskatīšana, lai veicinātu brīvprātīgo savstarpēju pieredzes apmaiņu un mobilitāti, izmantojot Eiropas Brīvprātīgo programmu visu vecumu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

—

jaunu iniciatīvu izskatīšana, lai veicinātu brīvprātīgo savstarpēju pieredzes apmaiņu un mobilitāti, izmantojot Eiropas Brīvprātīgo programmu visu vecumu iedzīvotājiem;

| 40. | iesaka Komisijai reāli uzsākt programmas vai pasākumus, kas ļauj attīstīt Eiropas starpvalstu brīvprātīgās darbības projektus, kuros būtu iesaistīti ne tikai jaunieši, bet visi ES iedzīvotāji; |
| --- | --- |

40.

iesaka Komisijai reāli uzsākt programmas vai pasākumus, kas ļauj attīstīt Eiropas starpvalstu brīvprātīgās darbības projektus, kuros būtu iesaistīti ne tikai jaunieši, bet visi ES iedzīvotāji;

| 41. | iesaka pasludināt 2012. gadu par Aktīva pilsoniskuma, kas izpaužas brīvprātīgā darbībā, Eiropas gadu, lai uzsvērtu atbalstu brīvprātīgajai darbībai un to iniciatīvu īstenošanai, kuras paredzētas šajā atzinumā izvirzīto jautājumu risināšanai; |
| --- | --- |

41.

iesaka pasludināt 2012. gadu par Aktīva pilsoniskuma, kas izpaužas brīvprātīgā darbībā, Eiropas gadu, lai uzsvērtu atbalstu brīvprātīgajai darbībai un to iniciatīvu īstenošanai, kuras paredzētas šajā atzinumā izvirzīto jautājumu risināšanai;

| 42. | atzīst, ka brīvprātīgās darbības horizontālā rakstura ES politikas sistēmā un tās nozīmīguma attiecībā uz ES pasākumiem dažādās nozarēs dēļ nepieciešama labāka pašreizējo politiku un pasākumu saskaņošana, kas ir sekmīgi jāsaista ar šajā atzinumā izvirzītajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

42.

atzīst, ka brīvprātīgās darbības horizontālā rakstura ES politikas sistēmā un tās nozīmīguma attiecībā uz ES pasākumiem dažādās nozarēs dēļ nepieciešama labāka pašreizējo politiku un pasākumu saskaņošana, kas ir sekmīgi jāsaista ar šajā atzinumā izvirzītajiem jautājumiem;

| 43. | rosina Eiropas Parlamentu īstenot proaktīvāku nostāju attiecībā uz brīvprātīgās darbības horizontālo raksturu. Bez tam vienota piekļuves vieta Eiropas Komisijā varētu palīdzēt attīstīt brīvprātīgās darbības potenciālu ne tikai pilsoniskuma un jaunatnes lietu, bet arī dažādās citās politikas jomās; |
| --- | --- |

43.

rosina Eiropas Parlamentu īstenot proaktīvāku nostāju attiecībā uz brīvprātīgās darbības horizontālo raksturu. Bez tam vienota piekļuves vieta Eiropas Komisijā varētu palīdzēt attīstīt brīvprātīgās darbības potenciālu ne tikai pilsoniskuma un jaunatnes lietu, bet arī dažādās citās politikas jomās;

| 44. | apņemas kopā ar Eiropas Parlamentu un Komisiju veicināt šajā atzinumā izklāstīto ieteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

44.

apņemas kopā ar Eiropas Parlamentu un Komisiju veicināt šajā atzinumā izklāstīto ieteikumu īstenošanu.

Briselē, 2008. gada 7. februārī.

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Kā piemēru šim brīvprātīgās darbības aspektam var minēt Welcome Programme 08, kas ir Liverpūles — Eiropas kultūras galvaspilsētas programma.

1

Welcome Programme 08

(2)  Social Capital and Regional Economic Growth (Beugelsdijk and van Schaik, 2003).

2

Social Capital and Regional Economic Growth (Beugelsdijk and van Schaik, 2003).

(3)  The Well-being of Nations; the Role of Human and Social Capital (OECD 2001).

3

The Well-being of Nations; the Role of Human and Social Capital (OECD 2001).

(4)  Time Bank/Reed Executive Survey of 200 of the UK's top businesses (2000)

4

Time Bank/Reed Executive Survey of 200 of the UK's top businesses (2000)

http://timebank.org.uk/mediacentre/press_release_details.php?id=76.

(5)  The Health Benefits of Volunteering — A Review of Recent Research (Corporation for National and Community Service, 2007).

5

The Health Benefits of Volunteering — A Review of Recent Research (Corporation for National and Community Service, 2007).

(6)  Šādas sistēmas piemērs ir Vācijā, Hessenes federālajā zemē ieviestā sistēma. Skat.

6

http://www.kompetenznachweis.de/.

(7)  Volunteer Management Practices and Retention of Volunteers (Mark A. Hager, Jeffrey L. Brudney, 2004. gada jūnijs, The Urban Institute).

7

Volunteer Management Practices and Retention of Volunteers (Mark A. Hager, Jeffrey L. Brudney

The Urban Institute

(8)  Piemēram, Living Scenes projektā, ko īsteno Golvejā, 24 pārejas gada studenti no Presentation vidusskolas un 22 pieaugušie no Golvejas Aktīvo pensionāru apvienības ir iesaistīti starppaaudžu programmā, kura tagad ir iekļauta minētās skolas pārejas gada mācību programmā.

8

Living Scenes

Presentation

(9)  Daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības atsevišķās dalībvalstīs ir izstrādājušas vai atbalsta sava personāla brīvprātīgās darbības programmas, bieži vien izmantojot brīvprātīgas iemaksas no darbinieku algām, lai palīdzētu tālāknodot iemaņas labdarības organizācijām, atbalstītu jaunus vietējos uzņēmējus un vietēja mēroga pasākumus attīstības jomā.

9

---

| 25.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 105/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 105/16

---

Reģionu komitejas atzinums “Elastdrošība”

(2008/C 105/04)

REĢIONU KOMITEJA

| — | aicina no šā brīža turpmākajās diskusijās ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu elastdrošības īstenošanas jomā Lisabonas stratēģijas ietvaros, lai atspoguļotu to patieso nozīmīgumu gan ES, gan dalībvalstu līmenī. Vietējās un reģionālās pašvaldības, būdamas elastdrošības politikas galvenās īstenotājas, rada dinamisku darba tirgu, palīdz iedzīvotājiem atrast darbu, nodrošina darba tirgū neiekļauto iedzīvotāju aizsardzību, un tām jau sākotnēji jābūt iesaistītām politiku definēšanā; |
| --- | --- |

—

aicina no šā brīža turpmākajās diskusijās ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu elastdrošības īstenošanas jomā Lisabonas stratēģijas ietvaros, lai atspoguļotu to patieso nozīmīgumu gan ES, gan dalībvalstu līmenī. Vietējās un reģionālās pašvaldības, būdamas elastdrošības politikas galvenās īstenotājas, rada dinamisku darba tirgu, palīdz iedzīvotājiem atrast darbu, nodrošina darba tirgū neiekļauto iedzīvotāju aizsardzību, un tām jau sākotnēji jābūt iesaistītām politiku definēšanā;

| — | uzstājīgi aicina Eiropas Komisiju iespēju robežās izmantot Kopienas metodi un atkārtoti uzsver, ka atklātās koordinācijas metodes procesam, kura nozīme ES politikas attīstībā aizvien pieaug, ir jākļūst iekļaujošākam, un tajā ir jāiesaista dažādas ieinteresētās personas, tostarp vietējās un reģionālās pašvaldības, jo politikas parasti tiek īstenotas tieši šajā līmenī; |
| --- | --- |

—

uzstājīgi aicina Eiropas Komisiju iespēju robežās izmantot Kopienas metodi un atkārtoti uzsver, ka atklātās koordinācijas metodes procesam, kura nozīme ES politikas attīstībā aizvien pieaug, ir jākļūst iekļaujošākam, un tajā ir jāiesaista dažādas ieinteresētās personas, tostarp vietējās un reģionālās pašvaldības, jo politikas parasti tiek īstenotas tieši šajā līmenī;

| — | aicina Lisabonas stratēģijas salīdzinošo pārskatīšanu, kas jāveic ES dalībvalstu valdībām, paplašināt tā, lai vietējās un reģionālās pašvaldības un pārējās ieinteresētās puses arī iegūtu lietderīgu informāciju no salīdzinošās pieredzes apmaiņas par dažādām elastdrošības formām; |
| --- | --- |

—

aicina Lisabonas stratēģijas salīdzinošo pārskatīšanu, kas jāveic ES dalībvalstu valdībām, paplašināt tā, lai vietējās un reģionālās pašvaldības un pārējās ieinteresētās puses arī iegūtu lietderīgu informāciju no salīdzinošās pieredzes apmaiņas par dažādām elastdrošības formām;

| — | iesaka rīkot ikgadējus “sammitus”, lai uzlabotu aktīvu mijiedarbību starp ES iestādēm un RK, kas atvieglotu darba kārtības izstrādi, konsultācijas un informācijas apmaiņu par jautājumiem, kas attiecas uz elastdrošību un Lisabonas programmu plašākā izpratnē, pamatojoties uz RK un Komisijas strukturēta dialoga un RK Lisabonas stratēģijas īstenošanas platformas sanāksmēm. |
| --- | --- |

—

iesaka rīkot ikgadējus “sammitus”, lai uzlabotu aktīvu mijiedarbību starp ES iestādēm un RK, kas atvieglotu darba kārtības izstrādi, konsultācijas un informācijas apmaiņu par jautājumiem, kas attiecas uz elastdrošību un Lisabonas programmu plašākā izpratnē, pamatojoties uz RK un Komisijas strukturēta dialoga un RK Lisabonas stratēģijas īstenošanas platformas sanāksmēm.

| Ziņotājs | : | Dave QUAYLE kgs (UK/PES), Trafford pilsētas padome |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Dave QUAYLE kgs (UK/PES), Trafford pilsētas padome

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Ceļā uz kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem: vairāk un labākas darba vietas, izmantojot elastīgumu un drošību

COM(2007) 359 galīgā redakcija

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes par vietējo un reģionālo pašvaldību lomu

| 1. | aicina no šā brīža turpmākajās diskusijās ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu elastdrošības īstenošanas jomā Lisabonas stratēģijas ietvaros, lai atspoguļotu to patieso nozīmīgumu gan ES, gan dalībvalstu līmenī. Vietējās un reģionālās pašvaldības, būdamas elastdrošības politikas galvenās īstenotājas, rada dinamisku darba tirgu, palīdz iedzīvotājiem atrast darbu, nodrošina darba tirgū neiekļauto iedzīvotāju aizsardzību, un tām jau sākotnēji jābūt iesaistītām politiku definēšanā; |
| --- | --- |

1.

aicina no šā brīža turpmākajās diskusijās ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu elastdrošības īstenošanas jomā Lisabonas stratēģijas ietvaros, lai atspoguļotu to patieso nozīmīgumu gan ES, gan dalībvalstu līmenī. Vietējās un reģionālās pašvaldības, būdamas elastdrošības politikas galvenās īstenotājas, rada dinamisku darba tirgu, palīdz iedzīvotājiem atrast darbu, nodrošina darba tirgū neiekļauto iedzīvotāju aizsardzību, un tām jau sākotnēji jābūt iesaistītām politiku definēšanā;

| 2. | uzstājīgi aicina Eiropas Komisiju iespēju robežās izmantot Kopienas metodi un atkārtoti uzsver, ka atklātās koordinācijas metodes procesam, kura nozīme ES politikas attīstībā aizvien pieaug, ir jākļūst iekļaujošākam, un tajā ir jāiesaista dažādas ieinteresētās personas, tostarp vietējās un reģionālās pašvaldības, jo politikas parasti tiek īstenotas tieši šajā līmenī; |
| --- | --- |

2.

uzstājīgi aicina Eiropas Komisiju iespēju robežās izmantot Kopienas metodi un atkārtoti uzsver, ka atklātās koordinācijas metodes procesam, kura nozīme ES politikas attīstībā aizvien pieaug, ir jākļūst iekļaujošākam, un tajā ir jāiesaista dažādas ieinteresētās personas, tostarp vietējās un reģionālās pašvaldības, jo politikas parasti tiek īstenotas tieši šajā līmenī;

| 3. | aicina Lisabonas stratēģijas salīdzinošo pārskatīšanu, kas jāveic ES dalībvalstu valdībām, paplašināt tā, lai vietējās un reģionālās pašvaldības un pārējās ieinteresētās puses arī iegūtu lietderīgu informāciju no salīdzinošās pieredzes apmaiņas par dažādām elastdrošības formām; |
| --- | --- |

3.

aicina Lisabonas stratēģijas salīdzinošo pārskatīšanu, kas jāveic ES dalībvalstu valdībām, paplašināt tā, lai vietējās un reģionālās pašvaldības un pārējās ieinteresētās puses arī iegūtu lietderīgu informāciju no salīdzinošās pieredzes apmaiņas par dažādām elastdrošības formām;

| 4. | iesaka rīkot ikgadējus “sammitus”, lai uzlabotu aktīvu mijiedarbību starp ES iestādēm un RK, kas atvieglotu darba kārtības izstrādi, konsultācijas un informācijas apmaiņu par jautājumiem, kas attiecas uz elastdrošību un Lisabonas programmu plašākā izpratnē, pamatojoties uz RK un Komisijas strukturēta dialoga un RK Lisabonas stratēģijas īstenošanas platformas sanāksmēm; |
| --- | --- |

4.

iesaka rīkot ikgadējus “sammitus”, lai uzlabotu aktīvu mijiedarbību starp ES iestādēm un RK, kas atvieglotu darba kārtības izstrādi, konsultācijas un informācijas apmaiņu par jautājumiem, kas attiecas uz elastdrošību un Lisabonas programmu plašākā izpratnē, pamatojoties uz RK un Komisijas strukturēta dialoga un RK Lisabonas stratēģijas īstenošanas platformas sanāksmēm;

| 5. | aicina Eiropas Komisiju sniegt informāciju par elastdrošībai veltīto diskusiju rezultātiem; |
| --- | --- |

5.

aicina Eiropas Komisiju sniegt informāciju par elastdrošībai veltīto diskusiju rezultātiem;

| 6. | iesaka rīkot vietējo un reģionālo pašvaldību, sociālo partneru, nevalstisko organizāciju un plašākas sabiedrības decentralizētas diskusijas par elastdrošību un tās īstenošanu; |
| --- | --- |

6.

iesaka rīkot vietējo un reģionālo pašvaldību, sociālo partneru, nevalstisko organizāciju un plašākas sabiedrības decentralizētas diskusijas par elastdrošību un tās īstenošanu;

| 7. | uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā ir jābūt pilnvarām un finanšu resursiem, kas ļautu tām rīkoties attiecīgajā līmenī. Elastdrošības veicināšanas dēļ nedrīkst palielināties izmaksas, kas rodas vietējam un reģionālajam līmenim; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā ir jābūt pilnvarām un finanšu resursiem, kas ļautu tām rīkoties attiecīgajā līmenī. Elastdrošības veicināšanas dēļ nedrīkst palielināties izmaksas, kas rodas vietējam un reģionālajam līmenim;

| 8. | uzskata, ka tikai visaptveroša un ilgtermiņā stabila infrastruktūra, ko veido vietējo un reģionālo pašvaldību noteikti, organizēti un finansēti publiskie pakalpojumi, piemēram, transporta infrastruktūra, mājokļi par pieņemamu cenu, finansiāli un laika ziņā pieejami bērnu, personu ar invaliditāti un gados vecāku cilvēku aprūpes pakalpojumi; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka tikai visaptveroša un ilgtermiņā stabila infrastruktūra, ko veido vietējo un reģionālo pašvaldību noteikti, organizēti un finansēti publiskie pakalpojumi, piemēram, transporta infrastruktūra, mājokļi par pieņemamu cenu, finansiāli un laika ziņā pieejami bērnu, personu ar invaliditāti un gados vecāku cilvēku aprūpes pakalpojumi;

| 9. | tādēļ norāda, ka, pamatojoties uz Eiropas tiesību aktiem par konkurenci, valsts atbalstu un iekšējo tirgu, jāatbalsta nepieciešamo sociālo pakalpojumu organizēšana un finansēšana. |
| --- | --- |

9.

tādēļ norāda, ka, pamatojoties uz Eiropas tiesību aktiem par konkurenci, valsts atbalstu un iekšējo tirgu, jāatbalsta nepieciešamo sociālo pakalpojumu organizēšana un finansēšana.

Elastdrošības koncepcija

| 10. | uzskata, ka elastdrošībai koncepcijas izpratnē nav jābūt standarta modelim, kuru var vienādi piemērot visās dalībvalstīs, bet gan koncepcijai, kura jāturpina definēt, ņemot vērā, ka tās īstenošana dažās valstīs izraisa tālejošas sekas, bet citās nerada vērā ņemamu ietekmi; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka elastdrošībai koncepcijas izpratnē nav jābūt standarta modelim, kuru var vienādi piemērot visās dalībvalstīs, bet gan koncepcijai, kura jāturpina definēt, ņemot vērā, ka tās īstenošana dažās valstīs izraisa tālejošas sekas, bet citās nerada vērā ņemamu ietekmi;

| 11. | uzskata, ka elastdrošības koncepcija ietver spēcīgu un elastīgu darba tirgu un stabilu sociālā nodrošinājuma sistēmu saskaņošanu, lai labāk sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus — izaugsmes nodrošināšanu, vairāk un labāku darba vietu izveidi, tādējādi stiprinot Eiropas sociālo modeli, un lielāku sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka elastdrošības koncepcija ietver spēcīgu un elastīgu darba tirgu un stabilu sociālā nodrošinājuma sistēmu saskaņošanu, lai labāk sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus — izaugsmes nodrošināšanu, vairāk un labāku darba vietu izveidi, tādējādi stiprinot Eiropas sociālo modeli, un lielāku sociālo kohēziju;

| 12. | atbalsta pieejama, iekļaujoša un elastīga darba tirgus izvedi, atzīstot un sekmējot IKT un nodrošinot iespēju izmantot dažādus darba modeļus (piem., darbs mājās vai tāldarbs); |
| --- | --- |

12.

atbalsta pieejama, iekļaujoša un elastīga darba tirgus izvedi, atzīstot un sekmējot IKT un nodrošinot iespēju izmantot dažādus darba modeļus (piem., darbs mājās vai tāldarbs);

| 13. | uzskata, ka vairāk jāpievēršas demogrāfisko pārmaiņu un paaudžu jautājumiem. Jāveicina vecāka gadagājuma darba ņēmējiem paredzēti pasākumi, piemēram, elastīgs darba laiks, pensijas un pensionēšanās vecums, kā arī labāka apmācība. Jāveicina arī mūžizglītība, kvalitatīvākas mācības un jauniešu darbaudzināšanas shēmas; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka vairāk jāpievēršas demogrāfisko pārmaiņu un paaudžu jautājumiem. Jāveicina vecāka gadagājuma darba ņēmējiem paredzēti pasākumi, piemēram, elastīgs darba laiks, pensijas un pensionēšanās vecums, kā arī labāka apmācība. Jāveicina arī mūžizglītība, kvalitatīvākas mācības un jauniešu darbaudzināšanas shēmas;

| 14. | uzskata, ka lielāka uzmanība jāpievērš sieviešu un visu līdztiesības jautājumiem. Atsaucoties uz Lisabonas stratēģiju, sievietes joprojām ir nepietiekami nodarbinātas un daudziem cilvēkiem ar invaliditāti ir liels potenciāls darba tirgū, un tie var kļūt par pilntiesīgiem darba tirgus dalībniekiem. Tātad ar elastdrošības koncepcijas palīdzību jāveic pasākumi, lai ļautu viņiem ilgtspējīgā veidā pārvarēt joprojām esošās atšķirības; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka lielāka uzmanība jāpievērš sieviešu un visu līdztiesības jautājumiem. Atsaucoties uz Lisabonas stratēģiju, sievietes joprojām ir nepietiekami nodarbinātas un daudziem cilvēkiem ar invaliditāti ir liels potenciāls darba tirgū, un tie var kļūt par pilntiesīgiem darba tirgus dalībniekiem. Tātad ar elastdrošības koncepcijas palīdzību jāveic pasākumi, lai ļautu viņiem ilgtspējīgā veidā pārvarēt joprojām esošās atšķirības;

| 15. | uzskata, ka elastdrošība attiecas gan uz darba ņēmējiem, kuriem ir darba līgums, gan bezdarbniekiem, gan arī personām, kurām draud sociālā atstumtība. Elastdrošības politika radīs jaunas nodarbinātības iespējas tām grupām, kurām ir grūtības iekļauties darba tirgū. Tā veicinās arī profesionālo mobilitāti un darba vietu rotāciju tiem, kuru darba vietas ir stabilas. Šajā sakarā Komiteja atzīmē Eiropas Komisijas pieminēto virzību no “darba drošības” uz “nodarbinātības drošību” (kas norāda, ka strādāšana vienā darbavietā visu mūžu vairs nav uzskatāma par nemainīgu un stabilu nosacījumu); |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka elastdrošība attiecas gan uz darba ņēmējiem, kuriem ir darba līgums, gan bezdarbniekiem, gan arī personām, kurām draud sociālā atstumtība. Elastdrošības politika radīs jaunas nodarbinātības iespējas tām grupām, kurām ir grūtības iekļauties darba tirgū. Tā veicinās arī profesionālo mobilitāti un darba vietu rotāciju tiem, kuru darba vietas ir stabilas. Šajā sakarā Komiteja atzīmē Eiropas Komisijas pieminēto virzību no “darba drošības” uz “nodarbinātības drošību” (kas norāda, ka strādāšana vienā darbavietā visu mūžu vairs nav uzskatāma par nemainīgu un stabilu nosacījumu);

| 16. | uzskata, ka elastdrošības sasniegšanai ir vajadzīga sociālo partneru savstarpēja uzticēšanās un dialogs, kā arī to līdzdalība Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī; ir ļoti grūti noteikt rādītājus, pēc kuriem varētu vērtēt elastdrošības piemērošanu. Tās īstenošana vērtējama, pamatojoties uz katrai valstij raksturīgiem faktoriem, ņemot vērā attiecīgās valsts politiskos, tiesiskos, institucionālos un darba tirgus apstākļus. Veidojot Eiropas mēroga sadarbību, jāņem vērā minētie apsvērumi; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka elastdrošības sasniegšanai ir vajadzīga sociālo partneru savstarpēja uzticēšanās un dialogs, kā arī to līdzdalība Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī; ir ļoti grūti noteikt rādītājus, pēc kuriem varētu vērtēt elastdrošības piemērošanu. Tās īstenošana vērtējama, pamatojoties uz katrai valstij raksturīgiem faktoriem, ņemot vērā attiecīgās valsts politiskos, tiesiskos, institucionālos un darba tirgus apstākļus. Veidojot Eiropas mēroga sadarbību, jāņem vērā minētie apsvērumi;

| 17. | jautājumā par mobilitāti uzskata, ka daļa no risinājuma varētu būt “iekšējā” elastdrošība (uzņēmumā), jo tā darba devējiem nodrošina ražīguma un konkurētspējas pieaugumu, savukārt darbiniekiem — ilgstošāku karjeru konkrētajā darbavietā. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām kopīgi ar vietējā līmeņa sociālajiem partneriem būtu jānosaka, kādi ir iekšējās elastdrošības šķēršļi (t.i., nepieciešamība darbiniekiem apgūt jaunas iemaņas), tādējādi novēršot darbinieku skaita samazināšanu. |
| --- | --- |

17.

jautājumā par mobilitāti uzskata, ka daļa no risinājuma varētu būt “iekšējā” elastdrošība (uzņēmumā), jo tā darba devējiem nodrošina ražīguma un konkurētspējas pieaugumu, savukārt darbiniekiem — ilgstošāku karjeru konkrētajā darbavietā. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām kopīgi ar vietējā līmeņa sociālajiem partneriem būtu jānosaka, kādi ir iekšējās elastdrošības šķēršļi (t.i., nepieciešamība darbiniekiem apgūt jaunas iemaņas), tādējādi novēršot darbinieku skaita samazināšanu.

Elastdrošības četri elementi

| 18. | uzskata, ka sociālās aizsardzības trūkums varētu apdraudēt darba tirgus elastīgumu. Lai mazinātu minēto risku, vienlīdz jāizstrādā un jāīsteno četri elastdrošības principi; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka sociālās aizsardzības trūkums varētu apdraudēt darba tirgus elastīgumu. Lai mazinātu minēto risku, vienlīdz jāizstrādā un jāīsteno četri elastdrošības principi;

—   elastīgi līguma noteikumi gan no darba devēja, gan no darba ņēmēja viedokļa

| 19. | atbalsta Eiropas Komisijas mērķi samazināt atšķirības starp t.s. “piederošajām personām” (personām, kam ir darbs) un t.s. “piederošajām personām” (personām, kurām nav darba), tomēr uzstāj, ka minēto atšķirību mazināšana nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt nodarbināto personu tiesības un aizsardzību (kas bieži vien ir visnotaļ ierobežota); |
| --- | --- |

19.

atbalsta Eiropas Komisijas mērķi samazināt atšķirības starp t.s. “piederošajām personām” (personām, kam ir darbs) un t.s. “piederošajām personām” (personām, kurām nav darba), tomēr uzstāj, ka minēto atšķirību mazināšana nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt nodarbināto personu tiesības un aizsardzību (kas bieži vien ir visnotaļ ierobežota);

| 20. | atbalsta nostāju, ka dalībvalstīs jābūt godīgai un taisnīgai darba likumdošanai:






  — | tiesību aktos jāietver ne tikai noteikumi par vienlīdzīgu attieksmi, drošību un veselības aizsardzību darbā, apvienošanās un pārstāvības brīvību, darba koplīguma slēgšanu un kolektīvajām prasībām, kā arī vienlīdzīgu piekļuvi apmācībai, bet arī jānodrošina to piemērošana, |
| --- | --- | --- |

20.

atbalsta nostāju, ka dalībvalstīs jābūt godīgai un taisnīgai darba likumdošanai:

—

tiesību aktos jāietver ne tikai noteikumi par vienlīdzīgu attieksmi, drošību un veselības aizsardzību darbā, apvienošanās un pārstāvības brīvību, darba koplīguma slēgšanu un kolektīvajām prasībām, kā arī vienlīdzīgu piekļuvi apmācībai, bet arī jānodrošina to piemērošana,

| — | problēmas, kas saistītas ar nedeklarētu darbu, jārisina, efektīvāk piemērojot darba tiesību aktus, |
| --- | --- |

—

problēmas, kas saistītas ar nedeklarētu darbu, jārisina, efektīvāk piemērojot darba tiesību aktus,

| — | Reģionu komiteja uzskata, ka ir svarīgi, lai ES un dalībvalstis aktīvi iesaistītos, piemēram, Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) praktiskajos pasākumos starptautisko darba standartu veicināšanai un nodrošināšanai; |
| --- | --- |

—

Reģionu komiteja uzskata, ka ir svarīgi, lai ES un dalībvalstis aktīvi iesaistītos, piemēram, Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) praktiskajos pasākumos starptautisko darba standartu veicināšanai un nodrošināšanai;

| 21. | vērš uzmanību uz to, ka elastīgas Eiropas darba tirgus politikas ietvaros jārisina un jāņem vērā iedzīvotāju dzīves apstākļi un vajadzības. Veicinot elastdrošību, nekādā ziņā nedrīkst pieļaut reģionālo sociālo standartu pazemināšanu; |
| --- | --- |

21.

vērš uzmanību uz to, ka elastīgas Eiropas darba tirgus politikas ietvaros jārisina un jāņem vērā iedzīvotāju dzīves apstākļi un vajadzības. Veicinot elastdrošību, nekādā ziņā nedrīkst pieļaut reģionālo sociālo standartu pazemināšanu;

| 22. | aicina apsvērt, vai tādi formulējumi kā “elastīgi un uzticami līguma noteikumi” nerada pamatu bažām, ka, masveidā atceļot noteikumus par normālām darba tiesiskām attiecībām, var veicināt pagaidu darba tiesisko attiecību izplatību; |
| --- | --- |

22.

aicina apsvērt, vai tādi formulējumi kā “elastīgi un uzticami līguma noteikumi” nerada pamatu bažām, ka, masveidā atceļot noteikumus par normālām darba tiesiskām attiecībām, var veicināt pagaidu darba tiesisko attiecību izplatību;

—   aktīva darba tirgus politikas (ADTP)

| 23. | ir pārliecināta, ka Lisabonas stratēģijas mērķis ir darbavietu kvalitāte un kvantitāte un ka darbavietu nodrošināšana ir izdevīgāka nekā pabalstu maksāšana. Tāpēc ES un dalībvalstīm vajadzētu sekmēt darbavietu kvalitāti, veicinot iekļaujoša, ilgtspējīga darba tirgus izveidi, risināt problēmas, kas saistītas ar strādājošo nabadzību un diskrimināciju, kā arī pievērsties darbavietu kvantitātei, sekmējot aktīva darba tirgus politiku (ADTP) īstenošanu, lai risinātu ilgstoša bezdarba problēmas. Nodarbinātība ir labākais līdzeklis, kas pasargā no sociālās atstumtības — bezdarbs/bezdarbība var izraisīt sabiedrības nevienlīdzību un noslāņošanos; |
| --- | --- |

23.

ir pārliecināta, ka Lisabonas stratēģijas mērķis ir darbavietu kvalitāte un kvantitāte un ka darbavietu nodrošināšana ir izdevīgāka nekā pabalstu maksāšana. Tāpēc ES un dalībvalstīm vajadzētu sekmēt darbavietu kvalitāti, veicinot iekļaujoša, ilgtspējīga darba tirgus izveidi, risināt problēmas, kas saistītas ar strādājošo nabadzību un diskrimināciju, kā arī pievērsties darbavietu kvantitātei, sekmējot aktīva darba tirgus politiku (ADTP) īstenošanu, lai risinātu ilgstoša bezdarba problēmas. Nodarbinātība ir labākais līdzeklis, kas pasargā no sociālās atstumtības — bezdarbs/bezdarbība var izraisīt sabiedrības nevienlīdzību un noslāņošanos;

| 24. | izsaka pieņēmumu, ka ADTP un elastdrošības veicināšana radīs lielāku slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuru pienākums ir palīdzēt tiem, kas nav iekļauti darba tirgū; |
| --- | --- |

24.

izsaka pieņēmumu, ka ADTP un elastdrošības veicināšana radīs lielāku slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuru pienākums ir palīdzēt tiem, kas nav iekļauti darba tirgū;

| 25. | uzskata, ka patiesu progresu var panākt vienīgi tad, ja dalībvalstu un Eiropas aktīva darba tirgus politikas, nodarbinātības un iemaņu apguves programmas tiks decentralizētas un īstenotas vietējā līmenī, un ja tiks radīti atbilstoši veicināšanas pasākumi, jo daudzās programmās un sistēmās paredzēti noteikumi un kritēriji, kas var radīt šķēršļus ceļā no ilgstoša bezdarba uz nodarbinātību. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām nepieciešama rīcības brīvība, lai tās varētu elastīgi piemērot valsts tiesību aktu noteikumus, piemēram, par termiņu, kāds darba meklētājam nepieciešams no pabalsta pieprasīšanas brīža līdz brīdim, kad tas ir tiesīgs saņemt atbalstu aktīva darba tirgus politikas ietvaros; par to, kāda veida atbalstu un konsultācijas pieprasījuma iesniedzējam būtu jāsaņem, kāda veida apmācību iespējams saņemt, vienlaicīgi saņemot arī pabalstu; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka patiesu progresu var panākt vienīgi tad, ja dalībvalstu un Eiropas aktīva darba tirgus politikas, nodarbinātības un iemaņu apguves programmas tiks decentralizētas un īstenotas vietējā līmenī, un ja tiks radīti atbilstoši veicināšanas pasākumi, jo daudzās programmās un sistēmās paredzēti noteikumi un kritēriji, kas var radīt šķēršļus ceļā no ilgstoša bezdarba uz nodarbinātību. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām nepieciešama rīcības brīvība, lai tās varētu elastīgi piemērot valsts tiesību aktu noteikumus, piemēram, par termiņu, kāds darba meklētājam nepieciešams no pabalsta pieprasīšanas brīža līdz brīdim, kad tas ir tiesīgs saņemt atbalstu aktīva darba tirgus politikas ietvaros; par to, kāda veida atbalstu un konsultācijas pieprasījuma iesniedzējam būtu jāsaņem, kāda veida apmācību iespējams saņemt, vienlaicīgi saņemot arī pabalstu;

| 26. | uzskata, ka pēc būtības darba tirgus ir vietēja līmeņa. Piemēram, darba tirgum ir raksturīgas vietējas vai reģionālas nodarbinātības un algu līmeņa iezīmes, vietējās nozares, kam nepieciešamas īpašas prasmes, vietēja mēroga problēmas — pabalstu pieprasītāji, zema kvalifikācija, bezdarbs un ilgstoši nestrādājošie, kā arī organizācijas, kas sniedz atbalstu nelabvēlīgā stāvoklī esošām iedzīvotāju grupām. Ilgstoša bezdarba iemeslus nepieciešams izprast un koncentrēties uz tiem; dažām grupām ir raksturīgs augstāks bezdarba līmenis, tostarp jauniešiem, kas uzsāk patstāvīgu dzīvi, vecāka gadagājuma cilvēkiem, vecākiem, kas audzina bērnus vieni, cilvēkiem ar invaliditāti, bijušajiem noziedzniekiem, atsevišķu mazākumtautību pārstāvjiem, cilvēkiem ar narkotiku atkarības, alkoholisma un garīgās veselības problēmām; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka pēc būtības darba tirgus ir vietēja līmeņa. Piemēram, darba tirgum ir raksturīgas vietējas vai reģionālas nodarbinātības un algu līmeņa iezīmes, vietējās nozares, kam nepieciešamas īpašas prasmes, vietēja mēroga problēmas — pabalstu pieprasītāji, zema kvalifikācija, bezdarbs un ilgstoši nestrādājošie, kā arī organizācijas, kas sniedz atbalstu nelabvēlīgā stāvoklī esošām iedzīvotāju grupām. Ilgstoša bezdarba iemeslus nepieciešams izprast un koncentrēties uz tiem; dažām grupām ir raksturīgs augstāks bezdarba līmenis, tostarp jauniešiem, kas uzsāk patstāvīgu dzīvi, vecāka gadagājuma cilvēkiem, vecākiem, kas audzina bērnus vieni, cilvēkiem ar invaliditāti, bijušajiem noziedzniekiem, atsevišķu mazākumtautību pārstāvjiem, cilvēkiem ar narkotiku atkarības, alkoholisma un garīgās veselības problēmām;

| 27. | atzīst, ka vietējās un reģionālās pašvaldības iesaista, sniedz padomu un palīdz tiem, kam visgrūtāk iekļauties darba tirgū, īpaši pielāgojot un izstrādājot dalībvalstu ADTP individuālām un vietēja mēroga vajadzībām. Tās koordinē privātā, brīvprātīgā un publiskā sektora partnerību nolūkā apvienot dažādu dienestu un organizāciju resursus, lai palīdzētu iedzīvotājiem iekļauties darba tirgū. Vietējās un reģionālās pašvaldības jāmudina izmantot jaunas un inovatīvas pieejas un metodes nodarbinātības politikas un kvalifikācijas celšanas politikas tuvināšanai. Partnerības palīdz īstenot prioritātes, strādājot kopīgu mērķu sasniegšanai, kas bieži vien dod iespēju apvienot resursus un novērst dubultu darba veikšanu, tādējādi ļaujot sasniegt efektīvāku rezultātu; |
| --- | --- |

27.

atzīst, ka vietējās un reģionālās pašvaldības iesaista, sniedz padomu un palīdz tiem, kam visgrūtāk iekļauties darba tirgū, īpaši pielāgojot un izstrādājot dalībvalstu ADTP individuālām un vietēja mēroga vajadzībām. Tās koordinē privātā, brīvprātīgā un publiskā sektora partnerību nolūkā apvienot dažādu dienestu un organizāciju resursus, lai palīdzētu iedzīvotājiem iekļauties darba tirgū. Vietējās un reģionālās pašvaldības jāmudina izmantot jaunas un inovatīvas pieejas un metodes nodarbinātības politikas un kvalifikācijas celšanas politikas tuvināšanai. Partnerības palīdz īstenot prioritātes, strādājot kopīgu mērķu sasniegšanai, kas bieži vien dod iespēju apvienot resursus un novērst dubultu darba veikšanu, tādējādi ļaujot sasniegt efektīvāku rezultātu;

| 28. | uzskata, ka ir vajadzīgi efektīvi un mērķtiecīgi darbā iekārtošanas dienesti, kas spēj palīdzēt darba meklētājam atrast viņa interesēm un prasmēm atbilstošu darbavietu. Lielākas karjeras attīstības iespējas ir tiem iedzīvotājiem, kas ir iekļauti darba tirgū, nevis atrodas ārpus tā; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka ir vajadzīgi efektīvi un mērķtiecīgi darbā iekārtošanas dienesti, kas spēj palīdzēt darba meklētājam atrast viņa interesēm un prasmēm atbilstošu darbavietu. Lielākas karjeras attīstības iespējas ir tiem iedzīvotājiem, kas ir iekļauti darba tirgū, nevis atrodas ārpus tā;

| 29. | uzskata, ka ir nepieciešami efektīvi un mērķtiecīgi darbā iekārtošanas dienesti. Vienkāršs risinājums — ātri nodrošināt darbavietu, kas nav piemērota darba meklētāja vēlmēm un prasmēm, palielina risku, kas saistīt ar šo darba meklētāju neiekļaušanos darba tirgū; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka ir nepieciešami efektīvi un mērķtiecīgi darbā iekārtošanas dienesti. Vienkāršs risinājums — ātri nodrošināt darbavietu, kas nav piemērota darba meklētāja vēlmēm un prasmēm, palielina risku, kas saistīt ar šo darba meklētāju neiekļaušanos darba tirgū;

—   stabilas un piemērotas mūžizglītības sistēmas, lai nodrošinātu darba ņēmēju pielāgošanās un nodarbinātības iespējas

| 30. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas nodrošina mācības un izglītību, ir būtiska ietekme uz kvalifikācijas līmeni. Pašvaldības ir arī ievērojami darba devēji, un tādējādi to pienākums ir pilnveidot darbaspēka un plašākas sabiedrības kvalifikāciju; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas nodrošina mācības un izglītību, ir būtiska ietekme uz kvalifikācijas līmeni. Pašvaldības ir arī ievērojami darba devēji, un tādējādi to pienākums ir pilnveidot darbaspēka un plašākas sabiedrības kvalifikāciju;

| 31. | uzskata, ka mūžizglītībai jābūt reāli īstenojamai un pieejamai visas cilvēka dzīves laikā. Ikvienu cilvēku ir jāiedrošina pilnībā izmantot viņa/viņas potenciālu, un to ir jāatzīst un jāatbalsta darba devējiem un sabiedrībai. Gan pirms, gan pēc iekļaušanās darba tirgū jāsekmē kvalitatīva tālākizglītība; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka mūžizglītībai jābūt reāli īstenojamai un pieejamai visas cilvēka dzīves laikā. Ikvienu cilvēku ir jāiedrošina pilnībā izmantot viņa/viņas potenciālu, un to ir jāatzīst un jāatbalsta darba devējiem un sabiedrībai. Gan pirms, gan pēc iekļaušanās darba tirgū jāsekmē kvalitatīva tālākizglītība;

| 32. | uzskata, ka ir būtiski rosināt iedzīvotājus apgūt uzņēmējdarbības iemaņas, lai dotu viņiem iespēju dibināt uzņēmumus, tādējādi sekmējot vietējo MVU izaugsmi, kas radītu darbavietas vietējiem iedzīvotājiem, izmantotu vietējos pakalpojumus un veiktu ieguldījumus attiecīgajā teritorijā; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ir būtiski rosināt iedzīvotājus apgūt uzņēmējdarbības iemaņas, lai dotu viņiem iespēju dibināt uzņēmumus, tādējādi sekmējot vietējo MVU izaugsmi, kas radītu darbavietas vietējiem iedzīvotājiem, izmantotu vietējos pakalpojumus un veiktu ieguldījumus attiecīgajā teritorijā;

| 33. | uzskata, ka jārada labākas iespējas apzināt tos, kam nepieciešama palīdzība mācību procesā, jo vēl aizvien ir liels skaits cilvēku bez izglītības, kas turpina strādāt mazatalgotu darbu, un kuru vajadzības līdz šim nekad nav ņemtas vērā; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka jārada labākas iespējas apzināt tos, kam nepieciešama palīdzība mācību procesā, jo vēl aizvien ir liels skaits cilvēku bez izglītības, kas turpina strādāt mazatalgotu darbu, un kuru vajadzības līdz šim nekad nav ņemtas vērā;

| 34. | iesaka, ka darbinieku apmācību, papildizglītību un dažos gadījumos arī pārkvalificēšanos daļēji būtu jānodrošina darba devējiem, jo tieši viņi gūst tiešu labumu no darbinieku zināšanām, un tādēļ viņiem būtu jāiegulda līdzekļi darbinieku prasmju uzlabošanā. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas uzņemas papildu pienākumus, proti, nodrošināt mūžizglītību gadījumā, ja pieaugošās strādājošo mobilitātes dēļ samazināsies darba devēju ieinteresētība nodrošināt darbinieku apmācību, būs nepieciešami pietiekami resursi; |
| --- | --- |

34.

iesaka, ka darbinieku apmācību, papildizglītību un dažos gadījumos arī pārkvalificēšanos daļēji būtu jānodrošina darba devējiem, jo tieši viņi gūst tiešu labumu no darbinieku zināšanām, un tādēļ viņiem būtu jāiegulda līdzekļi darbinieku prasmju uzlabošanā. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas uzņemas papildu pienākumus, proti, nodrošināt mūžizglītību gadījumā, ja pieaugošās strādājošo mobilitātes dēļ samazināsies darba devēju ieinteresētība nodrošināt darbinieku apmācību, būs nepieciešami pietiekami resursi;

| 35. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ātri un efektīvi reaģē uz ietekmi, ko rada nodarbinātības pārstrukturēšana, piemēram darbavietu skaita samazināšana vai darbinieku atlaišana ražotņu slēgšanas gadījumos. Pašvaldībām ir zināšanas un pieredze, kas nepieciešamas, lai izvērstu Eiropas Sociālā fonda finansētus projektus strādājošo pārkvalificēšanai, konsultācijām un kvalifikācijas paaugstināšanai tā, lai apgūtās iemaņas būtu saistāmas ar darbavietām, kas tiek radītas no jauna. Līdzīgi būtu jānodrošina arī ES Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu pieejamība vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai tās varētu nodrošināt pārkvalificēšanu. Lielāko darba devēju zaudēšanai ir ilgtermiņa ietekme uz vietējo sabiedrību, tajā skaitā uz jauniešu prasmēm un nodarbinātības iespējām, un no tā izrietošajām sekām, kā arī ietekme uz vietējiem preču un pakalpojumu piegādātājiem kopumā. Šo problēmu risināšanā būtiska nozīme ir partnerībām, kas dod iespēju organizācijām, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, valsts un pašvaldību nodarbinātības un kvalifikācijas aģentūrām, arodbiedrībām, sabiedrības grupām, nozaru organizācijām saskaņot savu darbību, lai nodrošinātu resursu efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ātri un efektīvi reaģē uz ietekmi, ko rada nodarbinātības pārstrukturēšana, piemēram darbavietu skaita samazināšana vai darbinieku atlaišana ražotņu slēgšanas gadījumos. Pašvaldībām ir zināšanas un pieredze, kas nepieciešamas, lai izvērstu Eiropas Sociālā fonda finansētus projektus strādājošo pārkvalificēšanai, konsultācijām un kvalifikācijas paaugstināšanai tā, lai apgūtās iemaņas būtu saistāmas ar darbavietām, kas tiek radītas no jauna. Līdzīgi būtu jānodrošina arī ES Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu pieejamība vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai tās varētu nodrošināt pārkvalificēšanu. Lielāko darba devēju zaudēšanai ir ilgtermiņa ietekme uz vietējo sabiedrību, tajā skaitā uz jauniešu prasmēm un nodarbinātības iespējām, un no tā izrietošajām sekām, kā arī ietekme uz vietējiem preču un pakalpojumu piegādātājiem kopumā. Šo problēmu risināšanā būtiska nozīme ir partnerībām, kas dod iespēju organizācijām, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, valsts un pašvaldību nodarbinātības un kvalifikācijas aģentūrām, arodbiedrībām, sabiedrības grupām, nozaru organizācijām saskaņot savu darbību, lai nodrošinātu resursu efektīvu izmantošanu;

| 36. | ir pārliecināta, ka būtiski ir nodrošināt, lai sabiedrība apgūtu tādas prasmes, kas ļautu viegli pielāgoties jaunai situācijai, tomēr uzskata, ka ir vajadzīgas arī kultūras pārmaiņas, lai varētu līdzsvarot riskus darba tirgū, taču šādas attieksmes izmaiņas ir iespējamas tikai tad, ja elastdrošības elementi nenozīmē darba tiesību ierobežošanu un ja īstenošanas mehānismi vienlīdz stingri tiek ņemti vērā un īstenoti; elastdrošības elementi; |
| --- | --- |

36.

ir pārliecināta, ka būtiski ir nodrošināt, lai sabiedrība apgūtu tādas prasmes, kas ļautu viegli pielāgoties jaunai situācijai, tomēr uzskata, ka ir vajadzīgas arī kultūras pārmaiņas, lai varētu līdzsvarot riskus darba tirgū, taču šādas attieksmes izmaiņas ir iespējamas tikai tad, ja elastdrošības elementi nenozīmē darba tiesību ierobežošanu un ja īstenošanas mehānismi vienlīdz stingri tiek ņemti vērā un īstenoti; elastdrošības elementi;

—   mūsdienu sociālās drošības sistēmās jāapvieno atbalsta pasākumi pietiekamu ienākumu nodrošināšanas jomā un nepieciešamība veicināt darba tirgus mobilitāti

| 37. | aicina ES līmenī nodrošināt ciešāku saikni starp diskusijām par elastdrošību un ES aktīvas iekļaušanas darba programmu. ES nedrīkst atstāt novārtā plašākus mērķus sociālās iekļaušanas jomā un Eiropas sociālo modeli. Nepietiekamas labklājības programmas ir šķērslis elastīgam darba tirgum un, visbeidzot, palēninās ekonomisko izaugsmi. Ekonomiskā drošība ir priekšnoteikums visiem strādājošajiem, neraugoties uz to, vai viņu darbs saistīts ar zemu, vidēju vai augstu atbildību, un ir vajadzīgas piemērotas sociālās nodrošināšanas sistēmas, kas sniegtu atbalstu iedzīvotājiem gan darbavietas maiņas gadījumā, gan iekļaujoties darba tirgū; |
| --- | --- |

37.

aicina ES līmenī nodrošināt ciešāku saikni starp diskusijām par elastdrošību un ES aktīvas iekļaušanas darba programmu. ES nedrīkst atstāt novārtā plašākus mērķus sociālās iekļaušanas jomā un Eiropas sociālo modeli. Nepietiekamas labklājības programmas ir šķērslis elastīgam darba tirgum un, visbeidzot, palēninās ekonomisko izaugsmi. Ekonomiskā drošība ir priekšnoteikums visiem strādājošajiem, neraugoties uz to, vai viņu darbs saistīts ar zemu, vidēju vai augstu atbildību, un ir vajadzīgas piemērotas sociālās nodrošināšanas sistēmas, kas sniegtu atbalstu iedzīvotājiem gan darbavietas maiņas gadījumā, gan iekļaujoties darba tirgū;

| 38. | aicina rīkot debates ar dalībvalstu valdību, vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem un sociālajiem partneriem par sociālās nodrošināšanas līmeni, kas nepieciešams, lai sasniegtu elastdrošību. Pārejas efektivitāte ir atkarīga no tā, cik stipras ir dalībvalstu sociālās nodrošināšanas sistēmas; |
| --- | --- |

38.

aicina rīkot debates ar dalībvalstu valdību, vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem un sociālajiem partneriem par sociālās nodrošināšanas līmeni, kas nepieciešams, lai sasniegtu elastdrošību. Pārejas efektivitāte ir atkarīga no tā, cik stipras ir dalībvalstu sociālās nodrošināšanas sistēmas;

| 39. | uzskata, ka līdz ar nevalstiskajām organizācijām arī vietējās un reģionālās pašvaldības var sniegt palīdzību t.s. “nepiederošajiem” jeb darba tirgū neiekļautajiem. Arī turpmāk jānodrošina visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu aizsardzība; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka līdz ar nevalstiskajām organizācijām arī vietējās un reģionālās pašvaldības var sniegt palīdzību t.s. “nepiederošajiem” jeb darba tirgū neiekļautajiem. Arī turpmāk jānodrošina visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu aizsardzība;

| 40. | atzīst, ka bezdarba (nenodarbinātības) līmenis saglabājas augsts visā ES; iedzīvotājiem izveidojusies t.s. atkarība no sociālajiem pabalstiem, un daudzi šādus pabalstu pieprasa atkārtoti. Uzskata, ka patiesu progresu var panākt vienīgi, īstenojot valstu un Eiropas nodarbinātības un kvalifikācijas programmas vietējā līmenī un paredzot atbilstīgus stimulējošos pasākumus; |
| --- | --- |

40.

atzīst, ka bezdarba (nenodarbinātības) līmenis saglabājas augsts visā ES; iedzīvotājiem izveidojusies t.s. atkarība no sociālajiem pabalstiem, un daudzi šādus pabalstu pieprasa atkārtoti. Uzskata, ka patiesu progresu var panākt vienīgi, īstenojot valstu un Eiropas nodarbinātības un kvalifikācijas programmas vietējā līmenī un paredzot atbilstīgus stimulējošos pasākumus;

| 41. | arī tajās dalībvalstīs, kurās valstu valdības nosaka kopējo budžetu sociālās nodrošināšanas pabalstiem un darba tirgus pasākumiem, jānodrošina, lai vietējās un reģionālās pašvaldības būtu pilnvarotas pārvaldīt šos līdzekļus tā, kā tās uzskata par nepieciešamu, tādējādi ļaujot tām iespējami efektīvi rīkoties ar naudas līdzekļiem, lai samazinātu pabalstu pieprasītāju skaitu. |
| --- | --- |

41.

arī tajās dalībvalstīs, kurās valstu valdības nosaka kopējo budžetu sociālās nodrošināšanas pabalstiem un darba tirgus pasākumiem, jānodrošina, lai vietējās un reģionālās pašvaldības būtu pilnvarotas pārvaldīt šos līdzekļus tā, kā tās uzskata par nepieciešamu, tādējādi ļaujot tām iespējami efektīvi rīkoties ar naudas līdzekļiem, lai samazinātu pabalstu pieprasītāju skaitu.

Briselē, 2008. gada 7. februārī.

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 105/21

---

Reģionu komitejas atzinums “Jauniešu aktīva pilsoniskuma apziņas nostiprināšana ar izglītības palīdzību”

(2008/C 105/05)

REĢIONU KOMITEJA

| — | konstatē, ka kopumā dalībvalstu iedzīvotājiem nav zināšanu par Eiropas Savienības veidošanas pamatiem un tās attīstības perspektīvām; |
| --- | --- |

—

konstatē, ka kopumā dalībvalstu iedzīvotājiem nav zināšanu par Eiropas Savienības veidošanas pamatiem un tās attīstības perspektīvām;

| — | uzskata, ka šī nezināšana ir vēl lielāka jauniešu vidū, kam ekonomiskā un sociālā nākotne būs jāveido Eiropas Savienībā, un ka paralēli tam ir būtiski svarīgi, lai jauniešiem būtu aktīva pilsoniska attieksme pret Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka šī nezināšana ir vēl lielāka jauniešu vidū, kam ekonomiskā un sociālā nākotne būs jāveido Eiropas Savienībā, un ka paralēli tam ir būtiski svarīgi, lai jauniešiem būtu aktīva pilsoniska attieksme pret Eiropas Savienību;

| — | uzskata, ka šajā sakarā Reģionu komitejai ir svarīga loma, jo dažās valstīs vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par jauniešu izglītību un tās ir jauniešiem vistuvāk, tādēļ tās varētu veicināt jauniešu aktīvu pilsonisku līdzdalību; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka šajā sakarā Reģionu komitejai ir svarīga loma, jo dažās valstīs vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par jauniešu izglītību un tās ir jauniešiem vistuvāk, tādēļ tās varētu veicināt jauniešu aktīvu pilsonisku līdzdalību;

| — | uzskata, ka ir būtiski svarīgi, ka visi Eiropas jaunieši iegūst izglītību, kas atbilstu viņu profesionālajām vajadzībām un veicinātu personisko izaugsmi, vienlaikus ir svarīgi, ka mācību programmā viņi iegūtu tādas zināšanas, kas ļautu viņiem apzināties sevi par Eiropas Savienības pilsoņiem; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka ir būtiski svarīgi, ka visi Eiropas jaunieši iegūst izglītību, kas atbilstu viņu profesionālajām vajadzībām un veicinātu personisko izaugsmi, vienlaikus ir svarīgi, ka mācību programmā viņi iegūtu tādas zināšanas, kas ļautu viņiem apzināties sevi par Eiropas Savienības pilsoņiem;

| — | neuzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāaizstāj dalībvalstu izglītības iestādes, taču vēlas mudināt ES novērtēt pielietoto praksi un ieteikt mērķus, kā arī pasākumus to sasniegšanai; |
| --- | --- |

—

neuzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāaizstāj dalībvalstu izglītības iestādes, taču vēlas mudināt ES novērtēt pielietoto praksi un ieteikt mērķus, kā arī pasākumus to sasniegšanai;

| — | uzsver, ka minētā mērķa sasniegšanai ir svarīgi neformālās izglītības pasākumi, kas jau tiek veikti un kas būtu veicami arī turpmāk, lai papildinātu formālo izglītību par Eiropu, jo šo iniciatīvu rezultātā jaunieši parasti pirmo reizi brīvprātīgi uzņemas atbildību un tas ir aktīva pilsoniskuma priekšnosacījums. |
| --- | --- |

—

uzsver, ka minētā mērķa sasniegšanai ir svarīgi neformālās izglītības pasākumi, kas jau tiek veikti un kas būtu veicami arī turpmāk, lai papildinātu formālo izglītību par Eiropu, jo šo iniciatīvu rezultātā jaunieši parasti pirmo reizi brīvprātīgi uzņemas atbildību un tas ir aktīva pilsoniskuma priekšnosacījums.

| Ziņotāja | : | Claude du GRANUT kdze, Pikardijas reģiona padomes locekle (FR/PPE) |
| --- | --- | --- |

Ziņotāja

:

Claude du GRANUT kdze, Pikardijas reģiona padomes locekle (FR/PPE)

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | konstatē, ka kopumā dalībvalstu iedzīvotājiem nav zināšanu par Eiropas Savienības veidošanas pamatiem un tās attīstības perspektīvām; |
| --- | --- |

1.

konstatē, ka kopumā dalībvalstu iedzīvotājiem nav zināšanu par Eiropas Savienības veidošanas pamatiem un tās attīstības perspektīvām;

| 2. | uzskata, ka šī nezināšana ir vēl lielāka jauniešu vidū, kam ekonomiskā un sociālā nākotne būs jāveido Eiropas Savienībā, un ka paralēli tam ir būtiski svarīgi, lai jauniešiem būtu aktīva pilsoniska attieksme pret Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka šī nezināšana ir vēl lielāka jauniešu vidū, kam ekonomiskā un sociālā nākotne būs jāveido Eiropas Savienībā, un ka paralēli tam ir būtiski svarīgi, lai jauniešiem būtu aktīva pilsoniska attieksme pret Eiropas Savienību;

| 3. | uzskata, ka Eiropas pilsonība, kas ir noteikta Māstrihtas līgumā (1992) un precizēta 1997. gada Amsterdamas līgumā (8.1. punkts), garantē visiem Eiropas Savienības pilsoņiem zināmas tiesības un ievērojamas priekšrocības, dažas no tām attiecas tieši uz jauniešiem, t.i., tiesības ceļot, dzīvot vai studēt visās Eiropas Savienības dalībvalstīs un vēlēšanas tiesības. Eiropas pilsonība neaizstāj valsts pilsonību, tā to papildina; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka Eiropas pilsonība, kas ir noteikta Māstrihtas līgumā (1992) un precizēta 1997. gada Amsterdamas līgumā (8.1. punkts), garantē visiem Eiropas Savienības pilsoņiem zināmas tiesības un ievērojamas priekšrocības, dažas no tām attiecas tieši uz jauniešiem, t.i., tiesības ceļot, dzīvot vai studēt visās Eiropas Savienības dalībvalstīs un vēlēšanas tiesības. Eiropas pilsonība neaizstāj valsts pilsonību, tā to papildina;

| 4. | uzskata, ka ir būtiski svarīgi, ka visi Eiropas jaunieši iegūst izglītību, kas atbilstu viņu profesionālajām vajadzībām un veicinātu personisko izaugsmi, vienlaikus ir svarīgi, ka mācību programmā viņi iegūtu tādas zināšanas, kas ļautu viņiem apzināties sevi par Eiropas Savienības pilsoņiem; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir būtiski svarīgi, ka visi Eiropas jaunieši iegūst izglītību, kas atbilstu viņu profesionālajām vajadzībām un veicinātu personisko izaugsmi, vienlaikus ir svarīgi, ka mācību programmā viņi iegūtu tādas zināšanas, kas ļautu viņiem apzināties sevi par Eiropas Savienības pilsoņiem;

| 5. | atzinīgi vērtē, ka Eiropas Komisija nesen pieņemtajā paziņojumā “Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu” (1) atzīst Eiropas aktīva pilsoniskuma apziņas nostiprināšanas svarīgo nozīmi un jo īpaši Komisijas praktisko pieeju, nodrošinot publikāciju un lejupielādējamu materiālu par Eiropas tematiem pieejamību pedagogiem; aicina Eiropas Komisiju to īstenot pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē, ka Eiropas Komisija nesen pieņemtajā paziņojumā “Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu” (1) atzīst Eiropas aktīva pilsoniskuma apziņas nostiprināšanas svarīgo nozīmi un jo īpaši Komisijas praktisko pieeju, nodrošinot publikāciju un lejupielādējamu materiālu par Eiropas tematiem pieejamību pedagogiem; aicina Eiropas Komisiju to īstenot pēc iespējas ātrāk;

| 6. | atzīst, ka, jauniešu eiropeiskā pilsoniskuma apziņas nostiprināšanai, pirmkārt, ir jāpalīdz viņiem saprast Eiropas identitātes pamatus, t.i., jānodrošina pozitīva izglītība par Eiropu: jāatklāj kopīgas vērtības, kopīga vēsture, kultūru mijiedarbība, vienādas sociālās un politiskās tiesības un pienākumi, un otrkārt, jauniešiem ir jāsaprot, ka Eiropa attiecas uz viņiem ikdienas dzīvē un ar to saistās viņu nākotne; |
| --- | --- |

6.

atzīst, ka, jauniešu eiropeiskā pilsoniskuma apziņas nostiprināšanai, pirmkārt, ir jāpalīdz viņiem saprast Eiropas identitātes pamatus, t.i., jānodrošina pozitīva izglītība par Eiropu: jāatklāj kopīgas vērtības, kopīga vēsture, kultūru mijiedarbība, vienādas sociālās un politiskās tiesības un pienākumi, un otrkārt, jauniešiem ir jāsaprot, ka Eiropa attiecas uz viņiem ikdienas dzīvē un ar to saistās viņu nākotne;

| 7. | pamatojoties uz nesen veiktās aptaujas rezultātiem (Eirobarometrs, 2007. gada jūlijā), secina — lai gan Eiropas “elitei” ir samērā skaidrs priekšstats par Eiropas identitātes pamataspektiem, to pašu nevar sacīt par Eiropas Savienības jauniešiem un Eiropas pilsoniskuma būtība kā viens no Eiropas identitātes pamataspektiem jāapgūst skolu mācību programmās, kas paredzētas visiem jauniešiem; |
| --- | --- |

7.

pamatojoties uz nesen veiktās aptaujas rezultātiem (Eirobarometrs, 2007. gada jūlijā), secina — lai gan Eiropas “elitei” ir samērā skaidrs priekšstats par Eiropas identitātes pamataspektiem, to pašu nevar sacīt par Eiropas Savienības jauniešiem un Eiropas pilsoniskuma būtība kā viens no Eiropas identitātes pamataspektiem jāapgūst skolu mācību programmās, kas paredzētas visiem jauniešiem;

| 8. | pauž gandarījumu par Urbact II programmu, kuras prioritāte ir jauniešu sociālā integrācija, un par dažādu Eiropas iestāžu veiktajiem informēšanas un komunikācijas pasākumiem, kā arī par programmas Socrates pozitīvo ietekmi un atzīst, ka pedagogu, jauniešu un jauniešu labā darbojošos apvienību darbs ir bijis efektīvs, iepazīstinot savus audzēkņus vai apvienību locekļus ar Eiropas realitāti; |
| --- | --- |

8.

pauž gandarījumu par Urbact II programmu, kuras prioritāte ir jauniešu sociālā integrācija, un par dažādu Eiropas iestāžu veiktajiem informēšanas un komunikācijas pasākumiem, kā arī par programmas Socrates pozitīvo ietekmi un atzīst, ka pedagogu, jauniešu un jauniešu labā darbojošos apvienību darbs ir bijis efektīvs, iepazīstinot savus audzēkņus vai apvienību locekļus ar Eiropas realitāti;

| 9. | atbalsta paraugprakses apmaiņu vietējā un reģionālā līmenī Eiropā, lai bērniem un jauniešiem būtu iespēja vairāk uzzināt par ES un tās dalībvalstīm, tomēr ir pārliecināta — lai darbs būtu patiesi efektīvs, būtu nepieciešama uz visiem skolas vecuma bērniem virzīta iniciatīva nolūkā izveidot patiesu Eiropas pilsoniskuma apziņu; |
| --- | --- |

9.

atbalsta paraugprakses apmaiņu vietējā un reģionālā līmenī Eiropā, lai bērniem un jauniešiem būtu iespēja vairāk uzzināt par ES un tās dalībvalstīm, tomēr ir pārliecināta — lai darbs būtu patiesi efektīvs, būtu nepieciešama uz visiem skolas vecuma bērniem virzīta iniciatīva nolūkā izveidot patiesu Eiropas pilsoniskuma apziņu;

| 10. | uzsver, ka minētā mērķa sasniegšanai ir svarīgi neformālās izglītības pasākumi, kas jau tiek veikti un kas būtu veicami arī turpmāk, lai papildinātu formālo izglītību par Eiropu, jo šo iniciatīvu rezultātā jaunieši parasti pirmo reizi brīvprātīgi uzņemas atbildību un tas ir aktīva pilsoniskuma priekšnosacījums; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka minētā mērķa sasniegšanai ir svarīgi neformālās izglītības pasākumi, kas jau tiek veikti un kas būtu veicami arī turpmāk, lai papildinātu formālo izglītību par Eiropu, jo šo iniciatīvu rezultātā jaunieši parasti pirmo reizi brīvprātīgi uzņemas atbildību un tas ir aktīva pilsoniskuma priekšnosacījums;

| 11. | aicina izmantot Youthpass, kas ļauj atzīt jauniešu darbu sociālajā jomā programmas “Jaunatne” ietvaros, un Europass, kas veicina jauniešu-darba ņēmēju mobilitāti Eiropā; |
| --- | --- |

11.

aicina izmantot Youthpass, kas ļauj atzīt jauniešu darbu sociālajā jomā programmas “Jaunatne” ietvaros, un Europass, kas veicina jauniešu-darba ņēmēju mobilitāti Eiropā;

| 12. | apzinās, ka rūpes par skolu izglītību ir Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pienākums, tomēr norāda uz izglītības ministru lēmumu ieteikt visos pamatpriekšmetos iekļaut pamatzināšanas par Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

12.

apzinās, ka rūpes par skolu izglītību ir Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pienākums, tomēr norāda uz izglītības ministru lēmumu ieteikt visos pamatpriekšmetos iekļaut pamatzināšanas par Eiropas Savienību;

| 13. | neuzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāaizstāj dalībvalstu izglītības iestādes, taču vēlas mudināt ES novērtēt pielietoto praksi; |
| --- | --- |

13.

neuzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāaizstāj dalībvalstu izglītības iestādes, taču vēlas mudināt ES novērtēt pielietoto praksi;

| 14. | uzskata, ka šajā sakarā Reģionu komitejai ir svarīga loma, jo dažās valstīs vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par jauniešu izglītību un tās ir jauniešiem vistuvāk, tādēļ tās varētu veicināt jauniešu aktīvu pilsonisku līdzdalību; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka šajā sakarā Reģionu komitejai ir svarīga loma, jo dažās valstīs vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par jauniešu izglītību un tās ir jauniešiem vistuvāk, tādēļ tās varētu veicināt jauniešu aktīvu pilsonisku līdzdalību;

| 15. | atbalsta komunikācijas pasākumus, kas Komisijai būtu veicami saistībā ar gaidāmo Lisabonas līguma ratifikāciju; |
| --- | --- |

15.

atbalsta komunikācijas pasākumus, kas Komisijai būtu veicami saistībā ar gaidāmo Lisabonas līguma ratifikāciju;

| 16. | uzsver, ka iespējamās izmaiņas vai jaunas mācību vielas iekļaušana mācību programmās, lai veicinātu aktīvu pilsonisko līdzdalību, ir rūpīgi jāpārdomā un jāplāno, darbam šajā jomā turpinoties vairākus gadus; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka iespējamās izmaiņas vai jaunas mācību vielas iekļaušana mācību programmās, lai veicinātu aktīvu pilsonisko līdzdalību, ir rūpīgi jāpārdomā un jāplāno, darbam šajā jomā turpinoties vairākus gadus;

Par jauniešu aktīva pilsoniskuma apziņas nostiprināšanu

| 17. | uzskata — lai izveidotos jauniešu aktīva eiropeiska pilsoniskuma apziņa, viņiem jāizprot eiropeiskās identitātes daudzveidība, pamatojoties uz zināšanām par Eiropas pagātni un attīstību, tās iekšējiem konfliktiem un vērtībām, tās kultūras bagātību, demokrātiskajām un, tuvākā pagātnē, tās pilsoņu pamattiesību atzīšana; |
| --- | --- |

17.

uzskata — lai izveidotos jauniešu aktīva eiropeiska pilsoniskuma apziņa, viņiem jāizprot eiropeiskās identitātes daudzveidība, pamatojoties uz zināšanām par Eiropas pagātni un attīstību, tās iekšējiem konfliktiem un vērtībām, tās kultūras bagātību, demokrātiskajām un, tuvākā pagātnē, tās pilsoņu pamattiesību atzīšana;

| 18. | šajā sakarā uzskata, ka māksla un kultūra, kā arī formālā un neformālā izglītība kultūras jautājumos ir sevišķi svarīga, lai Eiropas Savienībā jaunieši kļūtu pilsoniski aktīvi; |
| --- | --- |

18.

šajā sakarā uzskata, ka māksla un kultūra, kā arī formālā un neformālā izglītība kultūras jautājumos ir sevišķi svarīga, lai Eiropas Savienībā jaunieši kļūtu pilsoniski aktīvi;

| 19. | ir pārliecināta, ka minētās zināšanas iegūst, gan formālās izglītības, gan neformālās izglītības ceļā; |
| --- | --- |

19.

ir pārliecināta, ka minētās zināšanas iegūst, gan formālās izglītības, gan neformālās izglītības ceļā;

| 20. | aicina Eiropas Komisiju aktualizēt Eurydice veikto aptauju par pilsoniskuma apziņas veidošanu skolās; |
| --- | --- |

20.

aicina Eiropas Komisiju aktualizēt Eurydice veikto aptauju par pilsoniskuma apziņas veidošanu skolās;

| 21. | ierosina, lai visos formālajā izglītībā iekļautajos atbilstīgajos mācību priekšmetos tiktu ietverta Eiropas dimensija. Šāda atvērta pedagoģiskā pieeja veicinās to, ka jaunieši kļūs par pilsoņiem, kas reāli novērtē Eiropas Savienības lietderīgumu un vēlas tās attīstību; |
| --- | --- |

21.

ierosina, lai visos formālajā izglītībā iekļautajos atbilstīgajos mācību priekšmetos tiktu ietverta Eiropas dimensija. Šāda atvērta pedagoģiskā pieeja veicinās to, ka jaunieši kļūs par pilsoņiem, kas reāli novērtē Eiropas Savienības lietderīgumu un vēlas tās attīstību;

| 22. | uzskata, ka vairāku valodu apgūšanai jākļūst par nepieciešamību. Jaunieši atzīst, ka daudzvalodība nozīmē priekšrocību viņu profesionālajā darbībā. RK atzinīgi vērtē komisāra Orban kga izveidotās augsta līmeņa ekspertu grupas “Daudzvalodība” secinājumus, kā arī Komisijas sagatavoto paziņojumu par daudzvalodību, kam būtu labvēlīgi jāatsaucas pirmkārt uz jauniešiem; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka vairāku valodu apgūšanai jākļūst par nepieciešamību. Jaunieši atzīst, ka daudzvalodība nozīmē priekšrocību viņu profesionālajā darbībā. RK atzinīgi vērtē komisāra Orban kga izveidotās augsta līmeņa ekspertu grupas “Daudzvalodība” secinājumus, kā arī Komisijas sagatavoto paziņojumu par daudzvalodību, kam būtu labvēlīgi jāatsaucas pirmkārt uz jauniešiem;

| 23. | aicina mācības par Eiropas Savienības būtību, kompetences jomām un iestāžu darbību iekļaut mācību programmās. Zināšanas par Eiropas Savienības iestādēm katram jaunietim būtu jāapgūst tāpat kā zināšanas par savas valsts politiskajām un pārvaldes iestādēm. Vietējās un reģionālās pašvaldības var iepazīstināt ar pasākumiem, kas tiek veikti attiecīgajā līmenī, piemēram, informēt par ekonomisko atbalstu un palīdzību, ko sniedz Eiropas Savienības struktūrfondi; |
| --- | --- |

23.

aicina mācības par Eiropas Savienības būtību, kompetences jomām un iestāžu darbību iekļaut mācību programmās. Zināšanas par Eiropas Savienības iestādēm katram jaunietim būtu jāapgūst tāpat kā zināšanas par savas valsts politiskajām un pārvaldes iestādēm. Vietējās un reģionālās pašvaldības var iepazīstināt ar pasākumiem, kas tiek veikti attiecīgajā līmenī, piemēram, informēt par ekonomisko atbalstu un palīdzību, ko sniedz Eiropas Savienības struktūrfondi;

| 24. | atzinīgi vērtē to, ka īpaša uzmanība jāvelta imigrantu izcelsmes jauniešiem vai jauniešiem no nelabvēlīgas vides, lai apmierinātu viņu īpašās vajadzības, bet arī tādēļ, lai, būdami labāk integrēti, viņi varētu veicināt kultūru bagātināšanos un solidaritāti. Turklāt 2008. gads tika noteikts par Eiropas Starpkultūru dialoga gadu nolūkā labāk iepazīt un saprast citas Eiropas un pasaules valstis; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē to, ka īpaša uzmanība jāvelta imigrantu izcelsmes jauniešiem vai jauniešiem no nelabvēlīgas vides, lai apmierinātu viņu īpašās vajadzības, bet arī tādēļ, lai, būdami labāk integrēti, viņi varētu veicināt kultūru bagātināšanos un solidaritāti. Turklāt 2008. gads tika noteikts par Eiropas Starpkultūru dialoga gadu nolūkā labāk iepazīt un saprast citas Eiropas un pasaules valstis;

| 25. | atzīst, ka valodām un Eiropas dimensijai nevar veltīt lielāku uzmanību bez amatpersonu, kas pieņem politiskus, administratīvus un ekonomiskus lēmumus izglītības jomā ietekmes un atbalsta, ne arī bez pedagogiem, kuriem, ja nepieciešams, jānodrošina attiecīga apmācība; |
| --- | --- |

25.

atzīst, ka valodām un Eiropas dimensijai nevar veltīt lielāku uzmanību bez amatpersonu, kas pieņem politiskus, administratīvus un ekonomiskus lēmumus izglītības jomā ietekmes un atbalsta, ne arī bez pedagogiem, kuriem, ja nepieciešams, jānodrošina attiecīga apmācība;

| 26. | ar interesi pieņem zināšanai iniciatīvas, kuras jau uzsākušas tādas izglītības apvienības, kas neietilpst valsts izglītības sistēmā; |
| --- | --- |

26.

ar interesi pieņem zināšanai iniciatīvas, kuras jau uzsākušas tādas izglītības apvienības, kas neietilpst valsts izglītības sistēmā;

| 27. | ierosina, lai valodu apmācībā saistībā ar ES un Eiropu tiktu pilnībā izmantotas jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, un galvenokārt internets, kas ļauj labāk ieinteresēt jauniešus par mācībām un iesaistīt tos, kuri nevar iegūt parasto vispārējo izglītību; |
| --- | --- |

27.

ierosina, lai valodu apmācībā saistībā ar ES un Eiropu tiktu pilnībā izmantotas jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, un galvenokārt internets, kas ļauj labāk ieinteresēt jauniešus par mācībām un iesaistīt tos, kuri nevar iegūt parasto vispārējo izglītību;

| 28. | atbalsta ierosinājumu censties radīt un atbalstīt iespējas neformālās izglītības jomā; kas ir ne mazāk svarīga par formālo izglītību, lai izveidotu dinamisku eiropeiskā pilsoniskuma apziņu; |
| --- | --- |

28.

atbalsta ierosinājumu censties radīt un atbalstīt iespējas neformālās izglītības jomā; kas ir ne mazāk svarīga par formālo izglītību, lai izveidotu dinamisku eiropeiskā pilsoniskuma apziņu;

| 29. | uzskata, ka neformālajai izglītībai ir būtiska nozīme, sagatavojot jauniešus aktīvam pilsoniskumam: atbildības uzņemšanās, veicot brīvprātīgu darbību apvienībās, atvērtība pret citiem, sabiedriskā labuma apzināšanās, interese par sabiedrisko dzīvi, politisku saistību uzņemšanās vietējā līmenī, kas palīdz veidoties atbildības sajūtai par Eiropas Savienības politisko nākotni; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka neformālajai izglītībai ir būtiska nozīme, sagatavojot jauniešus aktīvam pilsoniskumam: atbildības uzņemšanās, veicot brīvprātīgu darbību apvienībās, atvērtība pret citiem, sabiedriskā labuma apzināšanās, interese par sabiedrisko dzīvi, politisku saistību uzņemšanās vietējā līmenī, kas palīdz veidoties atbildības sajūtai par Eiropas Savienības politisko nākotni;

| 30. | neformālā izglītība, kurā jaunieši piedalās brīvprātīgi un kas ir tuva jauniešu vajadzībām un vēlmēm, ļauj viņiem iegūt jaunas prasmes — arī tādas, kas papildina skolas mācību programmas — un īpašas iemaņas. Pasākumi neformālās izglītības ietvaros ir jo īpaši piemēroti jauniešiem no nelabvēlīgas vides. Visbeidzot tā palīdz jauniešiem apzināties, ka viņiem jāpielāgojas Eiropas Savienības saimnieciskajai un sociālajai attīstībai; |
| --- | --- |

30.

neformālā izglītība, kurā jaunieši piedalās brīvprātīgi un kas ir tuva jauniešu vajadzībām un vēlmēm, ļauj viņiem iegūt jaunas prasmes — arī tādas, kas papildina skolas mācību programmas — un īpašas iemaņas. Pasākumi neformālās izglītības ietvaros ir jo īpaši piemēroti jauniešiem no nelabvēlīgas vides. Visbeidzot tā palīdz jauniešiem apzināties, ka viņiem jāpielāgojas Eiropas Savienības saimnieciskajai un sociālajai attīstībai;

| 31. | uzskata, ka debatēs par aktīvu pilsoniskumu būtiska loma ir vecākiem un viņu zināšanām par ES; ir jāveicina vecāku zināšanu paplašināšana, jo līdz ar ES attīstību, iepriekš gūtās zināšanas ir nepārtraukti jāpapildina un jāatjaunina; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka debatēs par aktīvu pilsoniskumu būtiska loma ir vecākiem un viņu zināšanām par ES; ir jāveicina vecāku zināšanu paplašināšana, jo līdz ar ES attīstību, iepriekš gūtās zināšanas ir nepārtraukti jāpapildina un jāatjaunina;

| 32. | aicina vietējās un reģionālās pašvaldības atbalstīt vai īstenot pasākumus saistībā ar izglītošanu par Eiropu, organizējot mācību iestāžu sadarbību, materiāli atbalstot jauniešu apvienību un jauniešu labā darbojošos apvienību pasākumus, uzņemot Eiropas jauniešu klases, darot pieejamas izklaides un sporta struktūras un arī savas iestādes, kā arī uzsverot pašvaldību un Eiropas Savienības iestāžu kompetenču sadali; |
| --- | --- |

32.

aicina vietējās un reģionālās pašvaldības atbalstīt vai īstenot pasākumus saistībā ar izglītošanu par Eiropu, organizējot mācību iestāžu sadarbību, materiāli atbalstot jauniešu apvienību un jauniešu labā darbojošos apvienību pasākumus, uzņemot Eiropas jauniešu klases, darot pieejamas izklaides un sporta struktūras un arī savas iestādes, kā arī uzsverot pašvaldību un Eiropas Savienības iestāžu kompetenču sadali;

| 33. | uzsver, ka ir nepieciešams veicināt pārdomas par jauniešu aktīva pilsoniskuma veidošanas problēmām un nosacījumiem, kas ļaus Eiropas jauniešiem efektīvi piedalīties Eiropas Savienības tautsaimniecībā globalizācijas apstākļos un uzņemties atbildību par tās politisko attīstību; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka ir nepieciešams veicināt pārdomas par jauniešu aktīva pilsoniskuma veidošanas problēmām un nosacījumiem, kas ļaus Eiropas jauniešiem efektīvi piedalīties Eiropas Savienības tautsaimniecībā globalizācijas apstākļos un uzņemties atbildību par tās politisko attīstību;

Par pasākumiem

| 34. | Komitejas ierosinājumu pamatā ir izglītības ministru lēmums sniegt Eiropas jauniešiem pamatprasmes, tostarp konkrētas zināšanas par Eiropas Savienību, kā arī Komisijas nesen izstrādātā un Parlamenta un Padomes apstiprinātā programma “Pilsoņu Eiropa” un Beazley kga ziņojums par veicamajiem pasākumiem, lai iekļautu Eiropas dimensiju mācību programmās; |
| --- | --- |

34.

Komitejas ierosinājumu pamatā ir izglītības ministru lēmums sniegt Eiropas jauniešiem pamatprasmes, tostarp konkrētas zināšanas par Eiropas Savienību, kā arī Komisijas nesen izstrādātā un Parlamenta un Padomes apstiprinātā programma “Pilsoņu Eiropa” un Beazley kga ziņojums par veicamajiem pasākumiem, lai iekļautu Eiropas dimensiju mācību programmās;

| 35. | uzskata, ka Eiropas dimensijas iekļaušana skolas mācību programmā ir nepieciešams pamats, lai patiesi un ilgtspējīgi nostiprinātu visu Eiropas dalībvalstu jauniešu aktīva pilsoniskuma apziņu. Eiropas dimensijai ir divi aspekti: Eiropas dimensijas iekļaušana visos skolās mācītajos priekšmetos, t.i., parādot minēto priekšmetu saikni ar Eiropu, un īpašas mācības par Eiropas Savienības veidošanu, tās pamatiem, vērtībām, iestādēm, tās darbību un ietekmi uz jauniešu ikdienas dzīvi, tās attīstību un attiecībām ar pārējo pasauli; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka Eiropas dimensijas iekļaušana skolas mācību programmā ir nepieciešams pamats, lai patiesi un ilgtspējīgi nostiprinātu visu Eiropas dalībvalstu jauniešu aktīva pilsoniskuma apziņu. Eiropas dimensijai ir divi aspekti: Eiropas dimensijas iekļaušana visos skolās mācītajos priekšmetos, t.i., parādot minēto priekšmetu saikni ar Eiropu, un īpašas mācības par Eiropas Savienības veidošanu, tās pamatiem, vērtībām, iestādēm, tās darbību un ietekmi uz jauniešu ikdienas dzīvi, tās attīstību un attiecībām ar pārējo pasauli;

| 36. | pamatojoties uz darba grupas “Daudzvalodība” secinājumiem, ierosina mudināt jauniešus līdzās dzimtajai valodai apgūt divas Eiropas valodas. Daudzvalodība paver plašas iespējas ne vien kultūras jomā, bet arī saistībā ar saimniecisko un profesionālo apmaiņu un pētniecību un izstrādi; |
| --- | --- |

36.

pamatojoties uz darba grupas “Daudzvalodība” secinājumiem, ierosina mudināt jauniešus līdzās dzimtajai valodai apgūt divas Eiropas valodas. Daudzvalodība paver plašas iespējas ne vien kultūras jomā, bet arī saistībā ar saimniecisko un profesionālo apmaiņu un pētniecību un izstrādi;

| 37. | būtu vēlams atvieglot jauniešu un pedagogu mobilitāti un tās iekļaušanu mācību vai profesionālajās programmās; |
| --- | --- |

37.

būtu vēlams atvieglot jauniešu un pedagogu mobilitāti un tās iekļaušanu mācību vai profesionālajās programmās;

| 38. | iesaka pieņemt piemērotus pasākumus, kuros aktīvi iesaistītos pasniedzēji, lai skolās būtu iespējams izveidot drošu un uz savstarpējo cieņu un sadarbību balstītu izglītības vidi ar mērķi novērst vai izskaust vardarbību un neiecietību jauniešu vidū; |
| --- | --- |

38.

iesaka pieņemt piemērotus pasākumus, kuros aktīvi iesaistītos pasniedzēji, lai skolās būtu iespējams izveidot drošu un uz savstarpējo cieņu un sadarbību balstītu izglītības vidi ar mērķi novērst vai izskaust vardarbību un neiecietību jauniešu vidū;

| 39. | ierosina izstrādāt valsts izglītības sistēmā neietilpstošo izglītības apvienību iniciatīvas, kas paredzētas skolas vecuma jauniešiem, piemēram: sadraudzība, apmaiņa starp mācību iestādēm, sporta sacensības, sporta un valodu nometnes skolas brīvdienu laikā; |
| --- | --- |

39.

ierosina izstrādāt valsts izglītības sistēmā neietilpstošo izglītības apvienību iniciatīvas, kas paredzētas skolas vecuma jauniešiem, piemēram: sadraudzība, apmaiņa starp mācību iestādēm, sporta sacensības, sporta un valodu nometnes skolas brīvdienu laikā;

| 40. | atbalsta programmai “Jaunie vēstnieki”, kurus iecēla jauniešu vasaras skolās, līdzīgu projektu īstenošanu; minēto iniciatīvu uzsāka Eiropas reģionu asambleja. Jauniešiem būtu jāuztic uzdevums apspriest ar citiem jauniešiem dažādus tematus, tostarp saistībā ar aktīvu pilsoniskumu. Būtu īpaši jāpēta pilsoniskuma jēdziens daudzkultūru Eiropā un jāaplūko tādi temati kā daudzkonfesionāla sabiedrība, kultūru daudzveidība skolās un darbavietās, kā arī tas, kā kultūra var palīdzēt risināt jauniešu problēmas; |
| --- | --- |

40.

atbalsta programmai “Jaunie vēstnieki”, kurus iecēla jauniešu vasaras skolās, līdzīgu projektu īstenošanu; minēto iniciatīvu uzsāka Eiropas reģionu asambleja. Jauniešiem būtu jāuztic uzdevums apspriest ar citiem jauniešiem dažādus tematus, tostarp saistībā ar aktīvu pilsoniskumu. Būtu īpaši jāpēta pilsoniskuma jēdziens daudzkultūru Eiropā un jāaplūko tādi temati kā daudzkonfesionāla sabiedrība, kultūru daudzveidība skolās un darbavietās, kā arī tas, kā kultūra var palīdzēt risināt jauniešu problēmas;

| 41. | aicina reģionālās un vietējās pašvaldības materiāli atbalstīt pasākumus jauniešiem un līdztekus organizēt īpašus pasākumus, piemēram, simulācijas par Eiropas iestādēm, vietējām padomēm vai jauniešu reģionālajām asamblejām, palīdzot jauniešiem apzināties viņu politisko atbildību Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

41.

aicina reģionālās un vietējās pašvaldības materiāli atbalstīt pasākumus jauniešiem un līdztekus organizēt īpašus pasākumus, piemēram, simulācijas par Eiropas iestādēm, vietējām padomēm vai jauniešu reģionālajām asamblejām, palīdzot jauniešiem apzināties viņu politisko atbildību Eiropas līmenī;

| 42. | ierosina, lai programmā “Pilsoņu Eiropa” ierosināto pasākumu vidū būtu iekļautas jauniešu vai jauniešiem paredzētas iniciatīvas. Tas ir attiecināms uz “populāriem” projektiem, pilsoniskās sabiedrības programmām, notikumiem ar plašu sabiedrisko rezonansi vai Eiropas mantojuma saglabāšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

42.

ierosina, lai programmā “Pilsoņu Eiropa” ierosināto pasākumu vidū būtu iekļautas jauniešu vai jauniešiem paredzētas iniciatīvas. Tas ir attiecināms uz “populāriem” projektiem, pilsoniskās sabiedrības programmām, notikumiem ar plašu sabiedrisko rezonansi vai Eiropas mantojuma saglabāšanas pasākumiem;

| 43. | ierosina apsvērt iespēju novērtēt pedagogu, jauniešu un jauniešu labā darbojošos apvienību uzsāktās darbības rezultātus, lai varētu nodrošināt minēto apvienību paraugprakses apmaiņu un attīstību, kā arī tās iekļaušanu Eiropas Savienības rīcības programmās. Interesi par aktīvu pilsoniskumu jauniešos visefektīvāk var izraisīt praksē: jārada tādas situācijas, kurās viņi izjūt savu lēmumu nozīmi, jo tie rada izmaiņas viņu dzīvē. Tādas praktiskas iespējas labi nodrošina skolēnu pašpārvaldes, augstāks līmenis ir vietējās bērnu un jauniešu pašpārvaldes, kuru darbību tieši var izjust mazās apdzīvotās vietās; |
| --- | --- |

43.

ierosina apsvērt iespēju novērtēt pedagogu, jauniešu un jauniešu labā darbojošos apvienību uzsāktās darbības rezultātus, lai varētu nodrošināt minēto apvienību paraugprakses apmaiņu un attīstību, kā arī tās iekļaušanu Eiropas Savienības rīcības programmās. Interesi par aktīvu pilsoniskumu jauniešos visefektīvāk var izraisīt praksē: jārada tādas situācijas, kurās viņi izjūt savu lēmumu nozīmi, jo tie rada izmaiņas viņu dzīvē. Tādas praktiskas iespējas labi nodrošina skolēnu pašpārvaldes, augstāks līmenis ir vietējās bērnu un jauniešu pašpārvaldes, kuru darbību tieši var izjust mazās apdzīvotās vietās;

| 44. | tas nozīmētu oficiāli atzīt, ka neformālā izglītība sekmē jauniešu sociālo iekļaušanu, palīdz viņiem pielāgoties darba tirgus attīstībai, iesaistīties sabiedriskajā dzīvē un, visbeidzot, stiprināt aktīvu un motivētu pilsoniskumu; |
| --- | --- |

44.

tas nozīmētu oficiāli atzīt, ka neformālā izglītība sekmē jauniešu sociālo iekļaušanu, palīdz viņiem pielāgoties darba tirgus attīstībai, iesaistīties sabiedriskajā dzīvē un, visbeidzot, stiprināt aktīvu un motivētu pilsoniskumu;

| 45. | uzsver, ka mācībām par Eiropu ir jāatbilst tās mērķiem, jo tas ir būtiski svarīgi Eiropas Savienības un tās iedzīvotāju nākotnei. Tāda izglītošana palīdz atjaunināt tradicionālās izglītības koncepcijas, un tas nepieciešams, lai dalībvalstu jauniešus sagatavotu viņu profesionālajai nākotnei, kā arī veicinātu viņu sociālo un politisko līdzdalību pasaulē, kurā dominē ekonomikas globalizācija. Mācības par Eiropu gan formālajai izglītībai, gan neformālajai izglītībai izvirza pilsonisku mērķi nodrošināt iedzīvotāju līdzdalību demokrātiskas Eiropas Savienības veidošanā; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka mācībām par Eiropu ir jāatbilst tās mērķiem, jo tas ir būtiski svarīgi Eiropas Savienības un tās iedzīvotāju nākotnei. Tāda izglītošana palīdz atjaunināt tradicionālās izglītības koncepcijas, un tas nepieciešams, lai dalībvalstu jauniešus sagatavotu viņu profesionālajai nākotnei, kā arī veicinātu viņu sociālo un politisko līdzdalību pasaulē, kurā dominē ekonomikas globalizācija. Mācības par Eiropu gan formālajai izglītībai, gan neformālajai izglītībai izvirza pilsonisku mērķi nodrošināt iedzīvotāju līdzdalību demokrātiskas Eiropas Savienības veidošanā;

| 46. | īpaši uzsver, ka nepieciešama un pilnveidojama ir Eiropas Savienības un valstu programmu, kā arī daudzo NVO projektu aktīva izmantošana, lai Eiropas Savienībā veicinātu vērienīgas darbības saistībā ar formālo un neformālo izglītību kultūras jautājumos. |
| --- | --- |

46.

īpaši uzsver, ka nepieciešama un pilnveidojama ir Eiropas Savienības un valstu programmu, kā arī daudzo NVO projektu aktīva izmantošana, lai Eiropas Savienībā veicinātu vērienīgas darbības saistībā ar formālo un neformālo izglītību kultūras jautājumos.

Briselē, 2008. gada 7. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  COM(2007) 568 galīgā redakcija.

1

---

| 25.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 105/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 105/25

---

Reģionu komitejas perspektīvas atzinums “Kopējās lauksaimniecības politikas veselības pārbaude”

(2008/C 105/06)

REĢIONU KOMITEJA,

| — | vēlētos, lai veicot nepieciešamo Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pārskatīšanu, netiktu pieļauta pakāpeniska atteikšanās no minētās politikas un tās nodošana valstu kompetencē, bet gan tiktu nodrošināta iespēja saglabāt ilgtspējīgu lauksaimniecību un Eiropas neatkarību pārtikas apgādes jomā; |
| --- | --- |

—

vēlētos, lai veicot nepieciešamo Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pārskatīšanu, netiktu pieļauta pakāpeniska atteikšanās no minētās politikas un tās nodošana valstu kompetencē, bet gan tiktu nodrošināta iespēja saglabāt ilgtspējīgu lauksaimniecību un Eiropas neatkarību pārtikas apgādes jomā;

| — | uzskata, ka KLP sniedz būtisku ieguldījumu teritoriālajā kohēzijā un ka visos “veselības pārbaudes” rezultātā iesniegtajos priekšlikumos par izmaiņām ir pietiekami jāņem vērā dažādas reģionālās īpatnības un Eiropas Savienībā pastāvošās ražošanas sistēmas; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka KLP sniedz būtisku ieguldījumu teritoriālajā kohēzijā un ka visos “veselības pārbaudes” rezultātā iesniegtajos priekšlikumos par izmaiņām ir pietiekami jāņem vērā dažādas reģionālās īpatnības un Eiropas Savienībā pastāvošās ražošanas sistēmas;

| — | uzskata, ka, pielāgojot otro pīlāru, KLP īstenošanas rezultātā var sekmēt lauku attīstību, kas virzīta uz jauniem nosacījumiem lauksaimnieku profesionālajā darbībā, kā arī uz lauku attīstību plašākā izpratnē visās ES lauku teritorijās; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka, pielāgojot otro pīlāru, KLP īstenošanas rezultātā var sekmēt lauku attīstību, kas virzīta uz jauniem nosacījumiem lauksaimnieku profesionālajā darbībā, kā arī uz lauku attīstību plašākā izpratnē visās ES lauku teritorijās;

| — | atzīst lauku attīstības pasākumu pienācīga finansējuma nozīmīgumu, tomēr saskaņā ar subsidiaritātes principu, vienlaikus atzīstot modulācijas Kopienas būtību — uzskata, ka lēmumi par modulācijas pārvaldību būtu jāpieņem atbilstošākā decentralizētā līmenī, lai labāk varētu ņemt vērā dažādās vietējās un reģionālās vajadzības. Dalībvalstīm nepieciešamas pilnvaras novirzīt finansējumu otrā pīlāra pasākumiem atbilstoši patiesajām vajadzībām; |
| --- | --- |

—

atzīst lauku attīstības pasākumu pienācīga finansējuma nozīmīgumu, tomēr saskaņā ar subsidiaritātes principu, vienlaikus atzīstot modulācijas Kopienas būtību — uzskata, ka lēmumi par modulācijas pārvaldību būtu jāpieņem atbilstošākā decentralizētā līmenī, lai labāk varētu ņemt vērā dažādās vietējās un reģionālās vajadzības. Dalībvalstīm nepieciešamas pilnvaras novirzīt finansējumu otrā pīlāra pasākumiem atbilstoši patiesajām vajadzībām;

| — | tomēr izsaka bažas, ka mēģinājumi “lauku attīstībā” iekļaut aizvien vairāk jautājumu, no kuriem daudzi varētu būt šai jomai nepiederīgi (piemēram, mežsaimniecība un bioloģiskā daudzveidība), varētu radīt problēmas, turklāt apšauba, vai liela daļa šo problēmu tiešām vislabāk risināmas ar lauku attīstības programmu palīdzību; |
| --- | --- |

—

tomēr izsaka bažas, ka mēģinājumi “lauku attīstībā” iekļaut aizvien vairāk jautājumu, no kuriem daudzi varētu būt šai jomai nepiederīgi (piemēram, mežsaimniecība un bioloģiskā daudzveidība), varētu radīt problēmas, turklāt apšauba, vai liela daļa šo problēmu tiešām vislabāk risināmas ar lauku attīstības programmu palīdzību;

| — | uzskata, ka reģioniem, ieskaitot tos, kuros ir apgrūtināta zemkopība un lopkopība, jāsaglabā spēja nodrošināt pārtiku savām vajadzībām, un uzsver augstvērtīgas vietējās pārtikas un reģionālās identitātes tiešo saikni, kuru saglabāt ir KLP uzdevums; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka reģioniem, ieskaitot tos, kuros ir apgrūtināta zemkopība un lopkopība, jāsaglabā spēja nodrošināt pārtiku savām vajadzībām, un uzsver augstvērtīgas vietējās pārtikas un reģionālās identitātes tiešo saikni, kuru saglabāt ir KLP uzdevums;

| — | uzskata, ka līdz ar atteikšanos no kvotu režīma ir jānodrošina palīdzība, lai veicinātu tā pilnīgu pārtraukšanu 2015. gada martā, un atbalsta pakāpenisku piena kvotu režīma atcelšanu līdz 2015. gadam, pakāpeniski palielinot kvotas un samazinot papildu nodokli. Tirgus cenu straujas samazināšanas gadījumā arī turpmāk jānodrošina aizsardzības mehānismi. Šajā procesā būs vajadzīgi īpaši pasākumi, lai atbalstītu piensaimniecību jutīgos reģionos. |
| --- | --- |

—

uzskata, ka līdz ar atteikšanos no kvotu režīma ir jānodrošina palīdzība, lai veicinātu tā pilnīgu pārtraukšanu 2015. gada martā, un atbalsta pakāpenisku piena kvotu režīma atcelšanu līdz 2015. gadam, pakāpeniski palielinot kvotas un samazinot papildu nodokli. Tirgus cenu straujas samazināšanas gadījumā arī turpmāk jānodrošina aizsardzības mehānismi. Šajā procesā būs vajadzīgi īpaši pasākumi, lai atbalstītu piensaimniecību jutīgos reģionos.

| Ziņotājs | : | Seamus MURRAY kgs, Mītas apgabala padomes un Vidusaustrumu reģiona pašvaldības loceklis (IE/UEN-AE) |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Seamus MURRAY kgs, Mītas apgabala padomes un Vidusaustrumu reģiona pašvaldības loceklis (IE/UEN-AE)

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA,

Vispārējas piezīmes

| 1. | uzskata, ka, īstenojot kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), arī turpmāk jācenšas sasniegt tās mērķi, proti, ES iedzīvotāju apgāde ar kvalitatīvu pārtiku par pieņemamām cenām, laba dzīves līmeņa nodrošināšana lauksaimniekiem, mūsu lauku mantojuma nosargāšana un lauku vides saglabāšana, un ka KLP darbības joma ir paplašinājusies, lai risinātu problēmas un apmierinātu mainīgās vajadzības; vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences nosacījumus, kas ļautu Eiropas lauksaimniecības nozarei saglabāt savu klātbūtni pasaules mēroga tirdzniecībā, vienlaikus neizmirstot par Kopienas preferencēm; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka, īstenojot kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), arī turpmāk jācenšas sasniegt tās mērķi, proti, ES iedzīvotāju apgāde ar kvalitatīvu pārtiku par pieņemamām cenām, laba dzīves līmeņa nodrošināšana lauksaimniekiem, mūsu lauku mantojuma nosargāšana un lauku vides saglabāšana, un ka KLP darbības joma ir paplašinājusies, lai risinātu problēmas un apmierinātu mainīgās vajadzības; vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences nosacījumus, kas ļautu Eiropas lauksaimniecības nozarei saglabāt savu klātbūtni pasaules mēroga tirdzniecībā, vienlaikus neizmirstot par Kopienas preferencēm;

| 2. | norāda, ka KLP atbilst Lisabonas un Gēteborgas programmu mērķiem, proti, nodrošināt lielāku Eiropas konkurētspēju; šajā sakarā atgādina, ka KLP arī turpmāk jābūt šīs būtiskās Eiropas tautsaimniecības nozares ekonomisko, sociālo un ekoloģisko interešu aizsardzības pamatā, turklāt šai politikai ir jābūt tādai, kas būtu pieņemama gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās robežām; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka KLP atbilst Lisabonas un Gēteborgas programmu mērķiem, proti, nodrošināt lielāku Eiropas konkurētspēju; šajā sakarā atgādina, ka KLP arī turpmāk jābūt šīs būtiskās Eiropas tautsaimniecības nozares ekonomisko, sociālo un ekoloģisko interešu aizsardzības pamatā, turklāt šai politikai ir jābūt tādai, kas būtu pieņemama gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās robežām;

| 3. | uzskata, ka KLP sniedz būtisku ieguldījumu teritoriālajā kohēzijā un ka visos “veselības pārbaudes” rezultātā iesniegtajos priekšlikumos par izmaiņām ir pietiekami jāņem vērā dažādas reģionālās īpatnības un Eiropas Savienībā pastāvošās ražošanas sistēmas; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka KLP sniedz būtisku ieguldījumu teritoriālajā kohēzijā un ka visos “veselības pārbaudes” rezultātā iesniegtajos priekšlikumos par izmaiņām ir pietiekami jāņem vērā dažādas reģionālās īpatnības un Eiropas Savienībā pastāvošās ražošanas sistēmas;

| 4. | uzskata, ka, pielāgojot otro pīlāru, KLP īstenošanas rezultātā var sekmēt lauku attīstību, kas virzīta uz jauniem nosacījumiem lauksaimnieku profesionālajā darbībā, kā arī uz lauku attīstību plašākā izpratnē visās ES lauku teritorijās, jo īpaši neizdevīgākā situācijā esošos apgabalos, piemēram, nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētos reģionos, kalnu, salu un attālajos reģionos, iekļaujot tos plašākās ģeogrāfiskās zonās, piemēram ziemeļu vai Vidusjūras teritorijās; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka, pielāgojot otro pīlāru, KLP īstenošanas rezultātā var sekmēt lauku attīstību, kas virzīta uz jauniem nosacījumiem lauksaimnieku profesionālajā darbībā, kā arī uz lauku attīstību plašākā izpratnē visās ES lauku teritorijās, jo īpaši neizdevīgākā situācijā esošos apgabalos, piemēram, nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētos reģionos, kalnu, salu un attālajos reģionos, iekļaujot tos plašākās ģeogrāfiskās zonās, piemēram ziemeļu vai Vidusjūras teritorijās;

| 5. | zemkopībā un lauksaimniecībā saskata daudzu lauku kopienu galveno balstu un, ņemot vērā, ka ES salīdzinājumā ar citām nozīmīgām pārtikas produktus ražojošām un eksportējošām valstīm ir atšķirīgs ražošanas modelis, uzskata, ka ienākumu atbalsta politikas galvenokārt jākoncentrē uz lauksaimniecībā nodarbināto ģimenes uzņēmumu dzīvotspējas stiprināšanu, jo tieši minētie uzņēmumi galvenokārt īsteno daudzfunkcionālo ES lauksaimniecības modeli; |
| --- | --- |

5.

zemkopībā un lauksaimniecībā saskata daudzu lauku kopienu galveno balstu un, ņemot vērā, ka ES salīdzinājumā ar citām nozīmīgām pārtikas produktus ražojošām un eksportējošām valstīm ir atšķirīgs ražošanas modelis, uzskata, ka ienākumu atbalsta politikas galvenokārt jākoncentrē uz lauksaimniecībā nodarbināto ģimenes uzņēmumu dzīvotspējas stiprināšanu, jo tieši minētie uzņēmumi galvenokārt īsteno daudzfunkcionālo ES lauksaimniecības modeli;

| 6. | vēlētos, lai veicot nepieciešamo Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pārskatīšanu, netiktu pieļauta pakāpeniska atteikšanās no minētās politikas un tās nodošana valstu kompetencē, bet gan tiktu nodrošināta iespēja saglabāt ilgtspējīgu lauksaimniecību un Eiropas neatkarību pārtikas apgādes jomā, ievērojot pārtikas nekaitīguma normas; atgādina, ka minētā kopējā politika ir vienlīdz būtiska visām Eiropas Savienības teritorijām un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

6.

vēlētos, lai veicot nepieciešamo Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pārskatīšanu, netiktu pieļauta pakāpeniska atteikšanās no minētās politikas un tās nodošana valstu kompetencē, bet gan tiktu nodrošināta iespēja saglabāt ilgtspējīgu lauksaimniecību un Eiropas neatkarību pārtikas apgādes jomā, ievērojot pārtikas nekaitīguma normas; atgādina, ka minētā kopējā politika ir vienlīdz būtiska visām Eiropas Savienības teritorijām un iedzīvotājiem;

| 7. | atzinīgi vērtē iespēju sniegt ieguldījumu KLP “veselības pārbaudē” un vēlas, lai ar to konsultētos debatēs par Komisijas likumdošanas iniciatīvām; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē iespēju sniegt ieguldījumu KLP “veselības pārbaudē” un vēlas, lai ar to konsultētos debatēs par Komisijas likumdošanas iniciatīvām;

KOPĒJĀS LAUKSAIMNIECĪBAS POLITIKAS “VESELĪBAS PĀRBAUDE”

Kopējā lauksaimniecības politika šodien

| 8. | tāpat kā Komisija konstatē, ka pēdējo piecpadsmit gadu laikā KLP ir būtiski mainījusies, īpaši kopš radikālās 2003. gada reformas, kas paredzēja izveidot “veselības pārbaudi”, lai pārskatītu nesen notikušās pārmaiņas un apsvērtu jaunus uzdevumus, riskus un iespējas; atgādina, ka “veselības pārbaude” notiek saistībā ar jaunajiem pārtikas produktu tirdzniecības apstākļiem pasaulē un Eiropā; |
| --- | --- |

8.

tāpat kā Komisija konstatē, ka pēdējo piecpadsmit gadu laikā KLP ir būtiski mainījusies, īpaši kopš radikālās 2003. gada reformas, kas paredzēja izveidot “veselības pārbaudi”, lai pārskatītu nesen notikušās pārmaiņas un apsvērtu jaunus uzdevumus, riskus un iespējas; atgādina, ka “veselības pārbaude” notiek saistībā ar jaunajiem pārtikas produktu tirdzniecības apstākļiem pasaulē un Eiropā;

| 9. | uzsver, ka daudzfunkcionālam ES lauksaimniecības modelim ir jāveicina klimata pārmaiņu ierobežošana, tajā jābūt ietvertām ilgtspējas, konkurētspējas, daudzveidības, pārtikas apgādes autonomijas, atbildības pret sabiedrību, patērētājiem un publisko īpašumu koncepcijām, kuru neatņemama sastāvdaļa ir laba lauksaimniecības prakse, vides aizsardzība un dzīvnieku labturība, un uzskata, ka KLP “veselības pārbaudei” jāsniedz efektīvs atbalsts daudzfunkcionālā ES lauksaimniecības modeļa īstenošanai; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka daudzfunkcionālam ES lauksaimniecības modelim ir jāveicina klimata pārmaiņu ierobežošana, tajā jābūt ietvertām ilgtspējas, konkurētspējas, daudzveidības, pārtikas apgādes autonomijas, atbildības pret sabiedrību, patērētājiem un publisko īpašumu koncepcijām, kuru neatņemama sastāvdaļa ir laba lauksaimniecības prakse, vides aizsardzība un dzīvnieku labturība, un uzskata, ka KLP “veselības pārbaudei” jāsniedz efektīvs atbalsts daudzfunkcionālā ES lauksaimniecības modeļa īstenošanai;

| 10. | uzsver Eiropas vietējās lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozīmīgumu un pārtikas apgādes un tās nekaitīguma īpašo svarīgumu, jo šobrīd ES ir lielākā lauksaimniecības produktu importētāja pasaulē; |
| --- | --- |

10.

uzsver Eiropas vietējās lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozīmīgumu un pārtikas apgādes un tās nekaitīguma īpašo svarīgumu, jo šobrīd ES ir lielākā lauksaimniecības produktu importētāja pasaulē;

| 11. | uzskata, ka būtu vēlams, lai KLP neseno reformu ietekmes apskats, īpaši attiecībā uz lauksaimniecībā un pārtikas pārstrādē nodarbināto skaitu, pārtikas kvalitāti, pieejamību, pārtikas importa cenām un apjomu, kā arī ietekmi uz vidi un dzīvnieku labturību, būtu iekļauts reformu novērtējumā, un izsaka nožēlu, ka tas nebija pieejams jau “veselības pārbaudes” sākumā, turklāt aicina turpmāk nodrošināt reģionāla līmeņa pārskatu un novērtējumu pieejamību pirms tiesību aktu pieņemšanas; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka būtu vēlams, lai KLP neseno reformu ietekmes apskats, īpaši attiecībā uz lauksaimniecībā un pārtikas pārstrādē nodarbināto skaitu, pārtikas kvalitāti, pieejamību, pārtikas importa cenām un apjomu, kā arī ietekmi uz vidi un dzīvnieku labturību, būtu iekļauts reformu novērtējumā, un izsaka nožēlu, ka tas nebija pieejams jau “veselības pārbaudes” sākumā, turklāt aicina turpmāk nodrošināt reģionāla līmeņa pārskatu un novērtējumu pieejamību pirms tiesību aktu pieņemšanas;

| 12. | tomēr atbalsta vispārējās “veselības pārbaudes” centienus novērst nepilnības, kas radušās neseno reformu īstenošanas procesā, un cer, ka tās īstenošana nodrošinās ilgtermiņa plānošanas iespējas, kas ļautu iestādēm, lauksaimniecības pārtikas produktu ražotājiem un lauksaimniekiem pilnībā ieviest paredzētās izmaiņas un pielāgoties tirgus vajadzībām; |
| --- | --- |

12.

tomēr atbalsta vispārējās “veselības pārbaudes” centienus novērst nepilnības, kas radušās neseno reformu īstenošanas procesā, un cer, ka tās īstenošana nodrošinās ilgtermiņa plānošanas iespējas, kas ļautu iestādēm, lauksaimniecības pārtikas produktu ražotājiem un lauksaimniekiem pilnībā ieviest paredzētās izmaiņas un pielāgoties tirgus vajadzībām;

| 13. | uzskata, ka pastāv milzīgas atšķirības starp vispārējo izpratni par KLP un patieso stāvokli, un šīs atšķirības jānovērš politisko lēmumu pieņēmējiem. Nesen veiktajā Eurobarometer apsekojumā (1) 88 % respondentu izteica viedokli, ka lauksaimniecība un lauku apgabali ir svarīgi vai ļoti svarīgi Eiropas nākotnei. Tajā pašā laikā gandrīz 90 % respondentu bija ļoti maz vai nebija nekādu zināšanu par KLP (54 % par to nekad nebija dzirdējuši, bet 34 % nezināja, ko KLP nozīmē); tādēļ uzskata, ka nepieciešams vairāk novērtēt KLP mērķus un sasniegumus un izplatīt informāciju par tiem; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka pastāv milzīgas atšķirības starp vispārējo izpratni par KLP un patieso stāvokli, un šīs atšķirības jānovērš politisko lēmumu pieņēmējiem. Nesen veiktajā Eurobarometer apsekojumā (1) 88 % respondentu izteica viedokli, ka lauksaimniecība un lauku apgabali ir svarīgi vai ļoti svarīgi Eiropas nākotnei. Tajā pašā laikā gandrīz 90 % respondentu bija ļoti maz vai nebija nekādu zināšanu par KLP (54 % par to nekad nebija dzirdējuši, bet 34 % nezināja, ko KLP nozīmē); tādēļ uzskata, ka nepieciešams vairāk novērtēt KLP mērķus un sasniegumus un izplatīt informāciju par tiem;

| 14. | atbalsta visas iniciatīvas KLP tālākai vienkāršošanai, taču uzsver, ka šādas iniciatīvas jāizstrādā, ņemot vērā galapatērētāju intereses; |
| --- | --- |

14.

atbalsta visas iniciatīvas KLP tālākai vienkāršošanai, taču uzsver, ka šādas iniciatīvas jāizstrādā, ņemot vērā galapatērētāju intereses;

Vienreizējo maksājumu shēmas (VMS) ieviešanas un vienkāršošanas novērtējums

SPS vienkāršošana

| 15. | atbalsta visus lietderīgos pasākumus tālākai VMS vienkāršošanai, jo nevajadzīgi stingri, sarežģīti noteikumi un birokrātiskas procedūras rada ievērojamus šķēršļus un izmaksas, tomēr norāda, ka izmaiņas jābalsta ne tikai uz nepieciešamību vienkāršot VMS, bet arī uz vajadzību nostiprināt un aizsargāt es daudzfunkcionālo modeli; |
| --- | --- |

15.

atbalsta visus lietderīgos pasākumus tālākai VMS vienkāršošanai, jo nevajadzīgi stingri, sarežģīti noteikumi un birokrātiskas procedūras rada ievērojamus šķēršļus un izmaksas, tomēr norāda, ka izmaiņas jābalsta ne tikai uz nepieciešamību vienkāršot VMS, bet arī uz vajadzību nostiprināt un aizsargāt es daudzfunkcionālo modeli;

| 16. | atbalsta priekšlikumu, ka, tuvojoties 2013. gadam, dalībvalstīm jādod iespēja pāriet no vēsturisko datu izmantošanas VMS aprēķināšanai uz “vienotāku” likmi, ja tas ir nepieciešams, taču uzskata, ka “vienotākas” likmes detalizētai ieviešanai dalībvalstīs un reģionos būs vajadzīga elastība. Ar minēto elastību jānodrošina pilnīgas atsaistes ietekme noteiktos sektoros un reģionos, kā arī iespējamo prēmiju diferencēšana par labu daudzfunkcionālākām saimniecībām, kurām tirgū ir mazāks atlīdzinājums. Dalībvalstīs vēlams veikt arī ietekmes analīzi attiecībā uz šo nozīmīgo pārmaiņu iespējamām sekām attiecībā uz zemes izmantošanu, saimniecību struktūru, īpašumtiesībām uz saimniecībām un to pāreju, uzņēmumu sastāvu, reģionālo līdzsvaru, kā arī vispārējo lauksaimniecības efektivitāti un konkurētspēju; |
| --- | --- |

16.

atbalsta priekšlikumu, ka, tuvojoties 2013. gadam, dalībvalstīm jādod iespēja pāriet no vēsturisko datu izmantošanas VMS aprēķināšanai uz “vienotāku” likmi, ja tas ir nepieciešams, taču uzskata, ka “vienotākas” likmes detalizētai ieviešanai dalībvalstīs un reģionos būs vajadzīga elastība. Ar minēto elastību jānodrošina pilnīgas atsaistes ietekme noteiktos sektoros un reģionos, kā arī iespējamo prēmiju diferencēšana par labu daudzfunkcionālākām saimniecībām, kurām tirgū ir mazāks atlīdzinājums. Dalībvalstīs vēlams veikt arī ietekmes analīzi attiecībā uz šo nozīmīgo pārmaiņu iespējamām sekām attiecībā uz zemes izmantošanu, saimniecību struktūru, īpašumtiesībām uz saimniecībām un to pāreju, uzņēmumu sastāvu, reģionālo līdzsvaru, kā arī vispārējo lauksaimniecības efektivitāti un konkurētspēju;

| 17. | attiecībā uz “jaunajām” dalībvalstīm uzskata, ka ir vajadzīga papildu analīze par to, kādas ir sekas saistībā ar atteikšanos no vienoto platībmaksājumu shēmas (VPMS); |
| --- | --- |

17.

attiecībā uz “jaunajām” dalībvalstīm uzskata, ka ir vajadzīga papildu analīze par to, kādas ir sekas saistībā ar atteikšanos no vienoto platībmaksājumu shēmas (VPMS);

Savstarpēja atbilstība

| 18. | atzīst, ka ir vajadzīga ES vides, iedzīvotāju, dzīvnieku un augu veselības, kā arī dzīvnieku labturības standartu savstarpēja atbilstība un aicina turpināt darbu, lai vienkāršotu pārmērīgi sarežģītus likumus vai noteikumus, ko ierosinājusi Komisija vai kuri ieviesti dalībvalstīs; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka ir vajadzīga ES vides, iedzīvotāju, dzīvnieku un augu veselības, kā arī dzīvnieku labturības standartu savstarpēja atbilstība un aicina turpināt darbu, lai vienkāršotu pārmērīgi sarežģītus likumus vai noteikumus, ko ierosinājusi Komisija vai kuri ieviesti dalībvalstīs;

| 19. | tomēr uzskata, ka prasību par labu ekoloģisko stāvokli pārskatīšana nedrīkst veicināt noteikumu vides jomā nozīmes mazināšanu vai vājināšanu, un minētie noteikumi ir jāpārskata atbilstoši regulu (piemēram, par pesticīdiem) grozījumiem; |
| --- | --- |

19.

tomēr uzskata, ka prasību par labu ekoloģisko stāvokli pārskatīšana nedrīkst veicināt noteikumu vides jomā nozīmes mazināšanu vai vājināšanu, un minētie noteikumi ir jāpārskata atbilstoši regulu (piemēram, par pesticīdiem) grozījumiem;

| 20. | uzsver, ka, ieviešot savstarpējas atbilstības noteikumus, jāievēro arī proporcionalitāte, pārredzamība un saskaņotība, lai uzlabotu to pieejamību un ievērošanu. Komiteja aicina arī nekavējoties īstenot ierosinātos un apstiprinātos vienkāršošanas pasākumus, svītrot mazāk nozīmīgās tiesību jomas Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III un IV pielikumā, kā arī savstarpējas atbilstības noteikumus attiecināt tikai uz tām tiesību jomām, kas skar tiešo maksājumu saņēmējus; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka, ieviešot savstarpējas atbilstības noteikumus, jāievēro arī proporcionalitāte, pārredzamība un saskaņotība, lai uzlabotu to pieejamību un ievērošanu. Komiteja aicina arī nekavējoties īstenot ierosinātos un apstiprinātos vienkāršošanas pasākumus, svītrot mazāk nozīmīgās tiesību jomas Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III un IV pielikumā, kā arī savstarpējas atbilstības noteikumus attiecināt tikai uz tām tiesību jomām, kas skar tiešo maksājumu saņēmējus;

| 21. | īpaši atzinīgi vērtētu saimniecību pārbaudes aģentūru labāku sadarbību un koordināciju, ņemot vērā pārbaužu aizvien pieaugošo skaitu un apjomu; |
| --- | --- |

21.

īpaši atzinīgi vērtētu saimniecību pārbaudes aģentūru labāku sadarbību un koordināciju, ņemot vērā pārbaužu aizvien pieaugošo skaitu un apjomu;

Daļēji saistītais atbalsts (DSA)

| 22. | pauž viedokli, ka visumā DSA uzskatāms par pārejas pasākumu pirms vispārējas pārejas uz pilnīgu atsaistīšanu. Tomēr reģionālā līmenī, ja ražošanas apjomi ir nelieli un ja reģions ir ekonomisko vājš, vai ja sociālie un ekonomiskie ieguvumi no daļēji saistītā atbalsta ir acīmredzami, DSA pasākumiem var būt svarīga nozīme vēl vairākus gadus; tādējādi atbalsta priekšlikumu atļaut turpināt izmantot DSA pie šādiem nosacījumiem, lai saglabātu reģionu spēju apmierināt savas vajadzības un palīdzētu nodrošināt līdzsvarotu reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

22.

pauž viedokli, ka visumā DSA uzskatāms par pārejas pasākumu pirms vispārējas pārejas uz pilnīgu atsaistīšanu. Tomēr reģionālā līmenī, ja ražošanas apjomi ir nelieli un ja reģions ir ekonomisko vājš, vai ja sociālie un ekonomiskie ieguvumi no daļēji saistītā atbalsta ir acīmredzami, DSA pasākumiem var būt svarīga nozīme vēl vairākus gadus; tādējādi atbalsta priekšlikumu atļaut turpināt izmantot DSA pie šādiem nosacījumiem, lai saglabātu reģionu spēju apmierināt savas vajadzības un palīdzētu nodrošināt līdzsvarotu reģionālo attīstību;

Atbalsta maksimālais un minimālais apjoms

| 23. | uzskata, ka VMS maksājumu pārredzamības nolūkā un saskaņā ar Revīzijas palātas secinājumiem maksājumu maksimālais apjoms būtu sabiedriski ļoti vēlams un politiski pievilcīgs. Tomēr būtu vēlams pasteidzināt ietekmes novērtējumus; un atbalsta ierosinātās izmaiņas. Komiteja piekrīt tam, ka varētu ieviest noteiktu maksājumu maksimālo apjomu, piemēram, proporcionāla samazinājuma veidā, kombinējot ar “griestiem”; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka VMS maksājumu pārredzamības nolūkā un saskaņā ar Revīzijas palātas secinājumiem maksājumu maksimālais apjoms būtu sabiedriski ļoti vēlams un politiski pievilcīgs. Tomēr būtu vēlams pasteidzināt ietekmes novērtējumus; un atbalsta ierosinātās izmaiņas. Komiteja piekrīt tam, ka varētu ieviest noteiktu maksājumu maksimālo apjomu, piemēram, proporcionāla samazinājuma veidā, kombinējot ar “griestiem”;

| 24. | ir ierosināts noteikt maksājumu minimālo apjomu, lai izvairītos no situācijas, kad administratīvās izmaksas ir lielākas par piešķirto maksājumu; atbalsta šādu priekšlikumu ar nosacījumu, ja tā konkrēts formulējums nerada jaunus šķēršļus ģimenes saimniecību dzīvotspējai, un atzinīgi vērtē iespējamos administratīvo izmaksu ietaupījumus; |
| --- | --- |

24.

ir ierosināts noteikt maksājumu minimālo apjomu, lai izvairītos no situācijas, kad administratīvās izmaksas ir lielākas par piešķirto maksājumu; atbalsta šādu priekšlikumu ar nosacījumu, ja tā konkrēts formulējums nerada jaunus šķēršļus ģimenes saimniecību dzīvotspējai, un atzinīgi vērtē iespējamos administratīvo izmaksu ietaupījumus;

| 25. | brīdina, ka “īstenus” lauksaimniekus nevar apzināt vienkāršoti, par kritērijiem izmantojot viņu zemes īpašumu apmērus, jo atsevišķas labības kultūras vai cita veida pasākumi var būt ļoti darbietilpīgi, turpretī citiem lielu zemes platību īpašniekiem būtu jāpieliek lielas pūles, lai viņus atzītu par “īstiem lauksaimniekiem”; uzskata, ka saistībā ar atbalsta maksājumiem par prioritāru būtu jāuzskata strādājošo lauksaimnieku, īpaši nelielu ģimenes saimniecību, dzīvotspēja; |
| --- | --- |

25.

brīdina, ka “īstenus” lauksaimniekus nevar apzināt vienkāršoti, par kritērijiem izmantojot viņu zemes īpašumu apmērus, jo atsevišķas labības kultūras vai cita veida pasākumi var būt ļoti darbietilpīgi, turpretī citiem lielu zemes platību īpašniekiem būtu jāpieliek lielas pūles, lai viņus atzītu par “īstiem lauksaimniekiem”; uzskata, ka saistībā ar atbalsta maksājumiem par prioritāru būtu jāuzskata strādājošo lauksaimnieku, īpaši nelielu ģimenes saimniecību, dzīvotspēja;

| 26. | vienlaicīgi ierosina vērtēt lielākos lauksaimniecības uzņēmumus, ņemot vērā to juridisko formu, attīstību un struktūru, jo vispārēja pakāpeniska atbalsta samazināšana atsevišķos gadījumos varētu graut konkurētspējīgus uzņēmumus un veicināt ievērojamu darbavietu skaita samazinājumu; |
| --- | --- |

26.

vienlaicīgi ierosina vērtēt lielākos lauksaimniecības uzņēmumus, ņemot vērā to juridisko formu, attīstību un struktūru, jo vispārēja pakāpeniska atbalsta samazināšana atsevišķos gadījumos varētu graut konkurētspējīgus uzņēmumus un veicināt ievērojamu darbavietu skaita samazinājumu;

Uzlabota atbilstība tirgus prasībām un jaunu iespēju izmantošana

Tirgus intervences un piegāžu kontroles loma

| 27. | uzskata, ka globālajā lauksaimniecības pārtikas nozarē aizvien mazāk izmanto atbrīvošanos no subsidētas produkcijas pārpalikuma un cenu atbalstu ar apjoma kontroles instrumentu palīdzību, savukārt aizvien vairāk — tirgum atbilstošus instrumentus. Tā iemesls ir būtiskas ilgāka termiņa strukturālās pārmaiņas, piemēram, ilgstošs pārtikas produktu pieprasījuma pieaugums, īpaši Āzijā, un biodegvielas atbalsta politikas ietekme. Arī īstermiņa faktori, piemēram, sausums, slimību uzliesmojumi un valūtu kursa svārstības ir svarīgi pārejošu cenu izmaiņu iemesli. Ievērojami izmainījusies starptautiskā tirgus situācija — tas īpaši vērojams piena, piena produktu un labības tirgos; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka globālajā lauksaimniecības pārtikas nozarē aizvien mazāk izmanto atbrīvošanos no subsidētas produkcijas pārpalikuma un cenu atbalstu ar apjoma kontroles instrumentu palīdzību, savukārt aizvien vairāk — tirgum atbilstošus instrumentus. Tā iemesls ir būtiskas ilgāka termiņa strukturālās pārmaiņas, piemēram, ilgstošs pārtikas produktu pieprasījuma pieaugums, īpaši Āzijā, un biodegvielas atbalsta politikas ietekme. Arī īstermiņa faktori, piemēram, sausums, slimību uzliesmojumi un valūtu kursa svārstības ir svarīgi pārejošu cenu izmaiņu iemesli. Ievērojami izmainījusies starptautiskā tirgus situācija — tas īpaši vērojams piena, piena produktu un labības tirgos;

| 28. | uzskata, ka starptautiskajiem pārtikas tirgiem kļūstot spēcīgākiem un ar tirgu saistītajiem KLP instrumentiem aizvien vairāk zaudējot nozīmi, šie tirgi var tikt pakļauti lielām cenu svārstībām. Tādēļ, lai nodrošinātu tirgus stabilitāti un aizsardzību pret pēkšņām, straujām cenu izmaiņām, ir jāsaglabā ar tirgu saistīti instrumenti, kas laikā, kad tirgus ir novājināts, kalpotu kā “drošības tīkls”, un šādu pieeju atbalsta arī Komiteja, neatsakoties no piedāvājuma uzraudzības; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka starptautiskajiem pārtikas tirgiem kļūstot spēcīgākiem un ar tirgu saistītajiem KLP instrumentiem aizvien vairāk zaudējot nozīmi, šie tirgi var tikt pakļauti lielām cenu svārstībām. Tādēļ, lai nodrošinātu tirgus stabilitāti un aizsardzību pret pēkšņām, straujām cenu izmaiņām, ir jāsaglabā ar tirgu saistīti instrumenti, kas laikā, kad tirgus ir novājināts, kalpotu kā “drošības tīkls”, un šādu pieeju atbalsta arī Komiteja, neatsakoties no piedāvājuma uzraudzības;

| 29. | ierosina Komisijai turpināt rūpīgi analizēt tirgus perspektīvas visās nozarēs un publicēt regulārus ziņojumus par tirgus attīstību, lai tādējādi palīdzētu pieņemt ar pietiekamu informāciju pamatotus politiskus lēmumus; |
| --- | --- |

29.

ierosina Komisijai turpināt rūpīgi analizēt tirgus perspektīvas visās nozarēs un publicēt regulārus ziņojumus par tirgus attīstību, lai tādējādi palīdzētu pieņemt ar pietiekamu informāciju pamatotus politiskus lēmumus;

Graudaugu intervence

| 30. | atzinīgi vērtē ierosinājumu pilnībā pārskatīt labības intervences sistēmu un piekrīt Komisijas viedoklim, ka tā ir jāierobežo un jāveic tikai attiecībā uz maizes ražošanai piemērotas kvalitātes kviešiem; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē ierosinājumu pilnībā pārskatīt labības intervences sistēmu un piekrīt Komisijas viedoklim, ka tā ir jāierobežo un jāveic tikai attiecībā uz maizes ražošanai piemērotas kvalitātes kviešiem;

Atmata

| 31. | atbalsta priekšlikumu par atteikšanos no obligāta pienākuma atstāt noteiktas platības atmatā, taču ierosina paredzēt iespēju tiesiskajā regulējumā noteikt obligātas atmatas prasības, lai risinātu tirgus nestabilitātes problēmas nākotnē, kā arī atbalsta papildu pasākumus vides aizsardzībai, kas ietvertu, piemēram, pastāvīgu ganību platību uzturēšanu un piekrastes zonu aizsardzību; |
| --- | --- |

31.

atbalsta priekšlikumu par atteikšanos no obligāta pienākuma atstāt noteiktas platības atmatā, taču ierosina paredzēt iespēju tiesiskajā regulējumā noteikt obligātas atmatas prasības, lai risinātu tirgus nestabilitātes problēmas nākotnē, kā arī atbalsta papildu pasākumus vides aizsardzībai, kas ietvertu, piemēram, pastāvīgu ganību platību uzturēšanu un piekrastes zonu aizsardzību;

Atbalsts piena kvotu atcelšanas gadījumā

| 32. | uzskata, ka atšķirībā no pēdējām desmitgadēm pasaules piena tirgus šobrīd ir nostiprinājies, un ir paredzams, ka ar pieprasījumu saistītā tirgus izaugsme būs ilgstoša. Tomēr pasaules tirgū pastāv ievērojama nedrošība piena produktu cenu ziņā. Šajā sakarā būtu jāuzsāk debates par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju, lai izstrādātu jaunus mehānismus šās nozares regulēšanai; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka atšķirībā no pēdējām desmitgadēm pasaules piena tirgus šobrīd ir nostiprinājies, un ir paredzams, ka ar pieprasījumu saistītā tirgus izaugsme būs ilgstoša. Tomēr pasaules tirgū pastāv ievērojama nedrošība piena produktu cenu ziņā. Šajā sakarā būtu jāuzsāk debates par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju, lai izstrādātu jaunus mehānismus šās nozares regulēšanai;

| 33. | uzskata, ka līdz ar atteikšanos no kvotu režīma jānodrošina palīdzība, lai veicinātu tā pilnīgu pārtraukšanu 2015. gada martā, un atbalsta pakāpenisku piena kvotu režīma atcelšanu līdz 2015. gadam, pakāpeniski palielinot kvotas un samazinot papildu nodokli. Par pamatu kvotu palielinājuma vai papildu nodokļa samazinājuma apjoma un īstenošanas laika noteikšanai būtu jāizmanto Komisijas 2007. gada decembrī veiktā tirgus perspektīvu analīze. Strauja tirgus cenu krituma gadījumā jānodrošina aizsardzības mehānismi. Šajā procesā būs vajadzīgi īpaši pasākumi, lai atbalstītu piensaimniecību jutīgos reģionos; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka līdz ar atteikšanos no kvotu režīma jānodrošina palīdzība, lai veicinātu tā pilnīgu pārtraukšanu 2015. gada martā, un atbalsta pakāpenisku piena kvotu režīma atcelšanu līdz 2015. gadam, pakāpeniski palielinot kvotas un samazinot papildu nodokli. Par pamatu kvotu palielinājuma vai papildu nodokļa samazinājuma apjoma un īstenošanas laika noteikšanai būtu jāizmanto Komisijas 2007. gada decembrī veiktā tirgus perspektīvu analīze. Strauja tirgus cenu krituma gadījumā jānodrošina aizsardzības mehānismi. Šajā procesā būs vajadzīgi īpaši pasākumi, lai atbalstītu piensaimniecību jutīgos reģionos;

| 34. | gaida Komisijas pārskatu par piedāvājuma kontroles pasākumu efektivitāti “mazākās” nozarēs (kaltēta lopbarība, ciete, lini un kaņepes); |
| --- | --- |

34.

gaida Komisijas pārskatu par piedāvājuma kontroles pasākumu efektivitāti “mazākās” nozarēs (kaltēta lopbarība, ciete, lini un kaņepes);

Jaunu uzdevumu risināšana

Riska pārvaldība

| 35. | atzīst riska pārvaldības potenciālu strauji mainīgajā globālajā tirgū un iespējas uzlabot īpašus lauku attīstības pasākumus, lai tādējādi mazinātu pieaugušo risku; Komisijas piedāvātie mehānismi ir nozīmīgi, taču tie nevar aizstāt svarīgākos KLP paredzētos tirgus pārvaldības instrumentus, kas pēdējos gados tika pakāpeniski atcelti. Rosina turpināt pētīt un izvērtēt nākotnes pasākumus; |
| --- | --- |

35.

atzīst riska pārvaldības potenciālu strauji mainīgajā globālajā tirgū un iespējas uzlabot īpašus lauku attīstības pasākumus, lai tādējādi mazinātu pieaugušo risku; Komisijas piedāvātie mehānismi ir nozīmīgi, taču tie nevar aizstāt svarīgākos KLP paredzētos tirgus pārvaldības instrumentus, kas pēdējos gados tika pakāpeniski atcelti. Rosina turpināt pētīt un izvērtēt nākotnes pasākumus;

Klimata pārmaiņas, bioenerģija, ūdens resursu apsaimniekošana un bioloģiskā daudzveidība

| 36. | apliecina, ka intensīvas lauksaimniecības metodes ir nodarījušas ievērojamu kaitējumu, piemēram, augsnes struktūrai un bioloģiskajai daudzveidībai un radījušas ūdenstilpņu piesārņojumu, tomēr uzsver to, cik liela nozīme lauku ainavu un dažādo tradicionālo mazo zemnieku saimniecību ainavu saglabāšanā ir lauksaimniekiem, un atzinīgi novērtē Komisijas atziņu, ka ES lauksaimniecība vairāk nekā citas nozares ir sekmējusi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, kā arī vērš uzmanību uz to, ka daudzos ES reģionos lauksaimniecība lielā mērā ir pakļauta klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

36.

apliecina, ka intensīvas lauksaimniecības metodes ir nodarījušas ievērojamu kaitējumu, piemēram, augsnes struktūrai un bioloģiskajai daudzveidībai un radījušas ūdenstilpņu piesārņojumu, tomēr uzsver to, cik liela nozīme lauku ainavu un dažādo tradicionālo mazo zemnieku saimniecību ainavu saglabāšanā ir lauksaimniekiem, un atzinīgi novērtē Komisijas atziņu, ka ES lauksaimniecība vairāk nekā citas nozares ir sekmējusi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, kā arī vērš uzmanību uz to, ka daudzos ES reģionos lauksaimniecība lielā mērā ir pakļauta klimata pārmaiņām;

| 37. | atbalsta nesen publicētajā Zaļajā grāmatā par pielāgošanos klimata pārmaiņām ES lauksaimniecības nozarei izteikto aicinājumu arī turpmāk veicināt klimata pārmaiņu radītās ietekmes samazināšanos. Klimatam mainoties, arvien pieaugs lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares kā vides un ekosistēmu pakalpojumu sniedzēja nozīme. Veicot KLP turpmākās pārbaudes, rastos iespēja lauksaimniecības atbalsta programmās paredzēt pielāgošanās pasākumus; |
| --- | --- |

37.

atbalsta nesen publicētajā Zaļajā grāmatā par pielāgošanos klimata pārmaiņām ES lauksaimniecības nozarei izteikto aicinājumu arī turpmāk veicināt klimata pārmaiņu radītās ietekmes samazināšanos. Klimatam mainoties, arvien pieaugs lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares kā vides un ekosistēmu pakalpojumu sniedzēja nozīme. Veicot KLP turpmākās pārbaudes, rastos iespēja lauksaimniecības atbalsta programmās paredzēt pielāgošanās pasākumus;

| 38. | atzīst, ka pasākumiem, kas veicina atjaunojamas enerģijas izmantošanu, ir īpaša nozīme un atbalsta turpmākus pētījumus un pasākumus, lai paplašinātu ES iespējas rīkoties saistībā ar šiem globāli nozīmīgajiem ilgtspējības jautājumiem; norāda, ka kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību audzēšana, ko veicinājuši valstu un Eiropas līmeņa pasākumi un instrumenti, būtiski sekmē ES enerģētikas un klimata politikas mērķu īstenošanu, kā arī paver plašas iespējas pievienotās vērtības radīšanai lauksaimniecībā un lauku rajonos. Komiteja norāda, ka samazinātie maksājumi par kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību audzēšanu ir zaudējuši savu nozīmi un turpmāk no šiem saistītajiem maksājumiem ir iespējams atteikties; |
| --- | --- |

38.

atzīst, ka pasākumiem, kas veicina atjaunojamas enerģijas izmantošanu, ir īpaša nozīme un atbalsta turpmākus pētījumus un pasākumus, lai paplašinātu ES iespējas rīkoties saistībā ar šiem globāli nozīmīgajiem ilgtspējības jautājumiem; norāda, ka kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību audzēšana, ko veicinājuši valstu un Eiropas līmeņa pasākumi un instrumenti, būtiski sekmē ES enerģētikas un klimata politikas mērķu īstenošanu, kā arī paver plašas iespējas pievienotās vērtības radīšanai lauksaimniecībā un lauku rajonos. Komiteja norāda, ka samazinātie maksājumi par kultūraugu ar augstu enerģētisko vērtību audzēšanu ir zaudējuši savu nozīmi un turpmāk no šiem saistītajiem maksājumiem ir iespējams atteikties;

| 39. | tomēr izsaka bažas, ka mēģinājumi “lauku attīstībā” iekļaut aizvien vairāk jautājumu, no kuriem daudzi varētu būt šai jomai nepiederīgi (piemēram, mežsaimniecība un bioloģiskā daudzveidība), varētu radīt problēmas un apšauba,, vai liela daļa šo problēmu tiešām vislabāk risināmas ar lauku attīstības programmu palīdzību; |
| --- | --- |

39.

tomēr izsaka bažas, ka mēģinājumi “lauku attīstībā” iekļaut aizvien vairāk jautājumu, no kuriem daudzi varētu būt šai jomai nepiederīgi (piemēram, mežsaimniecība un bioloģiskā daudzveidība), varētu radīt problēmas un apšauba,, vai liela daļa šo problēmu tiešām vislabāk risināmas ar lauku attīstības programmu palīdzību;

Otrā pīlāra stiprināšana

| 40. | atzīst lauku attīstības pasākumu pienācīga finansējuma nozīmīgumu, tomēr saskaņā ar subsidiaritātes principu, un, vienlaikus atzīstot modulācijas Kopienas būtību, uzskata, ka lēmumi par modulācijas pārvaldību būtu jāpieņem atbilstošākā decentralizētā līmenī, lai labāk varētu ņemt vērā dažādās daudzveidīgās vietējās un reģionālās vajadzības. Dalībvalstīm nepieciešamas pilnvaras novirzīt finansējumu otrā pīlāra pasākumiem saskaņā ar patiesajām vajadzībām; |
| --- | --- |

40.

atzīst lauku attīstības pasākumu pienācīga finansējuma nozīmīgumu, tomēr saskaņā ar subsidiaritātes principu, un, vienlaikus atzīstot modulācijas Kopienas būtību, uzskata, ka lēmumi par modulācijas pārvaldību būtu jāpieņem atbilstošākā decentralizētā līmenī, lai labāk varētu ņemt vērā dažādās daudzveidīgās vietējās un reģionālās vajadzības. Dalībvalstīm nepieciešamas pilnvaras novirzīt finansējumu otrā pīlāra pasākumiem saskaņā ar patiesajām vajadzībām;

| 41. | turklāt pauž bažas, ka tendence palielināt modulāciju apdraud Kopienas KLP būtību un vājina kohēzijas principu, ņemot vērā, ka nabadzīgākām dalībvalstīm un reģioniem būs grūtāk piešķirt līdzfinansējumu otrā pīlāra pasākumiem; |
| --- | --- |

41.

turklāt pauž bažas, ka tendence palielināt modulāciju apdraud Kopienas KLP būtību un vājina kohēzijas principu, ņemot vērā, ka nabadzīgākām dalībvalstīm un reģioniem būs grūtāk piešķirt līdzfinansējumu otrā pīlāra pasākumiem;

Finanšu shēma

| 42. | atzīmē, ka līdz 2013. gadam pieejamais finansējums pastāvīgi samazinās nemainīgu cenu izpratnē, tomēr augstākas tirgus cenas atsevišķās nozarēs un paaugstināta efektivitāte var radīt ievērojamus ietaupījumus; atbalsta ierosinājumu šādus ietaupījumus piešķirt vērienīgākiem lauku atbalsta pasākumiem, piemēram, pētniecībai un jauninājumiem; |
| --- | --- |

42.

atzīmē, ka līdz 2013. gadam pieejamais finansējums pastāvīgi samazinās nemainīgu cenu izpratnē, tomēr augstākas tirgus cenas atsevišķās nozarēs un paaugstināta efektivitāte var radīt ievērojamus ietaupījumus; atbalsta ierosinājumu šādus ietaupījumus piešķirt vērienīgākiem lauku atbalsta pasākumiem, piemēram, pētniecībai un jauninājumiem;

KLP PERSPEKTĪVAS PĒC 2013. GADA

| 43. | saistībā ar konsultāciju procesu par ES budžeta reformu vēlētos izcelt dažas politikas prioritātes, kuras būtu pilnībā jāņem vērā diskusijās par KLP nozīmi un darbību nākotnē; |
| --- | --- |

43.

saistībā ar konsultāciju procesu par ES budžeta reformu vēlētos izcelt dažas politikas prioritātes, kuras būtu pilnībā jāņem vērā diskusijās par KLP nozīmi un darbību nākotnē;

Jauni uzdevumi un vajadzības

| 44. | uzskata, ka, lai arī KLP kopš tās aizsākšanas ir veiksmīgi pielāgojusies dažādām problēmām, Komisijai un tās darbiniekiem būtu jādara vairāk, lai iedzīvotājus labāk iesaistītu un informētu par KLP mērķiem, sasniegumiem un prioritātēm, un tai jābūt prioritārai tēmai Komisijas turpmākajos paziņojumos; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka, lai arī KLP kopš tās aizsākšanas ir veiksmīgi pielāgojusies dažādām problēmām, Komisijai un tās darbiniekiem būtu jādara vairāk, lai iedzīvotājus labāk iesaistītu un informētu par KLP mērķiem, sasniegumiem un prioritātēm, un tai jābūt prioritārai tēmai Komisijas turpmākajos paziņojumos;

| 45. | ņemot vērā, ka jārisina aizvien jauni jautājumi, piemēram, enerģētikas un klimata pārmaiņu politika, ES paplašināšanās, starptautiskās tirdzniecības norišu un cita veida ietekme uz lauksaimniecības un pārtikas politikām, uzskata, ka ir vērojama vēlme vēl vairāk paplašināt KLP daudzfunkcionālo raksturu, lai iekļautu tajā papildu jautājumus; uzskata, ka arī turpmāk vienam no svarīgākajiem ES projekta elementiem ir jābūt pienācīgi finansētai KLP, kas regulē zemes izmantošanu, lauksaimniecību un nodrošinājumu ar pārtiku. Tāpat pienācīgs finansējums jāsaņem vides un enerģētikas politikām; |
| --- | --- |

45.

ņemot vērā, ka jārisina aizvien jauni jautājumi, piemēram, enerģētikas un klimata pārmaiņu politika, ES paplašināšanās, starptautiskās tirdzniecības norišu un cita veida ietekme uz lauksaimniecības un pārtikas politikām, uzskata, ka ir vērojama vēlme vēl vairāk paplašināt KLP daudzfunkcionālo raksturu, lai iekļautu tajā papildu jautājumus; uzskata, ka arī turpmāk vienam no svarīgākajiem ES projekta elementiem ir jābūt pienācīgi finansētai KLP, kas regulē zemes izmantošanu, lauksaimniecību un nodrošinājumu ar pārtiku. Tāpat pienācīgs finansējums jāsaņem vides un enerģētikas politikām;

| 46. | uzsver, ka ES iedzīvotāju novecošanai ir būtiska ietekme uz lauksaimniecības nozari un lauku apvidiem kopumā, turklāt atzīst, ka Eiropas lauksaimniecības konkurētspējai ļoti svarīgi ir jauninājumi un P&I; aicina nodrošināt piemērotas izglītības un apmācības pieejamību, īpaši, lai mudinātu jauniešus pievērsties lauksaimniecībai; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka ES iedzīvotāju novecošanai ir būtiska ietekme uz lauksaimniecības nozari un lauku apvidiem kopumā, turklāt atzīst, ka Eiropas lauksaimniecības konkurētspējai ļoti svarīgi ir jauninājumi un P&I; aicina nodrošināt piemērotas izglītības un apmācības pieejamību, īpaši, lai mudinātu jauniešus pievērsties lauksaimniecībai;

| 47. | uzskata, ka, ņemot vērā līdzekļu ierobežoto pieejamību, ienākumu nodrošinājuma atbalsts būtu galvenokārt jāvelta ģimenes saimniecībām, kā arī saimniecībām, kas aktīvi piedalās darbavietu nodrošināšanā un veicina iedzīvotāju noturēšanu lauku rajonos; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka, ņemot vērā līdzekļu ierobežoto pieejamību, ienākumu nodrošinājuma atbalsts būtu galvenokārt jāvelta ģimenes saimniecībām, kā arī saimniecībām, kas aktīvi piedalās darbavietu nodrošināšanā un veicina iedzīvotāju noturēšanu lauku rajonos;

Pārtikas apgādes un pārtikas nekaitīguma nodrošināšana

| 48. | lai arī lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozare pēdējā laikā ir orientēta uz tirgus vajadzībām, pauž viedokli, ka nekaitīgu pārtikas produktu piedāvājums par patērētājiem pieņemamām cenām ir ļoti svarīgs un uzskata, ka ir jāpievēršas jautājumam par ES ilgtermiņa pārtikas apgādes nodrošinājumu; |
| --- | --- |

48.

lai arī lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozare pēdējā laikā ir orientēta uz tirgus vajadzībām, pauž viedokli, ka nekaitīgu pārtikas produktu piedāvājums par patērētājiem pieņemamām cenām ir ļoti svarīgs un uzskata, ka ir jāpievēršas jautājumam par ES ilgtermiņa pārtikas apgādes nodrošinājumu;

| 49. | aicina ES vai trešās valstīs ražotiem pārtikas produktiem, kurus paredzēts patērēt ES teritorijā, piemērot vienotus fitosanitāros, veterināros un vides standartus un mudina piešķirt pietiekamus cilvēku un materiālos resursus uzraudzības iestādēm uz robežām, Pārtikas un veterinārajam dienestam (PVD) un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) to pienākumu veikšanai; |
| --- | --- |

49.

aicina ES vai trešās valstīs ražotiem pārtikas produktiem, kurus paredzēts patērēt ES teritorijā, piemērot vienotus fitosanitāros, veterināros un vides standartus un mudina piešķirt pietiekamus cilvēku un materiālos resursus uzraudzības iestādēm uz robežām, Pārtikas un veterinārajam dienestam (PVD) un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) to pienākumu veikšanai;

| 50. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi saglabāt efektīvu un konkurētspējīgu pārtikas ražošanu, jo tā ir ES otrā lielākā rūpniecības nozare. Jāpiešķir pietiekami līdzekļi pētniecībai, lai tādējādi atbalstītu produktu attīstību, kā arī izglītību, apmācību un konsultatīvus pakalpojumus, kas paredzēti jauniem ražotājiem un lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi saglabāt efektīvu un konkurētspējīgu pārtikas ražošanu, jo tā ir ES otrā lielākā rūpniecības nozare. Jāpiešķir pietiekami līdzekļi pētniecībai, lai tādējādi atbalstītu produktu attīstību, kā arī izglītību, apmācību un konsultatīvus pakalpojumus, kas paredzēti jauniem ražotājiem un lauksaimniekiem;

| 51. | uzskata, ka ar pārtikas piegādēm saistīto pārvadājumu un oglekļa emisiju samazināšanas nolūkā vairāk jāatbalsta vietējie produkti un jāinformē patērētāji, īpaši bērni, par veselīgas ēšanas un vietējo pārtikas produktu priekšrocībām; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka ar pārtikas piegādēm saistīto pārvadājumu un oglekļa emisiju samazināšanas nolūkā vairāk jāatbalsta vietējie produkti un jāinformē patērētāji, īpaši bērni, par veselīgas ēšanas un vietējo pārtikas produktu priekšrocībām;

Reģionālās īpatnības

| 52. | uzskata, ka KLP ietvaros pietiekamā mērā jāņem vērā reģionālās īpatnības, kas pastāv Eiropas Savienībā, un vairāk kā šobrīd jānovērtē un jāaizsargā lauksaimniecībā izmantoto darbību un ražošanas sistēmu, tostarp bioloģisko ražošanu bez ģenētiski modificētas produkcijas, daudzveidība, kā arī vairāk jārēķinās ar reģioniem raksturīgajām iezīmēm (piemēram, Vidusjūras vai kalnaini reģioni, ziemeļu reģioni, kā arī visattālākie ES reģioni); |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka KLP ietvaros pietiekamā mērā jāņem vērā reģionālās īpatnības, kas pastāv Eiropas Savienībā, un vairāk kā šobrīd jānovērtē un jāaizsargā lauksaimniecībā izmantoto darbību un ražošanas sistēmu, tostarp bioloģisko ražošanu bez ģenētiski modificētas produkcijas, daudzveidība, kā arī vairāk jārēķinās ar reģioniem raksturīgajām iezīmēm (piemēram, Vidusjūras vai kalnaini reģioni, ziemeļu reģioni, kā arī visattālākie ES reģioni);

| 53. | uzskata, ka reģioniem, kuros ir apgrūtināta zemkopība un lopkopība, jāsaglabā spēja nodrošināt pārtiku savām vajadzībām, un uzsver augstvērtīgas vietējās pārtikas un reģionālās identitātes tiešo saikni, kuru saglabāt ir KLP uzdevums; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka reģioniem, kuros ir apgrūtināta zemkopība un lopkopība, jāsaglabā spēja nodrošināt pārtiku savām vajadzībām, un uzsver augstvērtīgas vietējās pārtikas un reģionālās identitātes tiešo saikni, kuru saglabāt ir KLP uzdevums;

Atbilstība politikai citās jomās

| 54. | pauž aizvien lielākas bažas par vides un enerģētikas problēmām kopumā un īpaši — par globālo sasilšanu, kā arī par sevišķi svarīgu uzskata zemes izmantošanas politiku. Lauksaimniecībā jāizmanto jauninājumi, lai tādējādi pielāgotos un mazinātu klimata pārmaiņu izraisītās sekas; |
| --- | --- |

54.

pauž aizvien lielākas bažas par vides un enerģētikas problēmām kopumā un īpaši — par globālo sasilšanu, kā arī par sevišķi svarīgu uzskata zemes izmantošanas politiku. Lauksaimniecībā jāizmanto jauninājumi, lai tādējādi pielāgotos un mazinātu klimata pārmaiņu izraisītās sekas;

| 55. | uzskata, ka KLP jābūt labākai saiknei ar citām atbilstošām politikas jomām, piemēram, ES enerģētikas politiku, reģionālo politiku, vides politiku un P&I politiku, un uzstājīgi aicina šīs politikas labāk koordinēt visos pārvaldes līmeņos; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka KLP jābūt labākai saiknei ar citām atbilstošām politikas jomām, piemēram, ES enerģētikas politiku, reģionālo politiku, vides politiku un P&I politiku, un uzstājīgi aicina šīs politikas labāk koordinēt visos pārvaldes līmeņos;

| 56. | uzskata arī, ka KLP ir gan iekšējā, gan arī ārējā dimensija un pauž viedokli, ka nākotnes KLP jāņem vērā ES loma jaunattīstības valstīs, piedāvājot noieta tirgus, kur tas iespējams, tāpat arī būtu jāveicina jaunattīstības valstu spējas nodrošināt pārtikas produktus to vajadzībām, izmantojot tehnoloģiju un prasmju tālāknodošanu; ir ļoti svarīgi, lai tiktu regulāri izvērtēta KLP ietekme uz jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

56.

uzskata arī, ka KLP ir gan iekšējā, gan arī ārējā dimensija un pauž viedokli, ka nākotnes KLP jāņem vērā ES loma jaunattīstības valstīs, piedāvājot noieta tirgus, kur tas iespējams, tāpat arī būtu jāveicina jaunattīstības valstu spējas nodrošināt pārtikas produktus to vajadzībām, izmantojot tehnoloģiju un prasmju tālāknodošanu; ir ļoti svarīgi, lai tiktu regulāri izvērtēta KLP ietekme uz jaunattīstības valstīm;

Lauku attīstības būtība

| 57. | uzskata, ka novērtējot ES lēmumu ietekmi uz lauku rajoniem, varētu pilnveidot ES lēmumu pieņemšanas procesu, jo tādējādi būtu iespējams ņemt vērā lauku īpašos apstākļus gan plānojot lēmumus, gan uzraugot to izpildi. Novērtējot ietekmi uz lauku rajoniem, jāņem vērā, ka pastāv atšķirības gan starp dažādu Eiropas reģionu, gan vienas dalībvalsts lauku rajoniem un ka šādas atšķirības ir atkarīgas no ģeogrāfiskā stāvokļa; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka novērtējot ES lēmumu ietekmi uz lauku rajoniem, varētu pilnveidot ES lēmumu pieņemšanas procesu, jo tādējādi būtu iespējams ņemt vērā lauku īpašos apstākļus gan plānojot lēmumus, gan uzraugot to izpildi. Novērtējot ietekmi uz lauku rajoniem, jāņem vērā, ka pastāv atšķirības gan starp dažādu Eiropas reģionu, gan vienas dalībvalsts lauku rajoniem un ka šādas atšķirības ir atkarīgas no ģeogrāfiskā stāvokļa;

| 58. | uzskata, ka vajadzīga “lauku attīstības” apjoma un to jomu, kuras var iekļaut otrajā pīlārā, skaidrāka definīcija un šajā sakarā arī uzskata, ka nākotnes KLP iespējams labāk izmantot, lai veidotu lauku un pilsētu apvidu saiknes un atbalstītu to īstenoto politiku koordinēšanu, īpaši tajās piepilsētu teritorijās, kurās tiek intensīvi izmantoti lauku resursi, turklāt ar lauku attīstības politikas palīdzību būtu jāsekmē lauksaimniecība tajos apvidos, kur tai var būt īpašas priekšrocības, piemēram, pilsētu tuvumā un mazapdzīvotos reģionos; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka vajadzīga “lauku attīstības” apjoma un to jomu, kuras var iekļaut otrajā pīlārā, skaidrāka definīcija un šajā sakarā arī uzskata, ka nākotnes KLP iespējams labāk izmantot, lai veidotu lauku un pilsētu apvidu saiknes un atbalstītu to īstenoto politiku koordinēšanu, īpaši tajās piepilsētu teritorijās, kurās tiek intensīvi izmantoti lauku resursi, turklāt ar lauku attīstības politikas palīdzību būtu jāsekmē lauksaimniecība tajos apvidos, kur tai var būt īpašas priekšrocības, piemēram, pilsētu tuvumā un mazapdzīvotos reģionos;

| 59. | vēlētos veicināt lauku reģionu ilgtspējīgu attīstību atbilstoši integrētas lauku attīstības pamatnostādnēm, nodrošinot tādus svarīgus pakalpojumus kā izglītība, veselības aprūpe un pasta pakalpojumi, kā arī infrastruktūru, piemēram, platjoslas sakarus un sabiedrisko transportu; |
| --- | --- |

59.

vēlētos veicināt lauku reģionu ilgtspējīgu attīstību atbilstoši integrētas lauku attīstības pamatnostādnēm, nodrošinot tādus svarīgus pakalpojumus kā izglītība, veselības aprūpe un pasta pakalpojumi, kā arī infrastruktūru, piemēram, platjoslas sakarus un sabiedrisko transportu;

| 60. | uzskata, ka efektīvāku lēmumu pieņemšanai, īpaši saistībā ar plašāku “lauku attīstību”, vajadzīgas iespējas politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas procesos vairāk iesaistīt vietējo un reģionālo līmeni; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka efektīvāku lēmumu pieņemšanai, īpaši saistībā ar plašāku “lauku attīstību”, vajadzīgas iespējas politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas procesos vairāk iesaistīt vietējo un reģionālo līmeni;

| 61. | šajā sakarā atsaucas uz Komitejas Deklarāciju par lauku attīstību un Lisabonas stratēģiju (2), kas ir lietderīgs ieguldījums, apsverot turpmāko KLP un lauku attīstību. |
| --- | --- |

61.

šajā sakarā atsaucas uz Komitejas Deklarāciju par lauku attīstību un Lisabonas stratēģiju (2), kas ir lietderīgs ieguldījums, apsverot turpmāko KLP un lauku attīstību.

Briselē, 2008. gada 7. februārī.

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Special Eurobarometer 276: Eiropieši, lauksaimniecība un kopējā lauksaimniecības politika, 2007. gada marts.

1

Special Eurobarometer 276

(2)  Alexandroupolis Deklarācija par lauku attīstību un Lisabonas stratēģiju, Grieķija, 2006. jūnijs (CdR 209/2006).

2

Alexandroupolis

CdR 209/2006

---

| 25.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 105/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 105/31

---

Reģionu komitejas Rezolūcija 2008. gada pavasara Eiropadomei “Izaugsmes un nodarbinātības stratēģija — Risinot “Lisabonas paradoksu””

(2008/C 105/07)

Tā kā 2006. gada pavasara Eiropadome lūdza Reģionu komiteju līdz 2008. gada sammitam sagatavot kopsavilkuma ziņojumu par partnerību izaugsmei un nodarbinātībai, lai izvērtētu pārskatītās Lisabonas stratēģijas ietekmi vietējā un reģionālajā līmenī un lai paredzētu darba perspektīvu laika posmam pēc 2008. gada.

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē minēto lūgumu, jo Eiropas reģioniem un pilsētām ir būtiska nozīme Lisabonas stratēģijas uzdevumu izpildē. Reģioni un pilsētas patiesībā ir galvenie inovācijas, pētniecības un izglītības politikas īstenotāji; tie veic vairāk kā 66 % visu publiskā sektora investīciju ES; tie struktūrfondus arvien vairāk izmanto izaugsmes un nodarbinātības mērķiem; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē minēto lūgumu, jo Eiropas reģioniem un pilsētām ir būtiska nozīme Lisabonas stratēģijas uzdevumu izpildē. Reģioni un pilsētas patiesībā ir galvenie inovācijas, pētniecības un izglītības politikas īstenotāji; tie veic vairāk kā 66 % visu publiskā sektora investīciju ES; tie struktūrfondus arvien vairāk izmanto izaugsmes un nodarbinātības mērķiem;

| 2. | atgādina, ka Lisabonā pieņemtajā ES Reformas līgumā teritoriālā kohēzija kopā ar sociālo un ekonomisko kohēziju ir izvirzīta par Eiropas Savienības trešo mērķi, tādējādi risinot teritoriālo atšķirību problēmu, kas ietekmē ES tautsaimniecības vispārējo konkurētspēju, un izvirzot teritoriālo kohēziju par prioritāti: līdz ar to reģionu un pilsētu nozīme ir lielāka nekā jebkad agrāk; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka Lisabonā pieņemtajā ES Reformas līgumā teritoriālā kohēzija kopā ar sociālo un ekonomisko kohēziju ir izvirzīta par Eiropas Savienības trešo mērķi, tādējādi risinot teritoriālo atšķirību problēmu, kas ietekmē ES tautsaimniecības vispārējo konkurētspēju, un izvirzot teritoriālo kohēziju par prioritāti: līdz ar to reģionu un pilsētu nozīme ir lielāka nekā jebkad agrāk;

| 3. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas stratēģisko ziņojumu par ekonomiskajām reformām Eiropā, kas ietver dalībvalstu progresa novērtējumu un ar to saistītu valstij specifisku ieteikumu projektu, kā arī priekšlikumu gan integrēto pamatnostādņu būtiskam apstiprinājumam, gan jaunai Kopienas Lisabonas programmai 2008.–2010. gadam. Šis stratēģiskais ziņojums būtībā parāda, ka Lisabonas stratēģija ir apliecinājusi savu vērtību ar to, ka tajā lielāka izaugsme un darbavietu radīšana Eiropā izvirzīta par vispārēju mērķi. Minētā sakarā norāda uz vairāku tādu reģionālās sadarbības apvienību izveidošanu, kuru darbība arī ir virzīta uz Lisabonas stratēģijā izvirzītajiem mērķiem. Tādas apvienības piemērs ir Inovāciju alianse, aptuveni 20 tādu Eiropas reģionu sadarbības apvienība, kuri jau ir sekmīgi inovācijas jomā un daudzi no kuriem jau atbilst Lisabonas kritērijiem; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas stratēģisko ziņojumu par ekonomiskajām reformām Eiropā, kas ietver dalībvalstu progresa novērtējumu un ar to saistītu valstij specifisku ieteikumu projektu, kā arī priekšlikumu gan integrēto pamatnostādņu būtiskam apstiprinājumam, gan jaunai Kopienas Lisabonas programmai 2008.–2010. gadam. Šis stratēģiskais ziņojums būtībā parāda, ka Lisabonas stratēģija ir apliecinājusi savu vērtību ar to, ka tajā lielāka izaugsme un darbavietu radīšana Eiropā izvirzīta par vispārēju mērķi. Minētā sakarā norāda uz vairāku tādu reģionālās sadarbības apvienību izveidošanu, kuru darbība arī ir virzīta uz Lisabonas stratēģijā izvirzītajiem mērķiem. Tādas apvienības piemērs ir Inovāciju alianse, aptuveni 20 tādu Eiropas reģionu sadarbības apvienība, kuri jau ir sekmīgi inovācijas jomā un daudzi no kuriem jau atbilst Lisabonas kritērijiem;

| 4. | tomēr uzsver, ka ne visas dalībvalstis reformu programmas īsteno pietiekami ātri un vēl joprojām ir daudz darāmā, lai reformas virzītos uz priekšu; |
| --- | --- |

4.

tomēr uzsver, ka ne visas dalībvalstis reformu programmas īsteno pietiekami ātri un vēl joprojām ir daudz darāmā, lai reformas virzītos uz priekšu;

| 5. | atzinīgi vērtē 2008. gada Eiropadomes lēmumu iesaistīt Reģionu komiteju partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošanā, sagatavojot ziņojumu par pārskatītās Lisabonas stratēģijas ietekmi vietējā un reģionālā līmenī un aicina pavasara Eiropadomi uzticēt Reģionu komitejai sniegt regulāru ziņojumu par Lisabonas stratēģijas īstenošanu sagatavošanu un minētās stratēģijas uzraudzību vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē 2008. gada Eiropadomes lēmumu iesaistīt Reģionu komiteju partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošanā, sagatavojot ziņojumu par pārskatītās Lisabonas stratēģijas ietekmi vietējā un reģionālā līmenī un aicina pavasara Eiropadomi uzticēt Reģionu komitejai sniegt regulāru ziņojumu par Lisabonas stratēģijas īstenošanu sagatavošanu un minētās stratēģijas uzraudzību vietējā un reģionālā līmenī;

| 6. | uzskata, ka Lisabonas stratēģiju var sekmīgi īstenot tikai tad, ja vietējās un reģionālās pašvaldības pilnvērtīgi tiek iesaistītas lēmumu pieņemšanā, ieviešanā un uzraudzībā un atkārtoti norāda uz savu apņemšanos sniegt ieguldījumu izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas praktiskā īstenošanā; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Lisabonas stratēģiju var sekmīgi īstenot tikai tad, ja vietējās un reģionālās pašvaldības pilnvērtīgi tiek iesaistītas lēmumu pieņemšanā, ieviešanā un uzraudzībā un atkārtoti norāda uz savu apņemšanos sniegt ieguldījumu izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas praktiskā īstenošanā;

| 7. | ir stingri pārliecināta, ka nepieciešama ES līmeņa Eiropas konkurētspējas veicināšanas stratēģija arī laika posmam pēc 2010. gada, izvirzot tādu ES mēroga saskaņotu un ietverošu saimniecisko reformu politiku, kuras mērķis ir izaugsme un darbavietu radīšana, kā arī labāki risinājumi pasaules mēroga problēmām, kas Eiropā arvien vairāk jārisina visos pārvaldes līmeņos; |
| --- | --- |

7.

ir stingri pārliecināta, ka nepieciešama ES līmeņa Eiropas konkurētspējas veicināšanas stratēģija arī laika posmam pēc 2010. gada, izvirzot tādu ES mēroga saskaņotu un ietverošu saimniecisko reformu politiku, kuras mērķis ir izaugsme un darbavietu radīšana, kā arī labāki risinājumi pasaules mēroga problēmām, kas Eiropā arvien vairāk jārisina visos pārvaldes līmeņos;

| 8. | piedāvā Eiropas Komisijai savu atbalstu, lai organizētu Eiropas mēroga izglītošanas kampaņu nolūkā pievērst uzmanību šai stratēģijai un to atbalstīt kā šobrīd, tā arī nākotnē. |
| --- | --- |

8.

piedāvā Eiropas Komisijai savu atbalstu, lai organizētu Eiropas mēroga izglītošanas kampaņu nolūkā pievērst uzmanību šai stratēģijai un to atbalstīt kā šobrīd, tā arī nākotnē.

“Lisabonas paradokss” un Lisabonas programmas nozīmes apzināšanās

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka viena no galvenajām izmaiņām 2005. gadā pieņemtajā pārskatītajā Lisabonas stratēģijā ir vietējās dimensijas jēdziens, kas ieviests, lai uzsvērtu vietējā un reģionālā līmeņa nozīmi; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka viena no galvenajām izmaiņām 2005. gadā pieņemtajā pārskatītajā Lisabonas stratēģijā ir vietējās dimensijas jēdziens, kas ieviests, lai uzsvērtu vietējā un reģionālā līmeņa nozīmi;

| 2. | norāda, ka laikā, kad Eiropas reģioni un pilsētas iesaistās praktiski visu Lisabonas stratēģijā izvirzīto izaugsmes un nodarbinātības mērķu īstenošanā, vairums no tiem uzskata, ka Lisabonas stratēģijas ieguldījums šo mērķu sasniegšanā nav nozīmīgs; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka laikā, kad Eiropas reģioni un pilsētas iesaistās praktiski visu Lisabonas stratēģijā izvirzīto izaugsmes un nodarbinātības mērķu īstenošanā, vairums no tiem uzskata, ka Lisabonas stratēģijas ieguldījums šo mērķu sasniegšanā nav nozīmīgs;

| 3. | pauž nožēlu par šo “Lisabonas paradoksu” un atgādina, ka pastiprinātu uzmanību izaugsmei un nodarbinātībai (kā tas noteikts 2005. gadā pārskatītajā Lisabonas stratēģijā) varēs veltīt tikai tad, ja dažādi pārvaldes līmeņi (ES, valsts, reģionālais un vietējais) sadarbosies, lai uzdevumu paveiktu; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par šo “Lisabonas paradoksu” un atgādina, ka pastiprinātu uzmanību izaugsmei un nodarbinātībai (kā tas noteikts 2005. gadā pārskatītajā Lisabonas stratēģijā) varēs veltīt tikai tad, ja dažādi pārvaldes līmeņi (ES, valsts, reģionālais un vietējais) sadarbosies, lai uzdevumu paveiktu;

| 4. | tādēļ aicina, lai dažādi pārvaldes līmeņi vairāk sadarbotos atbilstīgi subsidiaritātes principam, nodrošinot iespēju veidot saskaņotāku, labāk koordinētu un efektīvāku politiku un palielinot “pievienoto vērtību”, ko dod ES mēroga nodarbinātības un izaugsmes stratēģija; |
| --- | --- |

4.

tādēļ aicina, lai dažādi pārvaldes līmeņi vairāk sadarbotos atbilstīgi subsidiaritātes principam, nodrošinot iespēju veidot saskaņotāku, labāk koordinētu un efektīvāku politiku un palielinot “pievienoto vērtību”, ko dod ES mēroga nodarbinātības un izaugsmes stratēģija;

Nepilnības īstenošanā — Reģioni un pilsētas pārvaldības ciklā

| 5. | atgādina, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām Lisabonas mērķi ir ārkārtīgi svarīgi un ka daudzas no tām vēlētos pastiprināt savu nozīmi to īstenošanas procesā; norāda uz vispārēju neapmierinātību par to iesaistes līmeni minēto mērķu īstenošanā, kas apliecina, ka, neskatoties uz dažiem uzlabojumiem, īstenošanā joprojām pastāv nepilnības, kas jārisina nākamajā pārvaldības ciklā; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām Lisabonas mērķi ir ārkārtīgi svarīgi un ka daudzas no tām vēlētos pastiprināt savu nozīmi to īstenošanas procesā; norāda uz vispārēju neapmierinātību par to iesaistes līmeni minēto mērķu īstenošanā, kas apliecina, ka, neskatoties uz dažiem uzlabojumiem, īstenošanā joprojām pastāv nepilnības, kas jārisina nākamajā pārvaldības ciklā;

| 6. | iesaka, lai Komisijas ikgadējos ieteikumos par uzraudzību un īpašajos ieteikumos dalībvalstīm būtu ietverta informācija par visu ieinteresēto sistemātisku iesaisti; |
| --- | --- |

6.

iesaka, lai Komisijas ikgadējos ieteikumos par uzraudzību un īpašajos ieteikumos dalībvalstīm būtu ietverta informācija par visu ieinteresēto sistemātisku iesaisti;

| 7. | atkārtoti aicina dalībvalstis sistemātiskāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības visos Lisabonas politikas cikla posmos, ievērojot katras konkrētas valsts konstitucionālās prasības; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti aicina dalībvalstis sistemātiskāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības visos Lisabonas politikas cikla posmos, ievērojot katras konkrētas valsts konstitucionālās prasības;

| 8. | lūdz, lai to uzaicina piedalīties Ekonomikas politikas komitejas metodoloģijas darba grupā; |
| --- | --- |

8.

lūdz, lai to uzaicina piedalīties Ekonomikas politikas komitejas metodoloģijas darba grupā;

| 9. | iesaka uzticēt Eiropas Kopienu Statistikas birojam sagatavot attiecīgus reģionālā līmeņa statistikas datus, kas ļautu izstrādāt un publicēt strukturālās uzraudzības ziņojumu par Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

9.

iesaka uzticēt Eiropas Kopienu Statistikas birojam sagatavot attiecīgus reģionālā līmeņa statistikas datus, kas ļautu izstrādāt un publicēt strukturālās uzraudzības ziņojumu par Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu;

Kohēzijas politikas būtiskais ieguldījums izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas īstenošanā

| 10. | uzskata, ka Eiropas Savienības kohēzijas politika ir svarīgs instruments, lai reģioni un pilsētas Eiropā sasniegtu izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā izvirzītos mērķus. Kohēzijas politika ir svarīgākā atbalsta politika reģionos, kas ir atpalikuši konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanā; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Eiropas Savienības kohēzijas politika ir svarīgs instruments, lai reģioni un pilsētas Eiropā sasniegtu izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā izvirzītos mērķus. Kohēzijas politika ir svarīgākā atbalsta politika reģionos, kas ir atpalikuši konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanā;

| 11. | norāda, ka ar finansējuma iezīmēšanas prasību jaunajā kohēzijas politikas plānošanas posmā 2007.–2013. gadam reģioniem un pilsētām paredzēto izdevumu plānošanā ir ieviestas atbilstīgas un būtiskas izmaiņas, kuru rezultātā galvenokārt tiek palielināti izdevumi par inovāciju; turklāt uzskata, ka šāda finansējuma iezīmēšana palīdz Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas saskaņot ar galvenajiem kohēzijas politikas uzdevumiem, un atbalsta to, paužot cerību, ka Komisija pēc pašreizējā plānošanas periodā gūtās pieredzes izvērtēšanas izvirzīs priekšlikumus par to, kā kohēzijas politika nākotnē var sniegt ieguldījumu Lisabonas stratēģijā; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka ar finansējuma iezīmēšanas prasību jaunajā kohēzijas politikas plānošanas posmā 2007.–2013. gadam reģioniem un pilsētām paredzēto izdevumu plānošanā ir ieviestas atbilstīgas un būtiskas izmaiņas, kuru rezultātā galvenokārt tiek palielināti izdevumi par inovāciju; turklāt uzskata, ka šāda finansējuma iezīmēšana palīdz Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas saskaņot ar galvenajiem kohēzijas politikas uzdevumiem, un atbalsta to, paužot cerību, ka Komisija pēc pašreizējā plānošanas periodā gūtās pieredzes izvērtēšanas izvirzīs priekšlikumus par to, kā kohēzijas politika nākotnē var sniegt ieguldījumu Lisabonas stratēģijā;

| 12. | piekrīt Eiropas Komisijai (1), ka ar jauno “kohēzijas politiku 2007.–2013. gadam, pastiprināti izmantojot vadības decentralizāciju un pastiprinot partneru lomu, ir izveidots pamats stratēģiskākai pieejai attiecībā uz ieguldījumu plānošanu, pamatojoties uz Lisabonas stratēģiju, kā arī attiecībā uz minētās stratēģijas nozīmes apzināšanos”. Komiteja tomēr pauž nožēlu, ka Komisija aprobežojas ar “ciešu sadarbību ar dalībvalstīm, izmantojot sistēmas un procedūras, kas ieviestas, lai programmas uzraudzītu, izvērtētu un pielāgotu mainīgajiem apstākļiem un prioritātēm”. Komiteja mudina Komisiju pienācīgi atzīt reģionu un pilsētu nozīmīgo lomu minētajās norisēs; |
| --- | --- |

12.

piekrīt Eiropas Komisijai (1), ka ar jauno “kohēzijas politiku 2007.–2013. gadam, pastiprināti izmantojot vadības decentralizāciju un pastiprinot partneru lomu, ir izveidots pamats stratēģiskākai pieejai attiecībā uz ieguldījumu plānošanu, pamatojoties uz Lisabonas stratēģiju, kā arī attiecībā uz minētās stratēģijas nozīmes apzināšanos”. Komiteja tomēr pauž nožēlu, ka Komisija aprobežojas ar “ciešu sadarbību ar dalībvalstīm, izmantojot sistēmas un procedūras, kas ieviestas, lai programmas uzraudzītu, izvērtētu un pielāgotu mainīgajiem apstākļiem un prioritātēm”. Komiteja mudina Komisiju pienācīgi atzīt reģionu un pilsētu nozīmīgo lomu minētajās norisēs;

| 13. | tādēļ prasa izveidot mehānismus dažādu politikas noteikšanas līmeņu labākai sadarbībai, lai izstrādātu efektīvu stratēģiju, iesaistot visas iestādes, kuru darbs ir virzīts uz Lisabonas mērķu sasniegšanu vietējā un reģionālā līmenī. Reģionu komiteja, sadarbojoties ar valstu un Eiropas līmeņa vietējo un reģionālo pašvaldību apvienībām, vēlas sniegt ieguldījumu šādas saskaņotas un uz līdzdalību pamatotas pieejas izveidē; |
| --- | --- |

13.

tādēļ prasa izveidot mehānismus dažādu politikas noteikšanas līmeņu labākai sadarbībai, lai izstrādātu efektīvu stratēģiju, iesaistot visas iestādes, kuru darbs ir virzīts uz Lisabonas mērķu sasniegšanu vietējā un reģionālā līmenī. Reģionu komiteja, sadarbojoties ar valstu un Eiropas līmeņa vietējo un reģionālo pašvaldību apvienībām, vēlas sniegt ieguldījumu šādas saskaņotas un uz līdzdalību pamatotas pieejas izveidē;

| 14. | uzsver jaunās iespējas, ko piedāvā Eiropas Teritoriālās sadarbības grupa (ETSG), kas ļauj valsts, kā arī reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm attīstīt ciešāku teritoriālo sadarbību, lai labāk, saskaņotāk un efektīvāk īstenotu Lisabonas mērķus kādā jomā, izstrādājot konkrētus, pārrobežu reģioniem paredzētus projektus un īstenojot projektus valstu un reģionālās sadarbības ietvaros; |
| --- | --- |

14.

uzsver jaunās iespējas, ko piedāvā Eiropas Teritoriālās sadarbības grupa (ETSG), kas ļauj valsts, kā arī reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm attīstīt ciešāku teritoriālo sadarbību, lai labāk, saskaņotāk un efektīvāk īstenotu Lisabonas mērķus kādā jomā, izstrādājot konkrētus, pārrobežu reģioniem paredzētus projektus un īstenojot projektus valstu un reģionālās sadarbības ietvaros;

| 15. | atsaucoties uz jaunajā Lisabonas līgumā noteikto teritoriālās kohēzijas juridisko pamatu, aicina ES paredzēt konkrētus noteikumus un īstenot piemērotus pasākumus, kas atbilstu nomaļo, salu, kalnu un piekrastes reģionu īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

15.

atsaucoties uz jaunajā Lisabonas līgumā noteikto teritoriālās kohēzijas juridisko pamatu, aicina ES paredzēt konkrētus noteikumus un īstenot piemērotus pasākumus, kas atbilstu nomaļo, salu, kalnu un piekrastes reģionu īpašajām vajadzībām;

| 16. | turklāt uzskata, ka gaidāmā ES budžeta pārskatīšana palīdzēs palielināt izpratni par to, ka Eiropas reģionu un pilsētu īpašās teritoriālās vajadzības, problēmas un iespējas ir saistītas ar ES kohēzijas politikas nostiprināšanu laika periodā pēc 2013. gada; |
| --- | --- |

16.

turklāt uzskata, ka gaidāmā ES budžeta pārskatīšana palīdzēs palielināt izpratni par to, ka Eiropas reģionu un pilsētu īpašās teritoriālās vajadzības, problēmas un iespējas ir saistītas ar ES kohēzijas politikas nostiprināšanu laika periodā pēc 2013. gada;

| 17. | atgādina par vajadzību tālāk padarīt iespējamu un atvieglot struktūrfondu un citu attiecīgu Eiropas finansējuma programmu, piemēram, Konkurētspējas un inovācijas programmas, 7. pētniecības pamatprogrammas un mūžizglītības programmu saskaņošanu, lai maksimāli palielinātu Eiropas finansējuma pievienoto vērtību Lisabonas mērķu īstenošanas procesā; |
| --- | --- |

17.

atgādina par vajadzību tālāk padarīt iespējamu un atvieglot struktūrfondu un citu attiecīgu Eiropas finansējuma programmu, piemēram, Konkurētspējas un inovācijas programmas, 7. pētniecības pamatprogrammas un mūžizglītības programmu saskaņošanu, lai maksimāli palielinātu Eiropas finansējuma pievienoto vērtību Lisabonas mērķu īstenošanas procesā;

| 18. | uzsver, ka augsti konkurētspējīgai tautsaimniecībai 21. gadsimtā jābūt dinamiskai visos līmeņos — ES, dalībvalstu un reģionālajā/vietējā līmenī —, lai visās ES teritorijās veidotu stabilu, labklājīgu sabiedrību. Pauž pārliecību, ka vietējās un reģionālās pašvaldības savās teritorijās var veicināt apstākļus, kas sekmē uzņēmumu izaugsmi. Uzskata, ka Eiropas teritoriju nākotni nevar veidot, pamatojoties tikai uz konkurētspējas dinamiku; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka augsti konkurētspējīgai tautsaimniecībai 21. gadsimtā jābūt dinamiskai visos līmeņos — ES, dalībvalstu un reģionālajā/vietējā līmenī —, lai visās ES teritorijās veidotu stabilu, labklājīgu sabiedrību. Pauž pārliecību, ka vietējās un reģionālās pašvaldības savās teritorijās var veicināt apstākļus, kas sekmē uzņēmumu izaugsmi. Uzskata, ka Eiropas teritoriju nākotni nevar veidot, pamatojoties tikai uz konkurētspējas dinamiku;

Vietējās un reģionālās attīstības politikas turpmākās prioritātes

| 19. | mudina ES un dalībvalstis to attīstības plānos ņemt vērā reģionu un pilsētu prioritātes; |
| --- | --- |

19.

mudina ES un dalībvalstis to attīstības plānos ņemt vērā reģionu un pilsētu prioritātes;

| 20. | pauž pārliecību, ka Lisabonas programma lielā mērā var palīdzēt palielināt izpratni par izaugsmes un nodarbinātības veicināšanas mērķi un tā sniegto pievienoto vērtību valstu, reģionālās un vietējās politikas veidošanā; |
| --- | --- |

20.

pauž pārliecību, ka Lisabonas programma lielā mērā var palīdzēt palielināt izpratni par izaugsmes un nodarbinātības veicināšanas mērķi un tā sniegto pievienoto vērtību valstu, reģionālās un vietējās politikas veidošanā;

| 21. | uztic savam priekšsēdētājam nodot šo rezolūciju ES prezidentvalstij Slovēnijai un 2008. gada pavasara Eiropadomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai. |
| --- | --- |

21.

uztic savam priekšsēdētājam nodot šo rezolūciju ES prezidentvalstij Slovēnijai un 2008. gada pavasara Eiropadomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.

Briselē, 2008. gada 7. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  2007. gada 11. novembra paziņojums “Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas īstenošana dalībvalstīs un reģionos, izmantojot ES kohēzijas politiku”, secinājumi, 11.–12. lpp.

1

---

| 25.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 105/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 105/34

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos”

(2008/C 105/08)

REĢIONU KOMITEJA,

| — | uzskata, ka, lai risinātu sabiedrības veselības problēmas un jo īpaši aspektus, kas saistīti ar uzturu, lieko svaru un aptaukošanos, ir nepieciešama stratēģiju integrēšana dažādās jomās — sākot no uztura līdz sportam, no izglītības līdz transportam, no ražošanas līdz patērētājiem —, īpašu uzmanību pievēršot problēmas sociālajam aspektam; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka, lai risinātu sabiedrības veselības problēmas un jo īpaši aspektus, kas saistīti ar uzturu, lieko svaru un aptaukošanos, ir nepieciešama stratēģiju integrēšana dažādās jomās — sākot no uztura līdz sportam, no izglītības līdz transportam, no ražošanas līdz patērētājiem —, īpašu uzmanību pievēršot problēmas sociālajam aspektam;

| — | uzskata, ka vajadzētu vairāk ņemt vērā un plašāk izplatīt Kopienas līmenī zināšanas par valstu gūto pieredzi, lai mazinātu pasākumu neviendabīgumu un izveidotu jaunus instrumentus, kas ļautu efektīvi cīnīties pret neveselīgu dzīves veidu; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka vajadzētu vairāk ņemt vērā un plašāk izplatīt Kopienas līmenī zināšanas par valstu gūto pieredzi, lai mazinātu pasākumu neviendabīgumu un izveidotu jaunus instrumentus, kas ļautu efektīvi cīnīties pret neveselīgu dzīves veidu;

| — | ir pārliecināta, ka partnerību veicināšana ir uztura, liekā svara un aptaukošanās problēmu visefektīvākais risinājums un uzskata, ka vienota nav pietiekama. Vienīgā iespējamā pieeja tādu veselības problēmu profilaksei, kuru galvenais cēlonis ir nepareizs uzturs, ir visu ieinteresēto pušu rīcība starptautiskajā, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

—

ir pārliecināta, ka partnerību veicināšana ir uztura, liekā svara un aptaukošanās problēmu visefektīvākais risinājums un uzskata, ka vienota nav pietiekama. Vienīgā iespējamā pieeja tādu veselības problēmu profilaksei, kuru galvenais cēlonis ir nepareizs uzturs, ir visu ieinteresēto pušu rīcība starptautiskajā, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī;

| — | lūdz Eiropas Komisiju nākamajā finanšu plānošanas laikposmā paredzēt īpašu budžetu, kas izmantojams struktūrfondu ietvaros, šajā atzinumā izteikto mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

—

lūdz Eiropas Komisiju nākamajā finanšu plānošanas laikposmā paredzēt īpašu budžetu, kas izmantojams struktūrfondu ietvaros, šajā atzinumā izteikto mērķu īstenošanai;

| — | iesaka dalībvalstīm un reģioniem veikt pasākumus, lai aizsargātu iedzīvotājus no plašsaziņas līdzekļu paziņojumiem, kas reklamē pārtikas produktus ar augstu tauku vai cukura saturu, sevišķi ar radio un televīzijas kanālu starpniecību. Turklāt valstis un reģioni varētu noteikt augstu “reklāmas nodevu” vai pat pieprasīt, lai uz noteiktu produktu marķējuma būtu papildu informācija par to iespējamo; |
| --- | --- |

—

iesaka dalībvalstīm un reģioniem veikt pasākumus, lai aizsargātu iedzīvotājus no plašsaziņas līdzekļu paziņojumiem, kas reklamē pārtikas produktus ar augstu tauku vai cukura saturu, sevišķi ar radio un televīzijas kanālu starpniecību. Turklāt valstis un reģioni varētu noteikt augstu “reklāmas nodevu” vai pat pieprasīt, lai uz noteiktu produktu marķējuma būtu papildu informācija par to iespējamo;

| — | atbalsta partnerības pastiprināšanu starp publiskām iestādēm un organizācijām, kas nepārstāv veselības nozari, bet darbojas pārtikas ražošanas (piemēram, lauksaimniecībā) vai pārtikas izplatīšanas jomā, popularizējot vietējā mēroga dalībniekus. |
| --- | --- |

—

atbalsta partnerības pastiprināšanu starp publiskām iestādēm un organizācijām, kas nepārstāv veselības nozari, bet darbojas pārtikas ražošanas (piemēram, lauksaimniecībā) vai pārtikas izplatīšanas jomā, popularizējot vietējā mēroga dalībniekus.

| Ziņotājs | : | Mario MAGNAN kgs, Trentino — Alto Adidžes/Dienvidtiroles Reģionālās padomes priekšsēdētāja vietnieks (IT/ALDE) |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Mario MAGNAN kgs, Trentino — Alto Adidžes/Dienvidtiroles Reģionālās padomes priekšsēdētāja vietnieks (IT/ALDE)

Atsauces dokuments

Baltā grāmata — Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos

COM(2007) 279 galīgā redakcija

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA,

| 1. | uzskata, ka veselība ir visu Kopienas politikas jomu un pasākumu prioritāte, kuriem līdz ar to jānodrošina augsts veselības aizsardzības līmenis. Saskaņā ar EK Līguma 152. pantu Kopienai aktīvi jāiesaistās cilvēku veselības aizsardzības nodrošināšanā, paredzot pasākumus, kurus atbilstoši subsidiaritātes principam pašas dalībvalstis nevar noteikt; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka veselība ir visu Kopienas politikas jomu un pasākumu prioritāte, kuriem līdz ar to jānodrošina augsts veselības aizsardzības līmenis. Saskaņā ar EK Līguma 152. pantu Kopienai aktīvi jāiesaistās cilvēku veselības aizsardzības nodrošināšanā, paredzot pasākumus, kurus atbilstoši subsidiaritātes principam pašas dalībvalstis nevar noteikt;

| 2. | uzsver, ka citu Kopienas politikas jomu un darbību noteikšanā un īstenošanā būtu jāņem vērā patērētāju tiesību aizsardzības prasības. Eiropas Savienībai, tā kā tā var veicināt veselīgu uzturu un veselīgus dzīves veidus, jāveicina patērētāju tiesības saņemt informāciju, iegūt izglītību un apvienoties, lai aizstāvētu savas intereses; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka citu Kopienas politikas jomu un darbību noteikšanā un īstenošanā būtu jāņem vērā patērētāju tiesību aizsardzības prasības. Eiropas Savienībai, tā kā tā var veicināt veselīgu uzturu un veselīgus dzīves veidus, jāveicina patērētāju tiesības saņemt informāciju, iegūt izglītību un apvienoties, lai aizstāvētu savas intereses;

| 3. | atgādina, ka Kopienas rīcība ir vērsta uz to, lai uzlabotu iedzīvotāju veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku veselībai, un tā papildina dalībvalstu politikas; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka Kopienas rīcība ir vērsta uz to, lai uzlabotu iedzīvotāju veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku veselībai, un tā papildina dalībvalstu politikas;

| 4. | aicina Komisiju ievērot dalībvalstu kompetences medicīnas pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanā un sniegšanā, vienlaikus pasākumu efektivitātes paaugstināšanas nolūkā atzīstot tās tiesības ierosināt darbības veidus, ko piemērojuši reģioni, kuri sasnieguši labākos rezultātus; turklāt atgādina, ka fizisko aktivitāšu un sporta veicināšanā Eiropas Savienības darbībai obligāti jāpapildina dalībvalstu, kā arī to reģionālo un vietējo pašvaldību īstenotie pasākumi un pēc iespējas jāiesaista arī citas iestādes, piemēram, universitātes un ar universitātēm nesaistīti mācību centri; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju ievērot dalībvalstu kompetences medicīnas pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanā un sniegšanā, vienlaikus pasākumu efektivitātes paaugstināšanas nolūkā atzīstot tās tiesības ierosināt darbības veidus, ko piemērojuši reģioni, kuri sasnieguši labākos rezultātus; turklāt atgādina, ka fizisko aktivitāšu un sporta veicināšanā Eiropas Savienības darbībai obligāti jāpapildina dalībvalstu, kā arī to reģionālo un vietējo pašvaldību īstenotie pasākumi un pēc iespējas jāiesaista arī citas iestādes, piemēram, universitātes un ar universitātēm nesaistīti mācību centri;

| 5. | pieņem zināšanai, ka Padome ir vairākkārt aicinājusi Komisiju izstrādāt pasākumus uztura un fizisko aktivitāšu jomā; turklāt apspriešanās, kas tika veikta, lai izstrādātu Zaļo grāmatu, parādīja, ka gaidītais ES ieguldījums nozīmē sadarbību ar dažādiem valsts, reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem, uzsverot nepieciešamību nodrošināt Kopienas politiku konsekvenci un saskaņu, kā arī daudznozaru pieejas nozīmīgumu; |
| --- | --- |

5.

pieņem zināšanai, ka Padome ir vairākkārt aicinājusi Komisiju izstrādāt pasākumus uztura un fizisko aktivitāšu jomā; turklāt apspriešanās, kas tika veikta, lai izstrādātu Zaļo grāmatu, parādīja, ka gaidītais ES ieguldījums nozīmē sadarbību ar dažādiem valsts, reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem, uzsverot nepieciešamību nodrošināt Kopienas politiku konsekvenci un saskaņu, kā arī daudznozaru pieejas nozīmīgumu;

| 6. | uzskata, ka šīs Baltās grāmatas mērķis ir noteikt integrētu ES pieeju, kas ļautu samazināt veselības problēmas, ko rada neveselīgs uzturs, nepietiekamas fiziskās aktivitātes, liekais svars un aptaukošanās; tāpat uzskata, ka šajā nolūkā ir jānosaka metodoloģiskas vadlīnijas — instruments, kas nepieciešams, lai vietējā un reģionālajā līmenī veicinātu patiešām operatīvu un efektīvu dienestu tīklu izveidi; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka šīs Baltās grāmatas mērķis ir noteikt integrētu ES pieeju, kas ļautu samazināt veselības problēmas, ko rada neveselīgs uzturs, nepietiekamas fiziskās aktivitātes, liekais svars un aptaukošanās; tāpat uzskata, ka šajā nolūkā ir jānosaka metodoloģiskas vadlīnijas — instruments, kas nepieciešams, lai vietējā un reģionālajā līmenī veicinātu patiešām operatīvu un efektīvu dienestu tīklu izveidi;

| 7. | uzsver, ka, lai rastu optimālu risinājumu problēmām, kas saistītas ar nepareizu uzturu, lieko svaru un aptaukošanos, ir jāveicina gan dažādu attiecīgo politikas jomu (horizontāla pieeja), gan dažādu rīcības līmeņu (vertikāla pieeja) papildināmība un integritāte; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka, lai rastu optimālu risinājumu problēmām, kas saistītas ar nepareizu uzturu, lieko svaru un aptaukošanos, ir jāveicina gan dažādu attiecīgo politikas jomu (horizontāla pieeja), gan dažādu rīcības līmeņu (vertikāla pieeja) papildināmība un integritāte;

| 8. | atbalsta Baltās grāmatas mērķus un uzskata, ka reģionu un vietējo pašvaldību loma ir ļoti būtiska tādu piemērošanas projektu izstrādē, kas spētu samazināt kaitējumu, ko visos līmeņos rada nepareizs uzturs un nepareizs dzīves veids; |
| --- | --- |

8.

atbalsta Baltās grāmatas mērķus un uzskata, ka reģionu un vietējo pašvaldību loma ir ļoti būtiska tādu piemērošanas projektu izstrādē, kas spētu samazināt kaitējumu, ko visos līmeņos rada nepareizs uzturs un nepareizs dzīves veids;

| 9. | atbalsta Komisijas nostāju, saskaņā ar kuru vairākās jomās galvenie pasākumi notiek ne tikai valsts vai vietējā līmenī, bet arī starptautiskā līmenī, veidojot sadarbību starp dažādām valstu kopienām, kurām ir līdzīgas kultūras, teritoriālās un sociālās iezīmes; |
| --- | --- |

9.

atbalsta Komisijas nostāju, saskaņā ar kuru vairākās jomās galvenie pasākumi notiek ne tikai valsts vai vietējā līmenī, bet arī starptautiskā līmenī, veidojot sadarbību starp dažādām valstu kopienām, kurām ir līdzīgas kultūras, teritoriālās un sociālās iezīmes;

| 10. | tādēļ iesaka, lai ES darbības mērķis būtu pabeigt, uzlabot, koordinēt un izplatīt pasākumus, kas veikti valsts vai reģionālajā līmenī, vai risināt jautājumus, kuri pēc savas būtības attiecas tieši uz Kopienas politiku; |
| --- | --- |

10.

tādēļ iesaka, lai ES darbības mērķis būtu pabeigt, uzlabot, koordinēt un izplatīt pasākumus, kas veikti valsts vai reģionālajā līmenī, vai risināt jautājumus, kuri pēc savas būtības attiecas tieši uz Kopienas politiku;

| 11. | uzskata, ka jebkura stratēģija ir efektīva tikai tad, ja tās atbalstam tiek īstenoti pasākumi un konkrētas iniciatīvas vietējo pašvaldību līmenī; tā atbalsta to, ka saskaņā ar EK Līguma 152. pantu ES pasākumos tiek iesaistītas reģionālā un vietējā līmeņa iestādes; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka jebkura stratēģija ir efektīva tikai tad, ja tās atbalstam tiek īstenoti pasākumi un konkrētas iniciatīvas vietējo pašvaldību līmenī; tā atbalsta to, ka saskaņā ar EK Līguma 152. pantu ES pasākumos tiek iesaistītas reģionālā un vietējā līmeņa iestādes;

| 12. | uzsver, ka dažādās dalībvalstīs esošās problēmas, kas saistītas ar uzturu, lieko svaru un aptaukošanos, obligāti nenozīmē vienotu Eiropas līmeņa risinājumu; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka dažādās dalībvalstīs esošās problēmas, kas saistītas ar uzturu, lieko svaru un aptaukošanos, obligāti nenozīmē vienotu Eiropas līmeņa risinājumu;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst dalībvalstu uztura dažādības un Eiropā piemēroto stratēģisko pieeju atšķirību nozīmīgumu un ka tā atkārtoti apstiprina nepieciešamību turpināt izstrādāt pasākumus reģionālajā un vietējā līmenī, jo tie ir tuvāki iedzīvotājiem, skaidri apgalvojot, ka “iesaistīšanās šajos līmeņos ir ļoti būtiska, lai sagatavotās un apstiprinātās pieejas pielāgotu īpašai vietējai videi”; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst dalībvalstu uztura dažādības un Eiropā piemēroto stratēģisko pieeju atšķirību nozīmīgumu un ka tā atkārtoti apstiprina nepieciešamību turpināt izstrādāt pasākumus reģionālajā un vietējā līmenī, jo tie ir tuvāki iedzīvotājiem, skaidri apgalvojot, ka “iesaistīšanās šajos līmeņos ir ļoti būtiska, lai sagatavotās un apstiprinātās pieejas pielāgotu īpašai vietējai videi”;

| 14. | uzskata, ka cīņa ar veselības problēmām ir ilgtermiņa uzdevums. Tādēļ investīcijas cīņai ar lieko svaru un aptaukošanos paredzētajos pasākumos jāplāno vairāku gadu garumā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka cīņa ar veselības problēmām ir ilgtermiņa uzdevums. Tādēļ investīcijas cīņai ar lieko svaru un aptaukošanos paredzētajos pasākumos jāplāno vairāku gadu garumā;

Darbības principi

| 15. | uzskata, ka, lai risinātu sabiedrības veselības problēmas un jo īpaši aspektus, kas saistīti ar uzturu, lieko svaru un aptaukošanos, ir nepieciešama stratēģiju integrēšana dažādās jomās — sākot no uztura līdz sportam, no izglītības līdz transportam, no ražošanas līdz patērētājiem —, īpašu uzmanību pievēršot problēmas sociālajam aspektam; t uzsver, ka veselības aspekts tomēr visvairāk ietekmē publiskās finanses un dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka, lai risinātu sabiedrības veselības problēmas un jo īpaši aspektus, kas saistīti ar uzturu, lieko svaru un aptaukošanos, ir nepieciešama stratēģiju integrēšana dažādās jomās — sākot no uztura līdz sportam, no izglītības līdz transportam, no ražošanas līdz patērētājiem —, īpašu uzmanību pievēršot problēmas sociālajam aspektam; t uzsver, ka veselības aspekts tomēr visvairāk ietekmē publiskās finanses un dzīves kvalitāti;

| 16. | norāda, ka pastāv nopietna problēma. saistībā ar potenciālo ieinteresēto personu nepietiekamu identificēšanu, jo īpaši publiskajā sektorā Lai īstenotu projektus, attiecībā uz kuriem ir reāli pieejami tehniskie un ekonomiskie resursi un ir pārbaudīta noteiktu integrācijas un sadarbības protokolu esamība, ir jāievēro divas prioritātes: pirmkārt, esošo resursu regulāra uzskaite, jo īpaši sabiedrības veselības aizsardzības nozarē; otrkārt, pirms jebkāda pasākuma plānošanas jāizstrādā sadarbības protokoli; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka pastāv nopietna problēma. saistībā ar potenciālo ieinteresēto personu nepietiekamu identificēšanu, jo īpaši publiskajā sektorā Lai īstenotu projektus, attiecībā uz kuriem ir reāli pieejami tehniskie un ekonomiskie resursi un ir pārbaudīta noteiktu integrācijas un sadarbības protokolu esamība, ir jāievēro divas prioritātes: pirmkārt, esošo resursu regulāra uzskaite, jo īpaši sabiedrības veselības aizsardzības nozarē; otrkārt, pirms jebkāda pasākuma plānošanas jāizstrādā sadarbības protokoli;

| 17. | uzskata, ka primārā profilakse, proti, tā, ko izmanto, lai novērstu slimību rašanos, ir visefektīvākā pieeja veselības problēmām, kuras saistītas ar lieko svaru, aptaukošanos, sirds un asinsvadu slimībām, diabētu, trieku u.t.t. Zinātniski pierādīts, ka uzturam un dzīves veidam ir būtiska nozīme šādu slimību profilaksē. Attiecībā uz personām, kurām ir liekais svars vai aptaukošanās, ir jāizstrādā sekundāra profilakse, proti, komplikāciju uzraudzība vai, citiem vārdiem sakot, aptaukošanās ārstēšanas pasākumi; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka primārā profilakse, proti, tā, ko izmanto, lai novērstu slimību rašanos, ir visefektīvākā pieeja veselības problēmām, kuras saistītas ar lieko svaru, aptaukošanos, sirds un asinsvadu slimībām, diabētu, trieku u.t.t. Zinātniski pierādīts, ka uzturam un dzīves veidam ir būtiska nozīme šādu slimību profilaksē. Attiecībā uz personām, kurām ir liekais svars vai aptaukošanās, ir jāizstrādā sekundāra profilakse, proti, komplikāciju uzraudzība vai, citiem vārdiem sakot, aptaukošanās ārstēšanas pasākumi;

| 18. | uzskata, ka šajā sakarā ir jāīsteno tieša ietekme uz veselīga un pareiza uztura noteicošajiem faktoriem, kā arī uz tiem līdzfaktoriem, kas palīdz saglabāt pareizu ķermeņa svaru, piemēram, fiziskās aktivitātes, kultūra, ieradumi un tradīcijas, informācija, sociāli ekonomiskie apstākļi, lauksaimnieciskā ražošana, pārtikas rūpniecība, infrastruktūras un transporta līdzekļi; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka šajā sakarā ir jāīsteno tieša ietekme uz veselīga un pareiza uztura noteicošajiem faktoriem, kā arī uz tiem līdzfaktoriem, kas palīdz saglabāt pareizu ķermeņa svaru, piemēram, fiziskās aktivitātes, kultūra, ieradumi un tradīcijas, informācija, sociāli ekonomiskie apstākļi, lauksaimnieciskā ražošana, pārtikas rūpniecība, infrastruktūras un transporta līdzekļi;

| 19. | uzskata, ka pasākumiem jābūt vērstiem uz veselības problēmu rašanās cēloņu novēršanu un tiem jāattiecas uz dažādām valdību stratēģiskajām jomām un vairākiem pārvaldes līmeņiem, uzsverot, ka reģionālais un vietējais līmenis ir būtisks, lai projekti būtu sekmīgi; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka pasākumiem jābūt vērstiem uz veselības problēmu rašanās cēloņu novēršanu un tiem jāattiecas uz dažādām valdību stratēģiskajām jomām un vairākiem pārvaldes līmeņiem, uzsverot, ka reģionālais un vietējais līmenis ir būtisks, lai projekti būtu sekmīgi;

| 20. | uzskata, ka ir būtiski, lai Komisijas ierosinātajā stratēģijā būtu paredzēta privāto dalībnieku līdzdalība, piemēram, pārtikas rūpniecības un pilsoniskās sabiedrības, kā arī vietējā līmeņa dalībnieku, piemēram, skolu, citu izglītības centru un veselības aizsardzības organizāciju, kurās varētu tikt izveidoti un pilnveidoti īpaši dienesti, iesaistīšanās; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ir būtiski, lai Komisijas ierosinātajā stratēģijā būtu paredzēta privāto dalībnieku līdzdalība, piemēram, pārtikas rūpniecības un pilsoniskās sabiedrības, kā arī vietējā līmeņa dalībnieku, piemēram, skolu, citu izglītības centru un veselības aizsardzības organizāciju, kurās varētu tikt izveidoti un pilnveidoti īpaši dienesti, iesaistīšanās;

| 21. | uzskata, ka vajadzētu vairāk ņemt vērā un plašāk izplatīt Kopienas līmenī zināšanas par valstu gūto pieredzi, piemēram, uztura zinātnē specializēto skolu esamība augstākās izglītības diplomu ieguvējiem, lai mazinātu pasākumu neviendabīgumu un izveidotu jaunus instrumentus, kas ļautu efektīvi cīnīties pret neveselīgu dzīves veidu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka vajadzētu vairāk ņemt vērā un plašāk izplatīt Kopienas līmenī zināšanas par valstu gūto pieredzi, piemēram, uztura zinātnē specializēto skolu esamība augstākās izglītības diplomu ieguvējiem, lai mazinātu pasākumu neviendabīgumu un izveidotu jaunus instrumentus, kas ļautu efektīvi cīnīties pret neveselīgu dzīves veidu;

| 22. | uzsver, cik svarīga ir plašas pārraudzības darbība turpmākajos gados; tomēr uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš, lai mēģinātu noteikt tehniskos un publiskos dalībniekus, kuri būs atbildīgi par šo uzdevumu. Turklāt steidzami ir jāmaina statistikas institūtu izmantotie parametri iedzīvotāju ēšanas paradumu noteikšanai. Šim nolūkam vajadzīgi kvantitatīvi dati, pat, ja tie ir aptuveni; tādēļ uzskata, ka ir svarīgi turpināt darbu ar jau uzsāktajiem pasākumiem un izvērtēt sasniegtos rezultātus; |
| --- | --- |

22.

uzsver, cik svarīga ir plašas pārraudzības darbība turpmākajos gados; tomēr uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš, lai mēģinātu noteikt tehniskos un publiskos dalībniekus, kuri būs atbildīgi par šo uzdevumu. Turklāt steidzami ir jāmaina statistikas institūtu izmantotie parametri iedzīvotāju ēšanas paradumu noteikšanai. Šim nolūkam vajadzīgi kvantitatīvi dati, pat, ja tie ir aptuveni; tādēļ uzskata, ka ir svarīgi turpināt darbu ar jau uzsāktajiem pasākumiem un izvērtēt sasniegtos rezultātus;

Partnerības pieeja

| 23. | ir pārliecināta, ka partnerību veicināšana ir uztura, liekā svara un aptaukošanās problēmu visefektīvākais risinājums un uzskata, ka vienota nav pietiekama. Vienīgā iespējamā pieeja tādu veselības problēmu profilaksei, kuru galvenais cēlonis ir nepareizs uzturs, ir visu ieinteresēto pušu rīcība starptautiskajā, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

23.

ir pārliecināta, ka partnerību veicināšana ir uztura, liekā svara un aptaukošanās problēmu visefektīvākais risinājums un uzskata, ka vienota nav pietiekama. Vienīgā iespējamā pieeja tādu veselības problēmu profilaksei, kuru galvenais cēlonis ir nepareizs uzturs, ir visu ieinteresēto pušu rīcība starptautiskajā, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī;

| 24. | atbalsta to, ka tikai pieeja, kas paredz partnerību starp ieinteresētājām pusēm gan publiskajā, gan privātajā sektorā, ieskaitot patērētāju apvienības, varēs radīt kultūras, vides un ekonomiskās pārmaiņas, kuras ietekmēs veselībai “kaitīgos” dzīvesveidus un ieradumus. Koordinēšana un uzraudzība būtu tomēr jāuztic valsts iestādēm; |
| --- | --- |

24.

atbalsta to, ka tikai pieeja, kas paredz partnerību starp ieinteresētājām pusēm gan publiskajā, gan privātajā sektorā, ieskaitot patērētāju apvienības, varēs radīt kultūras, vides un ekonomiskās pārmaiņas, kuras ietekmēs veselībai “kaitīgos” dzīvesveidus un ieradumus. Koordinēšana un uzraudzība būtu tomēr jāuztic valsts iestādēm;

| 25. | uzsver, ka sociālajā jomā, lai cita starpā pārvarētu iedzīvotāju sociāli ekonomiskās atšķirības, veselīga uztura veicināšanas pasākumiem jābūt vērstiem ne vien uz indivīdu, bet tiem jāpapildina “strukturālie” pasākumi, kuros iesaistītos visas ieinteresētās puses: zināšanu pasākumiem vajadzētu iekļauties politiku jomās, kas paredz nodrošināt labāku piekļuvi veselīgiem pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka sociālajā jomā, lai cita starpā pārvarētu iedzīvotāju sociāli ekonomiskās atšķirības, veselīga uztura veicināšanas pasākumiem jābūt vērstiem ne vien uz indivīdu, bet tiem jāpapildina “strukturālie” pasākumi, kuros iesaistītos visas ieinteresētās puses: zināšanu pasākumiem vajadzētu iekļauties politiku jomās, kas paredz nodrošināt labāku piekļuvi veselīgiem pārtikas produktiem;

| 26. | uzskata, ka ir būtiski svarīgi veidot partnerības starp lēmējiem veselības, ekonomikas, lauksaimniecības, sporta un sociālās politikas jomās, kā arī ar ražotājiem, izplatītajiem, mazumtirgotājiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ir būtiski svarīgi veidot partnerības starp lēmējiem veselības, ekonomikas, lauksaimniecības, sporta un sociālās politikas jomās, kā arī ar ražotājiem, izplatītajiem, mazumtirgotājiem un patērētājiem;

| 27. | tādēļ uzskata, ka jāattīsta partnerība rīcībai Eiropas līmenī un jānostiprina vietējie tīkli, ņemot vērā veicamos pasākumus, izplatot specifiskas metodoloģiskas un zinātniskas vadlīnijas; turklāt uzskata, ka vajadzētu veicināt uztura zinātnes kā ieteicama priekšmeta iekļaušanu universitāšu programmās, kas saistītas ar veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

27.

tādēļ uzskata, ka jāattīsta partnerība rīcībai Eiropas līmenī un jānostiprina vietējie tīkli, ņemot vērā veicamos pasākumus, izplatot specifiskas metodoloģiskas un zinātniskas vadlīnijas; turklāt uzskata, ka vajadzētu veicināt uztura zinātnes kā ieteicama priekšmeta iekļaušanu universitāšu programmās, kas saistītas ar veselības aizsardzību;

Vietējo tīklu nostiprināšana un Kopienas politikas jomu nozīme

| 28. | apstiprina un atbalsta ideju, ka Eiropas Savienībai ir pienākums koordinēt dalībvalstu darbu, nosakot šim mērķim “vadlīnijas” par “labāk informētu patērētāju”, “priekšlikumiem veselīgai un sabalansētai diētai”, “fiziskajām aktivitātēm”, kā arī tai ir jāsniedz zinātnisks atbalsts ar Komiteju un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) palīdzību; |
| --- | --- |

28.

apstiprina un atbalsta ideju, ka Eiropas Savienībai ir pienākums koordinēt dalībvalstu darbu, nosakot šim mērķim “vadlīnijas” par “labāk informētu patērētāju”, “priekšlikumiem veselīgai un sabalansētai diētai”, “fiziskajām aktivitātēm”, kā arī tai ir jāsniedz zinātnisks atbalsts ar Komiteju un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) palīdzību;

| 29. | iesaka ņemt vērā saistībā ar Eiropas Veselību veicinošo skolu tīkla (EVVST) programmas īstenošanu uzkrāto pieredzi un izstrādāto paraugpraksi; |
| --- | --- |

29.

iesaka ņemt vērā saistībā ar Eiropas Veselību veicinošo skolu tīkla (EVVST) programmas īstenošanu uzkrāto pieredzi un izstrādāto paraugpraksi;

| 30. | šajā sakarā uzskata, ka ES jāuzņemas iniciatīva, uzraugot dalībvalstu veikumu, lai veicinātu pieredzes izplatīšanu un savstarpēja salīdzināšanu, izveidojot pozitīvu mijiedarbību, kuras rezultātā tiek izplatīti un piemēroti modeļi, kas izrādījušies visefektīvākie; |
| --- | --- |

30.

šajā sakarā uzskata, ka ES jāuzņemas iniciatīva, uzraugot dalībvalstu veikumu, lai veicinātu pieredzes izplatīšanu un savstarpēja salīdzināšanu, izveidojot pozitīvu mijiedarbību, kuras rezultātā tiek izplatīti un piemēroti modeļi, kas izrādījušies visefektīvākie;

| 31. | uzsver, cik svarīgi ir organizēt ikgadēju to Eiropas reģionu tikšanos, kuri izstrādāja un īstenoja profilakses modeli, kas deva vislabākos rezultātus. Tādēļ Komisijai jāapsver datu bāzes izveide, lai dalībvalstīm būtu viegli pieejama dažāda veida pieredze; |
| --- | --- |

31.

uzsver, cik svarīgi ir organizēt ikgadēju to Eiropas reģionu tikšanos, kuri izstrādāja un īstenoja profilakses modeli, kas deva vislabākos rezultātus. Tādēļ Komisijai jāapsver datu bāzes izveide, lai dalībvalstīm būtu viegli pieejama dažāda veida pieredze;

| 32. | lūdz Eiropas Komisiju nākamajā finanšu plānošanas laikposmā paredzēt īpašu budžetu, kas izmantojams struktūrfondu ietvaros, šajā atzinumā izteikto mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

32.

lūdz Eiropas Komisiju nākamajā finanšu plānošanas laikposmā paredzēt īpašu budžetu, kas izmantojams struktūrfondu ietvaros, šajā atzinumā izteikto mērķu īstenošanai;

Dalībvalstu noteiktie pasākumi

| 33. | pauž gandarījumu par to, ka Komisija atzīst, ka tās kompetencē esošo pasākumu mērķis ir atbalstīt vai papildināt dalībvalstu noteiktos pasākumus; atgādina, ka EK Līguma 152. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Kopiena veicina dalībvalstu sadarbību minētajā jomā, vajadzības gadījumā atbalstot to rīcību; atbalsta Komisijas iespēju, uzturot ciešus sakarus ar dalībvalstīm, nākt klajā ar dažādiem lietderīgiem ierosinājumiem, lai veicinātu dalībvalstu attiecīgo politiku un programmu koordināciju; atbalsta nepieciešamību dalībvalstīm koncentrēt savus pasākumus galvenokārt uz problēmām, kas saistītas ar uzturu, lieko svaru un aptaukošanos; |
| --- | --- |

33.

pauž gandarījumu par to, ka Komisija atzīst, ka tās kompetencē esošo pasākumu mērķis ir atbalstīt vai papildināt dalībvalstu noteiktos pasākumus; atgādina, ka EK Līguma 152. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Kopiena veicina dalībvalstu sadarbību minētajā jomā, vajadzības gadījumā atbalstot to rīcību; atbalsta Komisijas iespēju, uzturot ciešus sakarus ar dalībvalstīm, nākt klajā ar dažādiem lietderīgiem ierosinājumiem, lai veicinātu dalībvalstu attiecīgo politiku un programmu koordināciju; atbalsta nepieciešamību dalībvalstīm koncentrēt savus pasākumus galvenokārt uz problēmām, kas saistītas ar uzturu, lieko svaru un aptaukošanos;

| 34. | šajā saistībā iesaka dalībvalstīm un reģioniem veikt pasākumus, lai aizsargātu iedzīvotājus no plašsaziņas līdzekļu paziņojumiem, kas reklamē pārtikas produktus ar augstu tauku vai cukura saturu, sevišķi ar radio un televīzijas kanālu starpniecību. Turklāt valstis un reģioni varētu noteikt augstu “reklāmas nodevu” vai pat pieprasīt, lai uz noteiktu produktu marķējuma būtu papildu informācija par to iespējamo kaitīgumu (piemēram, varētu prasīt norādīt uz transtaukskābju esamību un piesātināto, mononepiesātināto un polinepiesātināto taukskābju procentuālo īpatsvaru); turklāt uzskata, ka varētu arī paredzēt ekonomiska rakstura stimulus par “veselīgu” sastāvdaļu izmantošanu un noteikt ekonomiskas sankcijas par uzturvērtību ziņā nesabalansētu vai nepiemērotu pārtikas produktu izmantošanu; |
| --- | --- |

34.

šajā saistībā iesaka dalībvalstīm un reģioniem veikt pasākumus, lai aizsargātu iedzīvotājus no plašsaziņas līdzekļu paziņojumiem, kas reklamē pārtikas produktus ar augstu tauku vai cukura saturu, sevišķi ar radio un televīzijas kanālu starpniecību. Turklāt valstis un reģioni varētu noteikt augstu “reklāmas nodevu” vai pat pieprasīt, lai uz noteiktu produktu marķējuma būtu papildu informācija par to iespējamo kaitīgumu (piemēram, varētu prasīt norādīt uz transtaukskābju esamību un piesātināto, mononepiesātināto un polinepiesātināto taukskābju procentuālo īpatsvaru); turklāt uzskata, ka varētu arī paredzēt ekonomiska rakstura stimulus par “veselīgu” sastāvdaļu izmantošanu un noteikt ekonomiskas sankcijas par uzturvērtību ziņā nesabalansētu vai nepiemērotu pārtikas produktu izmantošanu;

| 35. | uzskata, ka, lai informācija par veselīgu dzīvesveidu būtu plašāk pieejama, īpaši bērnu un jauniešu mērķa grupai, sevišķi svarīga ir tās izplatīšana ar interneta palīdzību. Pieredze ar jau īstenotajiem projektiem ir pozitīva, tostarp, pārsteidzoši lieli ir ieguvumi salīdzinājumā ar izmaksām; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka, lai informācija par veselīgu dzīvesveidu būtu plašāk pieejama, īpaši bērnu un jauniešu mērķa grupai, sevišķi svarīga ir tās izplatīšana ar interneta palīdzību. Pieredze ar jau īstenotajiem projektiem ir pozitīva, tostarp, pārsteidzoši lieli ir ieguvumi salīdzinājumā ar izmaksām;

Reģionālo un vietējo pašvaldību pasākumi

| 36. | aicina reģionālās un vietējās pašvaldības ierosināt “veselīgas alternatīvas” nepareizo ieradumu vietā, balstoties uz pieeju, kurā tiek ņemti vērā dažādi dzīves posmi, un informējot iedzīvotājus par pareizu uzturu visā dzīves cikla laikā; |
| --- | --- |

36.

aicina reģionālās un vietējās pašvaldības ierosināt “veselīgas alternatīvas” nepareizo ieradumu vietā, balstoties uz pieeju, kurā tiek ņemti vērā dažādi dzīves posmi, un informējot iedzīvotājus par pareizu uzturu visā dzīves cikla laikā;

| 37. | atgādina, ka katrā reģionā jāīsteno mācību un informācijas programmas, lai brīdinātu jau grūtniecības periodā par to, ka grūtniecei ir svarīgi izvairīties no pārmērīga un ātra svara pieauguma, kas tieši ietekmē zīdaini un viņa svaru nākotnē; turklāt uzsver, ka pirmajos piecos dzīves mēnešos un uzsākot skolas gaitas, ir svarīgi izvairīties no pārmērīga svara pieauguma, kas rada noslieci uz lieko svaru nākotnē; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka katrā reģionā jāīsteno mācību un informācijas programmas, lai brīdinātu jau grūtniecības periodā par to, ka grūtniecei ir svarīgi izvairīties no pārmērīga un ātra svara pieauguma, kas tieši ietekmē zīdaini un viņa svaru nākotnē; turklāt uzsver, ka pirmajos piecos dzīves mēnešos un uzsākot skolas gaitas, ir svarīgi izvairīties no pārmērīga svara pieauguma, kas rada noslieci uz lieko svaru nākotnē;

| 38. | iesaka atbalstīt jauniešu sportu, vienlīdz veicinot kā austākā līmeņa, tā arī masu sportošanu un balstīt to uz vērtībām, saskaņā ar kurām galvenā nozīme ir priekam, atpūtai un katra cilvēka līdzdalībai, ievērojot katram raksturīgās īpatnības, lai tādējādi stimulētu ne tikai atsevišķu indivīdu fiziskās aktivitātes, bet gan visas ģimenes iesaistīšanos: fiziski aktīvās ģimenēs ir fiziskai aktīvi bērni; |
| --- | --- |

38.

iesaka atbalstīt jauniešu sportu, vienlīdz veicinot kā austākā līmeņa, tā arī masu sportošanu un balstīt to uz vērtībām, saskaņā ar kurām galvenā nozīme ir priekam, atpūtai un katra cilvēka līdzdalībai, ievērojot katram raksturīgās īpatnības, lai tādējādi stimulētu ne tikai atsevišķu indivīdu fiziskās aktivitātes, bet gan visas ģimenes iesaistīšanos: fiziski aktīvās ģimenēs ir fiziskai aktīvi bērni;

| 39. | uzskata, ka jāpretojas “ērtuma” kultūrai: pārtikas rūpnieciskās ražošanas kultūra ir lamatas, kas ēšanas baudu pārvērtušas izvēles nepieciešamībā starp treknu un saldu uzturu, no vienas puses, un ierobežojošām dietām, no otras puses; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka jāpretojas “ērtuma” kultūrai: pārtikas rūpnieciskās ražošanas kultūra ir lamatas, kas ēšanas baudu pārvērtušas izvēles nepieciešamībā starp treknu un saldu uzturu, no vienas puses, un ierobežojošām dietām, no otras puses;

| 40. | pauž nožēlu par to, ka no fiziskās slodzes gūto gandarījumu bieži vien mazina “vingrošana” kā piespiedu aktivitāte, kas daudziem rada nepatiku; |
| --- | --- |

40.

pauž nožēlu par to, ka no fiziskās slodzes gūto gandarījumu bieži vien mazina “vingrošana” kā piespiedu aktivitāte, kas daudziem rada nepatiku;

| 41. | atkārtoti izsaka savu atbalstu bērnu un jauniešu rotaļu veicināšanai: kā uzsvērts Baltajā grāmatā, ir būtiski padziļināt zināšanas par uztura un ēšanas ieradumu izvēles noteicošajiem faktoriem, bet ar moderniem paņēmieniem ir arī jāveicina jauna sociālā kultūra, kas ir analoga tai, kāda bija tradicionālās sabiedrības pamatā, kurā aptaukošanās un slimības, kas rodas no neveselīga dzīves veida, gandrīz nepastāvēja; |
| --- | --- |

41.

atkārtoti izsaka savu atbalstu bērnu un jauniešu rotaļu veicināšanai: kā uzsvērts Baltajā grāmatā, ir būtiski padziļināt zināšanas par uztura un ēšanas ieradumu izvēles noteicošajiem faktoriem, bet ar moderniem paņēmieniem ir arī jāveicina jauna sociālā kultūra, kas ir analoga tai, kāda bija tradicionālās sabiedrības pamatā, kurā aptaukošanās un slimības, kas rodas no neveselīga dzīves veida, gandrīz nepastāvēja;

| 42. | aicina atjaunot cilvēka un cilvēciskā vietu: jāveicina brīvas bērnu un jauniešu rotaļas, gan izstrādājot skolu programmas, gan projektējot mājokļus, gan plānojot pilsētvidi. Automašīnu stāvvietas pārvērst par spēļu laukumiem pagalmos nozīmē ne vien novērst lieko svaru un aptaukošanos, bet arī novērst hipertoniju un sirds un asinsvadu slimības, kas ir pirmais nāves cēlonis Eiropā; |
| --- | --- |

42.

aicina atjaunot cilvēka un cilvēciskā vietu: jāveicina brīvas bērnu un jauniešu rotaļas, gan izstrādājot skolu programmas, gan projektējot mājokļus, gan plānojot pilsētvidi. Automašīnu stāvvietas pārvērst par spēļu laukumiem pagalmos nozīmē ne vien novērst lieko svaru un aptaukošanos, bet arī novērst hipertoniju un sirds un asinsvadu slimības, kas ir pirmais nāves cēlonis Eiropā;

| 43. | iesaka pilsētvides plānošanā iekļaut gājēju celiņu, sporta un spēļu laukumu, kā arī atpūtas zonu ierīkošanu, lai visu veidu mācību iestāžu skolēni varētu piekļūt skolas ēkām, esot “drošībā”; |
| --- | --- |

43.

iesaka pilsētvides plānošanā iekļaut gājēju celiņu, sporta un spēļu laukumu, kā arī atpūtas zonu ierīkošanu, lai visu veidu mācību iestāžu skolēni varētu piekļūt skolas ēkām, esot “drošībā”;

Veselīga uztura veicināšana

| 44. | uzskata, ka aktīvi jāiesaistās PVO atbalstītajā veselīgas vides pilsētu programmā, kas nozīmē ne tikai veselīgu uzturu, bet arī veselīgas vides veicināšanu, aktīvu dzīvesveidu un visdažādākās fiziskās aktivitātes kā veselības avotu; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka aktīvi jāiesaistās PVO atbalstītajā veselīgas vides pilsētu programmā, kas nozīmē ne tikai veselīgu uzturu, bet arī veselīgas vides veicināšanu, aktīvu dzīvesveidu un visdažādākās fiziskās aktivitātes kā veselības avotu;

| 45. | uzskata, ka nepieciešams paredzēt regulāras, izglītojošas kampaņas par uztura mācību (saskaņā ar principu: mazāk dzīvnieku tauku, vairāk augļu un dārzeņu) un veicināt tādu “Reģionālo vadlīniju” izstrādi, kas saskaņotas ar Eiropas Komisiju; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka nepieciešams paredzēt regulāras, izglītojošas kampaņas par uztura mācību (saskaņā ar principu: mazāk dzīvnieku tauku, vairāk augļu un dārzeņu) un veicināt tādu “Reģionālo vadlīniju” izstrādi, kas saskaņotas ar Eiropas Komisiju;

| 46. | uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai patērētāji būtu labāk informēti par uztura un dzīves veida ietekmi uz viņu veselību, un uzsver, ka viņi jāsargā no maldinošām vai viltīgām reklāmām; Lai to panāktu, ES varētu izmantot Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) zinātniskās atziņas, piemēram, attiecībā uz dažu pārtikas produktu sastāvdaļām, piedevu izmantošanu, kā arī reklāmas un marķējuma sniegtās informācijas patiesīgumu; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai patērētāji būtu labāk informēti par uztura un dzīves veida ietekmi uz viņu veselību, un uzsver, ka viņi jāsargā no maldinošām vai viltīgām reklāmām; Lai to panāktu, ES varētu izmantot Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) zinātniskās atziņas, piemēram, attiecībā uz dažu pārtikas produktu sastāvdaļām, piedevu izmantošanu, kā arī reklāmas un marķējuma sniegtās informācijas patiesīgumu;

| 47. | uzskata, ka būtu jāiedrošina uztura mācības programmu izstrāde visu veidu skolās un visos līmeņos, īpašu uzmanību pievēršot pirmskolas mācību iestādēm un pamatskolām; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka būtu jāiedrošina uztura mācības programmu izstrāde visu veidu skolās un visos līmeņos, īpašu uzmanību pievēršot pirmskolas mācību iestādēm un pamatskolām;

| 48. | lai veicinātu veselīgu uzturu jau skolas vecumā, atbalsta skolas pusdienu pakalpojumu sniedzēju, ģimenes, skolotāju, pediatru un skolu medicīnisko dienestu tiešu iesaistīšanos, kā arī citu ieinteresēto pušu, kurām var būt nozīmīga loma uztura mācībā, iesaistīšanos; |
| --- | --- |

48.

lai veicinātu veselīgu uzturu jau skolas vecumā, atbalsta skolas pusdienu pakalpojumu sniedzēju, ģimenes, skolotāju, pediatru un skolu medicīnisko dienestu tiešu iesaistīšanos, kā arī citu ieinteresēto pušu, kurām var būt nozīmīga loma uztura mācībā, iesaistīšanos;

| 49. | uzskata, ka nepieciešams uzraudzīt liekā svara/aptaukošanās parādību, jo īpaši skolas vecuma bērniem, novērtējot iespējami īstenojamos profilakses pasākumus un īpašu uzmanību veltot ēšanas traucējumiem; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka nepieciešams uzraudzīt liekā svara/aptaukošanās parādību, jo īpaši skolas vecuma bērniem, novērtējot iespējami īstenojamos profilakses pasākumus un īpašu uzmanību veltot ēšanas traucējumiem;

Fizisko aktivitāšu veicināšana

| 50. | pauž gandarījumu par to, ka, izmantojot galvenos informācijas līdzekļus, ir īstenotas intensīvas, plaša mēroga informatīvās kampaņas, un atbalsta tādu informatīvo rokasgrāmatu publicēšanu, kas paredzētas visiem iedzīvotājiem un kurā ir popularizētas ikdienas fiziskās aktivitātes, ko neierobežo telpas un/vai speciāli tam paredzētas vietas (sporta zāles); |
| --- | --- |

50.

pauž gandarījumu par to, ka, izmantojot galvenos informācijas līdzekļus, ir īstenotas intensīvas, plaša mēroga informatīvās kampaņas, un atbalsta tādu informatīvo rokasgrāmatu publicēšanu, kas paredzētas visiem iedzīvotājiem un kurā ir popularizētas ikdienas fiziskās aktivitātes, ko neierobežo telpas un/vai speciāli tam paredzētas vietas (sporta zāles);

| 51. | aicina vietējās un reģionālās pašvaldības uzsākt fizisko aktivitāšu veicināšanas iniciatīvas, piemēram, izvietojot publisko ēku redzamās vietās (piemēram, pie ieejas liftā) izkārtnes, kas aicina lifta vietā izmantot kāpnes; |
| --- | --- |

51.

aicina vietējās un reģionālās pašvaldības uzsākt fizisko aktivitāšu veicināšanas iniciatīvas, piemēram, izvietojot publisko ēku redzamās vietās (piemēram, pie ieejas liftā) izkārtnes, kas aicina lifta vietā izmantot kāpnes;

| 52. | aicina vairāk apzināties, cik liela nozīme ir fiziskajām aktivitātēm skolu programmās, sākot jau no pamatskolas. Lai to paveiktu, skolotāji atbilstoši jāinformē un jāmudina izmantot visās skolās esošos strukturālos resursus, piešķirot fiziskajam aktivitātēm īpašu nozīmi un vērtību; |
| --- | --- |

52.

aicina vairāk apzināties, cik liela nozīme ir fiziskajām aktivitātēm skolu programmās, sākot jau no pamatskolas. Lai to paveiktu, skolotāji atbilstoši jāinformē un jāmudina izmantot visās skolās esošos strukturālos resursus, piešķirot fiziskajam aktivitātēm īpašu nozīmi un vērtību;

| 53. | pauž gandarījumu par organizētu fizisko aktivitāšu iespēju palielināšanos pieaugušajiem, sadarbojoties ar valsts struktūrām un organizācijām vai apvienībām, kas darbojas reģionā; uzsver nepieciešamību atvieglot piekļuvi fiziskām aktivitātēm (reģistrācijas maksas, attiecīgai iedzīvotāju grupai piemēroti darba laiki) un pārraudzīt ierosināto iniciatīvu kvalitāti (aktivitāšu veidi, ilgums, piemērotas telpas, transportu sistēma, kas atvieglo piekļuvi, skolotāju apmācība un kvalifikācija); |
| --- | --- |

53.

pauž gandarījumu par organizētu fizisko aktivitāšu iespēju palielināšanos pieaugušajiem, sadarbojoties ar valsts struktūrām un organizācijām vai apvienībām, kas darbojas reģionā; uzsver nepieciešamību atvieglot piekļuvi fiziskām aktivitātēm (reģistrācijas maksas, attiecīgai iedzīvotāju grupai piemēroti darba laiki) un pārraudzīt ierosināto iniciatīvu kvalitāti (aktivitāšu veidi, ilgums, piemērotas telpas, transportu sistēma, kas atvieglo piekļuvi, skolotāju apmācība un kvalifikācija);

| 54. | uzskata, ka arī vietējās un reģionālās pašvaldības var veicināt iedzīvotāju fizisko aktivitāti, popularizējot reģiona vides resursus, gan attīstot pilsētu maršrutus (veloceliņi, pastaigu vietas, nemotorizēti transporta veidi ar drošības garantijām), gan popularizējot reģionā pieejamās brīvā laika pavadīšanas iespējas (velopastaigas, pastaigas), piedāvājot maršrutus, kas būtu pilnībā pieejami, lai ņemtu vērā cilvēku ar īpašām vajadzībām mobilitātes tiesības; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka arī vietējās un reģionālās pašvaldības var veicināt iedzīvotāju fizisko aktivitāti, popularizējot reģiona vides resursus, gan attīstot pilsētu maršrutus (veloceliņi, pastaigu vietas, nemotorizēti transporta veidi ar drošības garantijām), gan popularizējot reģionā pieejamās brīvā laika pavadīšanas iespējas (velopastaigas, pastaigas), piedāvājot maršrutus, kas būtu pilnībā pieejami, lai ņemtu vērā cilvēku ar īpašām vajadzībām mobilitātes tiesības;

| 55. | uzsver, ka jāveic veselības aprūpes speciālistu apmācība par to, cik svarīgi ir veicināt fiziskās aktivitātes iedzīvotāju vidū. Ārstiem terapeitiem jābūt informētiem par starptautiskiem ieteikumiem, kuru efektivitāte ir pārbaudīta, un viņu rīcībā vajadzētu būt visai informācijai par ieteicamajiem aktivitāšu veidiem, kā arī par viņu profesionālās darbības reģionā pieejamajiem piedāvājumiem, lai varētu pareizi pildīt padomdevēja funkciju. Nodrošinot veselības aizsardzībā iesaistīto darbinieku, galvenokārt ārstu, izglītību un tālākizglītību, jāņem vērā veselības veicināšana; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka jāveic veselības aprūpes speciālistu apmācība par to, cik svarīgi ir veicināt fiziskās aktivitātes iedzīvotāju vidū. Ārstiem terapeitiem jābūt informētiem par starptautiskiem ieteikumiem, kuru efektivitāte ir pārbaudīta, un viņu rīcībā vajadzētu būt visai informācijai par ieteicamajiem aktivitāšu veidiem, kā arī par viņu profesionālās darbības reģionā pieejamajiem piedāvājumiem, lai varētu pareizi pildīt padomdevēja funkciju. Nodrošinot veselības aizsardzībā iesaistīto darbinieku, galvenokārt ārstu, izglītību un tālākizglītību, jāņem vērā veselības veicināšana;

Privāto uzņēmumu nozīme

| 56. | uzskata, ka privātajiem uzņēmumiem ir izšķiroša loma, veicinot patērētāju izvēli un dodot iespēju veikt izvēles, kas vērstas uz veselīgu dzīves veidu: šajā jomā to darbības var papildināt valdību rīcībpolitikas un Eiropas un valsts mēroga likumdošanas iniciatīvas; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka privātajiem uzņēmumiem ir izšķiroša loma, veicinot patērētāju izvēli un dodot iespēju veikt izvēles, kas vērstas uz veselīgu dzīves veidu: šajā jomā to darbības var papildināt valdību rīcībpolitikas un Eiropas un valsts mēroga likumdošanas iniciatīvas;

| 57. | lai jo īpaši veicinātu Komisijas ierosināto partnerības pieeju, atbalsta lielu pulcēšanās centru (tirdzniecības centru, specializētu veikalu), sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumu un izplatītāju vadītāju piedalīšanos veselīgu ēdienu izstrādē un šāda piedāvājuma veicināšanu, to precīzi norādot uz ēdienkartēm; |
| --- | --- |

57.

lai jo īpaši veicinātu Komisijas ierosināto partnerības pieeju, atbalsta lielu pulcēšanās centru (tirdzniecības centru, specializētu veikalu), sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumu un izplatītāju vadītāju piedalīšanos veselīgu ēdienu izstrādē un šāda piedāvājuma veicināšanu, to precīzi norādot uz ēdienkartēm;

| 58. | iedrošina pārtikas rūpniecību pēc brīvprātības principa vai sadarbībā ar patērētāju apvienībām izstrādāt “labo ieradumu kodeksu” un/vai “izmainīt” to ražoto pārtikas produktu kaloriju un uzturvērtības daudzumu, ierosinot ekonomiska rakstura stimulus ražotājiem, kuri nolemj darboties šajā virzienā; |
| --- | --- |

58.

iedrošina pārtikas rūpniecību pēc brīvprātības principa vai sadarbībā ar patērētāju apvienībām izstrādāt “labo ieradumu kodeksu” un/vai “izmainīt” to ražoto pārtikas produktu kaloriju un uzturvērtības daudzumu, ierosinot ekonomiska rakstura stimulus ražotājiem, kuri nolemj darboties šajā virzienā;

| 59. | ir pārliecināta, ka plašsaziņas līdzekļus (televīziju, radio, internetu un avīzes) varētu iesaistīt dažādos partnerības veidos uztura mācības kampaņās un paškontroles kodeksu par “kaitīgu” reklāmu parakstīšanā; |
| --- | --- |

59.

ir pārliecināta, ka plašsaziņas līdzekļus (televīziju, radio, internetu un avīzes) varētu iesaistīt dažādos partnerības veidos uztura mācības kampaņās un paškontroles kodeksu par “kaitīgu” reklāmu parakstīšanā;

| 60. | atbalsta partnerības pastiprināšanu starp publiskām iestādēm un organizācijām, kas nepārstāv veselības nozari, bet darbojas pārtikas ražošanas (piemēram, lauksaimniecībā) vai pārtikas izplatīšanas jomā, popularizējot vietējā mēroga dalībniekus; |
| --- | --- |

60.

atbalsta partnerības pastiprināšanu starp publiskām iestādēm un organizācijām, kas nepārstāv veselības nozari, bet darbojas pārtikas ražošanas (piemēram, lauksaimniecībā) vai pārtikas izplatīšanas jomā, popularizējot vietējā mēroga dalībniekus;

Starptautiskā sadarbība

| 61. | atgādina, ka saskaņā ar EK Līguma 152. panta 3. punktu Kopiena un dalībvalstis veicina sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām veselības aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

61.

atgādina, ka saskaņā ar EK Līguma 152. panta 3. punktu Kopiena un dalībvalstis veicina sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām veselības aizsardzības jomā;

| 62. | uzsver iespēju reģioniem rīkoties saskaņā un sadarbībā ar attiecīgajām valsts ministrijām (veselības, sociālo lietu, izglītības u.c.); šajā nolūkā iesaka sadarbojoties ar Pasaules veselības organizācijas (PVO) Eiropas biroju, kas jau ierosināja koordinēt ar citām starptautiskajām organizācijām (Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO), UNICEF, Starptautisko Darba organizāciju (ILO), ESAO (OECD)) tādu iniciatīvu īstenošanu, kuras paredz noteikt dažādu reģionu vajadzības; novērtēt situāciju, tendences un īstenotās stratēģijas; apkopot, analizēt un izplatīt zinātniskos pierādījumus par īstenoto pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

62.

uzsver iespēju reģioniem rīkoties saskaņā un sadarbībā ar attiecīgajām valsts ministrijām (veselības, sociālo lietu, izglītības u.c.); šajā nolūkā iesaka sadarbojoties ar Pasaules veselības organizācijas (PVO) Eiropas biroju, kas jau ierosināja koordinēt ar citām starptautiskajām organizācijām (Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO), UNICEF, Starptautisko Darba organizāciju (ILO), ESAO (OECD)) tādu iniciatīvu īstenošanu, kuras paredz noteikt dažādu reģionu vajadzības; novērtēt situāciju, tendences un īstenotās stratēģijas; apkopot, analizēt un izplatīt zinātniskos pierādījumus par īstenoto pasākumu efektivitāti;

| 63. | uzskata, ka nepieciešams sadarboties ar PVO, lai izveidotu pārraudzības sistēmu uztura un fiziskās aktivitātes jomā, ņemot vērā arī otrā rīcības plāna attiecībā uz pārtikas produktiem un uzturu pieņemšanu; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka nepieciešams sadarboties ar PVO, lai izveidotu pārraudzības sistēmu uztura un fiziskās aktivitātes jomā, ņemot vērā arī otrā rīcības plāna attiecībā uz pārtikas produktiem un uzturu pieņemšanu;

| 64. | uzsver, ka ir īpaši svarīgi sadarboties ar valstīm, kas jau ir izstrādājušas pašas savu stratēģiju aptaukošanās jomā, lai savstarpēji apmainītos ar pieredzi un zināšanām; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka ir īpaši svarīgi sadarboties ar valstīm, kas jau ir izstrādājušas pašas savu stratēģiju aptaukošanās jomā, lai savstarpēji apmainītos ar pieredzi un zināšanām;

| 65. | aizstāv iespēju popularizēt zināšanas par vietējiem ieradumiem un dzīves veidiem, kuri palīdzētu izskaust lieko svaru, aptaukošanos un vielmaiņas slimības (diabētu, deģeneratīvās slimības); šajā sakarā atgādina, ka PVO iedrošināja tradicionālo ārstēšanas veidu un veselīga dzīvesveida atkārtotas ieviešanas pieredzi dažādās iedzīvotāju un etniskās grupās; |
| --- | --- |

65.

aizstāv iespēju popularizēt zināšanas par vietējiem ieradumiem un dzīves veidiem, kuri palīdzētu izskaust lieko svaru, aptaukošanos un vielmaiņas slimības (diabētu, deģeneratīvās slimības); šajā sakarā atgādina, ka PVO iedrošināja tradicionālo ārstēšanas veidu un veselīga dzīvesveida atkārtotas ieviešanas pieredzi dažādās iedzīvotāju un etniskās grupās;

| 66. | atbalsta epidemioloģiskus pētījumus par lieko svaru, aptaukošanos un diabētu, jo tās ir problēmas, kuru risināšana pašreiz tiek uzskatīti par patiesi neatliekamu. |
| --- | --- |

66.

atbalsta epidemioloģiskus pētījumus par lieko svaru, aptaukošanos un diabētu, jo tās ir problēmas, kuru risināšana pašreiz tiek uzskatīti par patiesi neatliekamu.

Briselē, 2008. gada 6. februārī.

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 105/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 105/40

---

Reģionu komitejas atzinums “Baltā grāmata par sportu”

(2008/C 105/09)

REĢIONU KOMITEJA,

| — | norāda, ka sports ir svarīgs līdzeklis, lai integrētu visas iedzīvotāju grupas un atzīmē, ka sports attīsta cilvēkos vēlmi sasniegt labus rezultātus, kā arī ieaudzina tādas pamatvērtības kā godīgums, iecietība un solidaritāte; |
| --- | --- |

—

norāda, ka sports ir svarīgs līdzeklis, lai integrētu visas iedzīvotāju grupas un atzīmē, ka sports attīsta cilvēkos vēlmi sasniegt labus rezultātus, kā arī ieaudzina tādas pamatvērtības kā godīgums, iecietība un solidaritāte;

| — | uzskata, ka stipri un veseli cilvēki — kā jauni, tā veci, kā vīrieši, tā arī sievietes — ir Eiropas ekonomikas izaugsmes, konkurētspējas un vispārējas labklājības noteicošais faktors un virzītājspēks, kas sekmē Lisabonas rīcības plānā paredzēto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka stipri un veseli cilvēki — kā jauni, tā veci, kā vīrieši, tā arī sievietes — ir Eiropas ekonomikas izaugsmes, konkurētspējas un vispārējas labklājības noteicošais faktors un virzītājspēks, kas sekmē Lisabonas rīcības plānā paredzēto mērķu sasniegšanu;

| — | atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija izstrādājusi Balto grāmatu par sportu, tādējādi veicinot šo arvien populārāko nodarbošanās veidu, kas ir nozīmīgs no izglītības, veselības, sociālās un ekonomikas politikas viedokļa un sekmē Eiropas Savienības stratēģisko mērķu īstenošanu, proti, solidaritātes un labklājības nodrošināšanu; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija izstrādājusi Balto grāmatu par sportu, tādējādi veicinot šo arvien populārāko nodarbošanās veidu, kas ir nozīmīgs no izglītības, veselības, sociālās un ekonomikas politikas viedokļa un sekmē Eiropas Savienības stratēģisko mērķu īstenošanu, proti, solidaritātes un labklājības nodrošināšanu;

| — | pauž bažas par Komisijas Baltajā grāmatā par sportu izvirzītajiem mērķiem, kas skaidri liecina par vēlmi paplašināt ES kompetenci sporta nozarē un kas ir daudz tālejošāki, nekā tas noteikts Nicas Deklarācijā un pašreiz spēkā esošajos līgumos; |
| --- | --- |

—

pauž bažas par Komisijas Baltajā grāmatā par sportu izvirzītajiem mērķiem, kas skaidri liecina par vēlmi paplašināt ES kompetenci sporta nozarē un kas ir daudz tālejošāki, nekā tas noteikts Nicas Deklarācijā un pašreiz spēkā esošajos līgumos;

| — | piekrīt Komisijas viedoklim, ka strukturēts dialogs ar sporta jomā ieinteresētajām personām ES Sporta forumā un tematiskajās diskusijās var ievērojami sekmēt Eiropas debates par sportu. Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā RK uzdevumus, tā būtu aktīvi jāiesaista dialoga veidošanā. |
| --- | --- |

—

piekrīt Komisijas viedoklim, ka strukturēts dialogs ar sporta jomā ieinteresētajām personām ES Sporta forumā un tematiskajās diskusijās var ievērojami sekmēt Eiropas debates par sportu. Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā RK uzdevumus, tā būtu aktīvi jāiesaista dialoga veidošanā.

| Ziņotāja | : | Helma KUHN-THEIS kdze (DE/PPE), Zāras landtāga locekle |
| --- | --- | --- |

Ziņotāja

:

Helma KUHN-THEIS kdze (DE/PPE), Zāras landtāga locekle

Atsauces dokuments

Baltā grāmata par sportu (iesniegusi Komisija)

COM(2007) 391 galīgā redakcija — SEK(2007) 932 — SEK(2007) 934 — SEK(2007) 935 — SEK(2007) 936

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | norāda, ka sports ir Eiropas sabiedrības un daudzu iedzīvotāju ikdienas neatņemama sastāvdaļa; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka sports ir Eiropas sabiedrības un daudzu iedzīvotāju ikdienas neatņemama sastāvdaļa;

| 2. | piekrīt viedoklim, kas nodarbošanās ar sportu labvēlīgi ietekmē veselību un palīdz izvairīties no slimībām, it īpaši no tām, kuru cēlonis ir kustību trūkums vai nepareizs uzturs; |
| --- | --- |

2.

piekrīt viedoklim, kas nodarbošanās ar sportu labvēlīgi ietekmē veselību un palīdz izvairīties no slimībām, it īpaši no tām, kuru cēlonis ir kustību trūkums vai nepareizs uzturs;

| 3. | uzsver, ka sports kalpo nākamo paaudžu vispusīgai izglītībai un palīdz audzināt bērnus un jauniešus, lai viņi kļūtu par augsti attīstītām un stingra rakstura personībām, kurām piemīt atbildības sajūta; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka sports kalpo nākamo paaudžu vispusīgai izglītībai un palīdz audzināt bērnus un jauniešus, lai viņi kļūtu par augsti attīstītām un stingra rakstura personībām, kurām piemīt atbildības sajūta;

| 4. | norāda, ka sports ir svarīgs līdzeklis, lai integrētu visas iedzīvotāju grupas, proti, gandrīz nevienā citā sabiedrības dzīves jomā nevalda tāda saskaņa starp ārzemju izcelsmes iedzīvotājiem un vietējiem iedzīvotājiem, cilvēkiem ar invaliditāti un cilvēkiem bez invaliditātes, jauniešiem un vecāka gadagājuma cilvēkiem kā sportā; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka sports ir svarīgs līdzeklis, lai integrētu visas iedzīvotāju grupas, proti, gandrīz nevienā citā sabiedrības dzīves jomā nevalda tāda saskaņa starp ārzemju izcelsmes iedzīvotājiem un vietējiem iedzīvotājiem, cilvēkiem ar invaliditāti un cilvēkiem bez invaliditātes, jauniešiem un vecāka gadagājuma cilvēkiem kā sportā;

| 5. | uzskata, ka stipri un veseli cilvēki — kā jauni, tā veci, kā vīrieši, tā arī sievietes — ir Eiropas ekonomikas izaugsmes, konkurētspējas un vispārējas labklājības noteicošais faktors un virzītājspēks, kas sekmē Lisabonas rīcības plānā paredzēto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka stipri un veseli cilvēki — kā jauni, tā veci, kā vīrieši, tā arī sievietes — ir Eiropas ekonomikas izaugsmes, konkurētspējas un vispārējas labklājības noteicošais faktors un virzītājspēks, kas sekmē Lisabonas rīcības plānā paredzēto mērķu sasniegšanu;

| 6. | atzīmē, ka sports attīsta cilvēkos vēlmi sasniegt labus rezultātus, kā arī ieaudzina tādas pamatvērtības kā godīgums, iecietība un solidaritāte; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka sports attīsta cilvēkos vēlmi sasniegt labus rezultātus, kā arī ieaudzina tādas pamatvērtības kā godīgums, iecietība un solidaritāte;

| 7. | tādēļ atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija izstrādājusi Balto grāmatu par sportu, tādējādi veicinot šo arvien populārāko nodarbošanās veidu, kas ir nozīmīgs no izglītības, veselības, sociālās un ekonomikas politikas viedokļa un sekmē Eiropas Savienības stratēģisko mērķu īstenošanu, proti, solidaritātes un labklājības nodrošināšanu; |
| --- | --- |

7.

tādēļ atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija izstrādājusi Balto grāmatu par sportu, tādējādi veicinot šo arvien populārāko nodarbošanās veidu, kas ir nozīmīgs no izglītības, veselības, sociālās un ekonomikas politikas viedokļa un sekmē Eiropas Savienības stratēģisko mērķu īstenošanu, proti, solidaritātes un labklājības nodrošināšanu;

| 8. | uzskata, ka Eiropas sabiedrībā sports saskaras arī ar jauniem pārbaudījumiem un problēmām, piemēram, komerciālu spiedienu, jauno spēlētāju ekspluatāciju, dopingu, rasismu, vardarbību, korupciju un naudas atmazgāšanu; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka Eiropas sabiedrībā sports saskaras arī ar jauniem pārbaudījumiem un problēmām, piemēram, komerciālu spiedienu, jauno spēlētāju ekspluatāciju, dopingu, rasismu, vardarbību, korupciju un naudas atmazgāšanu;

| 9. | vienlaikus pauž bažas par Komisijas Baltajā grāmatā par sportu izvirzītajiem mērķiem, kas skaidri liecina par vēlmi paplašināt ES kompetenci sporta nozarē un kas ir daudz tālejošāki, nekā tas noteikts Nicas Deklarācijā un pašreiz spēkā esošajos līgumos. Sporta organizāciju neatkarība un dalībvalstu, kā arī reģionālo un vietējo pašvaldību kompetences jomas nav aizskaramas. Tādēļ Komiteja stingri norāda, ka sporta nozarē Kopienas kompetence ir ierobežota; |
| --- | --- |

9.

vienlaikus pauž bažas par Komisijas Baltajā grāmatā par sportu izvirzītajiem mērķiem, kas skaidri liecina par vēlmi paplašināt ES kompetenci sporta nozarē un kas ir daudz tālejošāki, nekā tas noteikts Nicas Deklarācijā un pašreiz spēkā esošajos līgumos. Sporta organizāciju neatkarība un dalībvalstu, kā arī reģionālo un vietējo pašvaldību kompetences jomas nav aizskaramas. Tādēļ Komiteja stingri norāda, ka sporta nozarē Kopienas kompetence ir ierobežota;

| 10. | tomēr atbalstītu Komisijas veiktos atbalsta, saskaņošanas vai papildu pasākumus, lai sekmētu sporta attīstību dalībvalstīs un palielinātu tā nozīmību sociālajā, izglītības, veselības un kultūras jomā, ja Komisija respektētu dalībvalstu un sporta organizāciju neatkarību un kompetenci; |
| --- | --- |

10.

tomēr atbalstītu Komisijas veiktos atbalsta, saskaņošanas vai papildu pasākumus, lai sekmētu sporta attīstību dalībvalstīs un palielinātu tā nozīmību sociālajā, izglītības, veselības un kultūras jomā, ja Komisija respektētu dalībvalstu un sporta organizāciju neatkarību un kompetenci;

| 11. | rosina ņemt vērā faktu, ka īpaša sporta veicināšanas programma ES netiks īstenota ātrāk kā 2011. gadā, un tādēļ iesaka ES budžetā 2009. gadam paredzēt budžeta pozīciju sagatavošanas pasākumiem un izmēģinājuma projektiem, lai īstenotu Balto grāmatu par sportu. Komiteja iesaka arī sniegt plašu informāciju par to, kādas ir pašreizējās un kādas būs turpmākās iespējas pieteikties līdzekļu piešķiršanai sporta jomā; |
| --- | --- |

11.

rosina ņemt vērā faktu, ka īpaša sporta veicināšanas programma ES netiks īstenota ātrāk kā 2011. gadā, un tādēļ iesaka ES budžetā 2009. gadam paredzēt budžeta pozīciju sagatavošanas pasākumiem un izmēģinājuma projektiem, lai īstenotu Balto grāmatu par sportu. Komiteja iesaka arī sniegt plašu informāciju par to, kādas ir pašreizējās un kādas būs turpmākās iespējas pieteikties līdzekļu piešķiršanai sporta jomā;

| 12. | uzskata, ka ES atbalsta programmās un ES politikā dažādās jomās sportam ir jāvelta lielāka uzmanību nekā līdz šim. Pēc Komitejas domām, sporta jomas iekļaušana Līgumā, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu, veido pietiekamu juridisko pamatu, lai nākamajā plānošanas periodā (pēc 2013. gada) atbalsta, saskaņošanas vai papildu pasākumus īstenotu arī sporta nozarē; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka ES atbalsta programmās un ES politikā dažādās jomās sportam ir jāvelta lielāka uzmanību nekā līdz šim. Pēc Komitejas domām, sporta jomas iekļaušana Līgumā, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu, veido pietiekamu juridisko pamatu, lai nākamajā plānošanas periodā (pēc 2013. gada) atbalsta, saskaņošanas vai papildu pasākumus īstenotu arī sporta nozarē;

| 13. | rosina RK locekļus reģionālajā līmenī atbalstīt Baltajā grāmatā par sportu izteikto ierosmi par līdzekļu piešķiršanu arī sportam, plānojot tādu ES atbalsta instrumentu kā Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai līdzekļu sadali; |
| --- | --- |

13.

rosina RK locekļus reģionālajā līmenī atbalstīt Baltajā grāmatā par sportu izteikto ierosmi par līdzekļu piešķiršanu arī sportam, plānojot tādu ES atbalsta instrumentu kā Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai līdzekļu sadali;

| 14. | atzinīgi vērtē faktu, ka Baltajā grāmatā par sportu paredzēts, ka viens no svarīgākajiem uzdevumiem ir panākt, ka sports ir viens darbības pamatvirzieniem, un lūdz Komisiju regulāri sniegt ziņojumus par minētā uzdevuma izpildi; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē faktu, ka Baltajā grāmatā par sportu paredzēts, ka viens no svarīgākajiem uzdevumiem ir panākt, ka sports ir viens darbības pamatvirzieniem, un lūdz Komisiju regulāri sniegt ziņojumus par minētā uzdevuma izpildi;

Sabiedrības veselības uzlabošana ar fizisko aktivitāšu palīdzību

| 15. | uzskata, ka Komisija ir atzinusi problēmas aktualitāti un, publicējot Balto grāmatu par sportu, kas papildina Balto grāmatu “Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos”, norādījusi, ka ir jārīkojas Eiropas līmenī un kādi ir iespējamie problēmas risinājumi; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka Komisija ir atzinusi problēmas aktualitāti un, publicējot Balto grāmatu par sportu, kas papildina Balto grāmatu “Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos”, norādījusi, ka ir jārīkojas Eiropas līmenī un kādi ir iespējamie problēmas risinājumi;

| 16. | pilnībā atbalsta ideju par sporta organizāciju iesaistīšanu sabiedrības veselības uzlabošanā ar fizisko aktivitāšu palīdzību, jo minētās organizācijas aptver lielu mērķgrupu, pateicoties to organizatoriskajai struktūrai, kuru veido sporta klubi un sporta veidu federācijas. Komiteja atbalsta Komisijas vēlmi vairāk uzmanības veltīt tautas sportam, kā arī sniegt lielāku idejisko un finansiālo atbalstu pieredzes apmaiņas tīklu veidošanai, it īpaši tādā jomā kā darbs ar jauniešiem. Komiteja uzsver arī starpnozaru sadarbības nozīmi minētajā jomā, ņemot vērā to, ka vienotai rīcībai Kopienas līmenī var būt pozitīva ietekme uz vairākās nozarēs (sports, veselība, izglītība) sadalītajām valsts pārvaldes struktūrām; |
| --- | --- |

16.

pilnībā atbalsta ideju par sporta organizāciju iesaistīšanu sabiedrības veselības uzlabošanā ar fizisko aktivitāšu palīdzību, jo minētās organizācijas aptver lielu mērķgrupu, pateicoties to organizatoriskajai struktūrai, kuru veido sporta klubi un sporta veidu federācijas. Komiteja atbalsta Komisijas vēlmi vairāk uzmanības veltīt tautas sportam, kā arī sniegt lielāku idejisko un finansiālo atbalstu pieredzes apmaiņas tīklu veidošanai, it īpaši tādā jomā kā darbs ar jauniešiem. Komiteja uzsver arī starpnozaru sadarbības nozīmi minētajā jomā, ņemot vērā to, ka vienotai rīcībai Kopienas līmenī var būt pozitīva ietekme uz vairākās nozarēs (sports, veselība, izglītība) sadalītajām valsts pārvaldes struktūrām;

| 17. | rosina Komisiju lielāku uzmanību veltīt arī spontānajām un neorganizētajām sporta nodarbēm, kā arī darīt visu, lai sporta organizācijas un valsts iestādes radītu vislabākos priekšnosacījumus šādu nodarbju attīstībai; |
| --- | --- |

17.

rosina Komisiju lielāku uzmanību veltīt arī spontānajām un neorganizētajām sporta nodarbēm, kā arī darīt visu, lai sporta organizācijas un valsts iestādes radītu vislabākos priekšnosacījumus šādu nodarbju attīstībai;

Spēku apvienošana dopinga apkarošanas jomā

| 18. | uzskata, ka sportā tāpat kā citās dzīves jomās nepieciešamību sasniegt labus rezultātus diktē galvenokārt komerciāli apsvērumi un sociālie apstākļi, un tādēļ atbilstošu ētisko pamatu neesamības gadījumā pastāv liels risks, ka efektivitātes kāpināšanai tiks lietoti neatļauti līdzekļi; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka sportā tāpat kā citās dzīves jomās nepieciešamību sasniegt labus rezultātus diktē galvenokārt komerciāli apsvērumi un sociālie apstākļi, un tādēļ atbilstošu ētisko pamatu neesamības gadījumā pastāv liels risks, ka efektivitātes kāpināšanai tiks lietoti neatļauti līdzekļi;

| 19. | norāda, ka dopinga lietošana nopietni kaitē godīguma principam sportā, kā arī grauj sporta prestižu un slēpj lielus draudus cilvēka veselībai. Dopinga lietošana mazina arī citu sportistu motivāciju; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka dopinga lietošana nopietni kaitē godīguma principam sportā, kā arī grauj sporta prestižu un slēpj lielus draudus cilvēka veselībai. Dopinga lietošana mazina arī citu sportistu motivāciju;

| 20. | uzskata, ka profesionālajam sportam raksturīgo un daudzu sabiedrības grupu diktēto nepieciešamību sasniegt labus rezultātus izjūt ne tikai profesionālie sportisti. Tas ir arī iemesls, kāpēc pašreiz ir ievērojami palielinājies dopinga lietošanas risks gan amatieru, gan jaunatnes sportā; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka profesionālajam sportam raksturīgo un daudzu sabiedrības grupu diktēto nepieciešamību sasniegt labus rezultātus izjūt ne tikai profesionālie sportisti. Tas ir arī iemesls, kāpēc pašreiz ir ievērojami palielinājies dopinga lietošanas risks gan amatieru, gan jaunatnes sportā;

| 21. | ir pārliecināta, ka tikai efektīva dopinga kontrole ļauj īstenot apņemšanos nepieļaut dopinga lietošanu sportā; tādēļ pret dopinga lietošanu jāvēršas ES un visas pasaules mērogā; |
| --- | --- |

21.

ir pārliecināta, ka tikai efektīva dopinga kontrole ļauj īstenot apņemšanos nepieļaut dopinga lietošanu sportā; tādēļ pret dopinga lietošanu jāvēršas ES un visas pasaules mērogā;

| 22. | iesaka ES uzlabot dopinga apkarošanas koordināciju, ievērojot UNESCO Konvenciju pret dopingu sportā un ņemot vērā nepieciešamību izveidot profesionālā ziņā patiešām neatkarīgu antidopinga un dopinga kontroles iestādi; |
| --- | --- |

22.

iesaka ES uzlabot dopinga apkarošanas koordināciju, ievērojot UNESCO Konvenciju pret dopingu sportā un ņemot vērā nepieciešamību izveidot profesionālā ziņā patiešām neatkarīgu antidopinga un dopinga kontroles iestādi;

| 23. | uzskata, ka vietējām un reģionālajam pašvaldībām, rīkojot izglītojošas kampaņas par dopingu skolās, sporta klubos un sporta nozarē kopumā, vislabāk izdosies pievērst nepieciešamo sabiedrības uzmanību minētajai problēmai un būtiski uzlabot sabiedrības informētību; Komiteja aicina pašvaldības īstenot iepriekš minētos pasākumus un apliecina savu apņēmību sekmēt un atbalstīt šādus pasākumus vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka vietējām un reģionālajam pašvaldībām, rīkojot izglītojošas kampaņas par dopingu skolās, sporta klubos un sporta nozarē kopumā, vislabāk izdosies pievērst nepieciešamo sabiedrības uzmanību minētajai problēmai un būtiski uzlabot sabiedrības informētību; Komiteja aicina pašvaldības īstenot iepriekš minētos pasākumus un apliecina savu apņēmību sekmēt un atbalstīt šādus pasākumus vietējā un reģionālajā līmenī;

Sporta nozīmes veicināšana izglītības un apmācību jomā

| 24. | atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas dažādās politiskās iniciatīvas sporta un fizisko aktivitāšu atbalstam un veicināšanai, kā arī atzinības izteikšanu skolām, kurās īpaša uzmanība tiek veltīta fiziskajām aktivitātēm, un sporta klubiem, kas ļoti lielu vērtību velta piedāvājuma kvalitātei; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas dažādās politiskās iniciatīvas sporta un fizisko aktivitāšu atbalstam un veicināšanai, kā arī atzinības izteikšanu skolām, kurās īpaša uzmanība tiek veltīta fiziskajām aktivitātēm, un sporta klubiem, kas ļoti lielu vērtību velta piedāvājuma kvalitātei;

| 25. | uzsver, ka pirmsskolas vecumā kustībām, spēlēm un sportam kā neatņemamam vienotā audzināšanas un izglītības procesa elementam ir īpaša nozīme bērnu un jauniešu fiziskajā, psihiskajā, kognitīvajā un sociālajā attīstībā. Komiteja tādēļ rosina Komisiju īpašu vērību veltīt fizisko aktivitāšu veicināšanai pirmskolas vecumā; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka pirmsskolas vecumā kustībām, spēlēm un sportam kā neatņemamam vienotā audzināšanas un izglītības procesa elementam ir īpaša nozīme bērnu un jauniešu fiziskajā, psihiskajā, kognitīvajā un sociālajā attīstībā. Komiteja tādēļ rosina Komisiju īpašu vērību veltīt fizisko aktivitāšu veicināšanai pirmskolas vecumā;

| 26. | vienlaikus atgādina, ka Komisija, īstenojot atbalsta, saskaņošanas un papildu pasākumus izglītības un sporta jomā, nedrīkst iejaukties dalībvalstu vai to vietējo līmeņu kompetencē, kas dalībvalstīs ir atbildīgi par minētajām jomām; |
| --- | --- |

26.

vienlaikus atgādina, ka Komisija, īstenojot atbalsta, saskaņošanas un papildu pasākumus izglītības un sporta jomā, nedrīkst iejaukties dalībvalstu vai to vietējo līmeņu kompetencē, kas dalībvalstīs ir atbildīgi par minētajām jomām;

Brīvprātīgo kustības un aktīva pilsoniskuma veicināšana ar sportu

| 27. | uzsver brīvprātīgo kustības īpašo nozīmi un aicina Komisiju jau situācijas raksturojumā norādīt uz brīvprātīgā darba nozīmi sporta jomā. Komiteja norāda arī uz risku, ko rada izpratne, ka sports ir vienīgi saimnieciska darbība, jo šāda izpratne rada nepatiesu priekšstatu par sportu kopumā. Baltajā grāmatā par sportu nepietiekami atspoguļots fakts, ka profesionālais sports ir tikai neliela sporta kustības daļa; |
| --- | --- |

27.

uzsver brīvprātīgo kustības īpašo nozīmi un aicina Komisiju jau situācijas raksturojumā norādīt uz brīvprātīgā darba nozīmi sporta jomā. Komiteja norāda arī uz risku, ko rada izpratne, ka sports ir vienīgi saimnieciska darbība, jo šāda izpratne rada nepatiesu priekšstatu par sportu kopumā. Baltajā grāmatā par sportu nepietiekami atspoguļots fakts, ka profesionālais sports ir tikai neliela sporta kustības daļa;

| 28. | uzskata, ka īpaši sporta jomā iedzīvotāju aktivitāte ir tieši saistīta ar kopības veidošanos, un tai ir ne tikai sportiski, bet arī sociāli un pilsoniski mērķi; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka īpaši sporta jomā iedzīvotāju aktivitāte ir tieši saistīta ar kopības veidošanos, un tai ir ne tikai sportiski, bet arī sociāli un pilsoniski mērķi;

| 29. | atzinīgi vērtē tautas sporta veicināšanai paredzēto programmu “Eiropa pilsoņiem”; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē tautas sporta veicināšanai paredzēto programmu “Eiropa pilsoņiem”;

| 30. | atbalsta Komisijas priekšlikumu veicināt jauniešu brīvprātīgo kustību sportā ar programmu “Jaunatne darbībā”; |
| --- | --- |

30.

atbalsta Komisijas priekšlikumu veicināt jauniešu brīvprātīgo kustību sportā ar programmu “Jaunatne darbībā”;

| 31. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veikt pētījumu par brīvprātīgo kustību sportā, jo tas būs lietderīgs instruments turpmāko mērķu izvirzīšanā, kā arī turpmākās darbības plānošanā tādā jomā kā brīvprātīgo kustība sportā; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veikt pētījumu par brīvprātīgo kustību sportā, jo tas būs lietderīgs instruments turpmāko mērķu izvirzīšanā, kā arī turpmākās darbības plānošanā tādā jomā kā brīvprātīgo kustība sportā;

Sporta potenciāla izmantošana attiecībā uz sociālo iekļaušanu, integrāciju un vienādām iespējām

| 32. | uzskata, ka ir jāņem vērā sporta īpašā nozīme tādu cilvēku dzīvē, kuriem ir invaliditāte; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ir jāņem vērā sporta īpašā nozīme tādu cilvēku dzīvē, kuriem ir invaliditāte;

| 33. | tādēļ aicina dalībvalstis, vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī sporta organizācijas ņemt vērā cilvēku ar invaliditāti vajadzības un nodrošināt, ka cilvēki ar invaliditāti var piekļūt sporta pasākumu un apmešanās vietām; |
| --- | --- |

33.

tādēļ aicina dalībvalstis, vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī sporta organizācijas ņemt vērā cilvēku ar invaliditāti vajadzības un nodrošināt, ka cilvēki ar invaliditāti var piekļūt sporta pasākumu un apmešanās vietām;

| 34. | piekrīt, ka jāveicina nodarbību vadītāju, treneru, brīvprātīgo, sporta klubu un organizāciju personāla apmācība darbam ar cilvēkiem, kuriem ir invaliditāte; |
| --- | --- |

34.

piekrīt, ka jāveicina nodarbību vadītāju, treneru, brīvprātīgo, sporta klubu un organizāciju personāla apmācība darbam ar cilvēkiem, kuriem ir invaliditāte;

| 35. | uzskata, ka gados vecākiem cilvēkiem sports palīdz iespējami ilgāk saglabāt fizisko un garīgo aktivitāti, kā arī patstāvību, lai viņi nebūtu ļoti atkarīgi no citu cilvēku palīdzības. Mobilitāte nozīmē, ka gados vecāki cilvēki nezaudē sociālos kontaktus un var neatkarīgi turpināt līdzdalību sabiedriskajā dzīvē. Šajā ziņā īpaša nozīme var būt arī iespējām nodarboties ar sportu; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka gados vecākiem cilvēkiem sports palīdz iespējami ilgāk saglabāt fizisko un garīgo aktivitāti, kā arī patstāvību, lai viņi nebūtu ļoti atkarīgi no citu cilvēku palīdzības. Mobilitāte nozīmē, ka gados vecāki cilvēki nezaudē sociālos kontaktus un var neatkarīgi turpināt līdzdalību sabiedriskajā dzīvē. Šajā ziņā īpaša nozīme var būt arī iespējām nodarboties ar sportu;

| 36. | piekrīt viedoklim, ka dalībvalstīm, plānojot Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Integrācijas fonda līdzekļu sadali, jāņem vērā sporta nozīme integrācijas veicināšanā; |
| --- | --- |

36.

piekrīt viedoklim, ka dalībvalstīm, plānojot Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Integrācijas fonda līdzekļu sadali, jāņem vērā sporta nozīme integrācijas veicināšanā;

Rasisma un vardarbības novēršanas un apkarošanas pastiprināšana

| 37. | atzinīgi vērtē valstu un starptautiskās sabiedrības centienus apkarot vardarbību un rasismu sportā, izveidojot centrālos informācijas centrus, kā arī veicinot policijas iestāžu un sporta klubu sadarbību; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē valstu un starptautiskās sabiedrības centienus apkarot vardarbību un rasismu sportā, izveidojot centrālos informācijas centrus, kā arī veicinot policijas iestāžu un sporta klubu sadarbību;

| 38. | secina, ka 2006. gadā Vācijā notikušās pasaules meistarsacīkstes futbolā liecināja par šādas sadarbības efektivitāti un labajiem rezultātiem, ko tā jau devusi; |
| --- | --- |

38.

secina, ka 2006. gadā Vācijā notikušās pasaules meistarsacīkstes futbolā liecināja par šādas sadarbības efektivitāti un labajiem rezultātiem, ko tā jau devusi;

Mūsu vērtību popularizēšana citās pasaules valstīs

| 39. | rosina Komisiju vairāk atbalstīt sportu kā attīstības politikas instrumentu; |
| --- | --- |

39.

rosina Komisiju vairāk atbalstīt sportu kā attīstības politikas instrumentu;

| 40. | tādēļ iesaka izmantot dalībvalstu un Apvienoto Nāciju Organizācijas pieredzi un atziņas, kas gūtas 2005. gadā, kas bija pasludināts par Starptautisko gadu sportam un fiziskajai audzināšanai kā izglītības, veselības, attīstības un miera veicināšanas līdzekļiem, un ierosina attiecīgos gadījumos attīstīt tālāk un turpināt sāktos projektus un pasākumus; |
| --- | --- |

40.

tādēļ iesaka izmantot dalībvalstu un Apvienoto Nāciju Organizācijas pieredzi un atziņas, kas gūtas 2005. gadā, kas bija pasludināts par Starptautisko gadu sportam un fiziskajai audzināšanai kā izglītības, veselības, attīstības un miera veicināšanas līdzekļiem, un ierosina attiecīgos gadījumos attīstīt tālāk un turpināt sāktos projektus un pasākumus;

| 41. | uzskata, ka subsidiaritātes apsvērumu dēļ sportistu migrācija no ES neietilpstošām valstīm nav jāregulē ar vienotiem ES noteikumiem vai atbilstošiem cirkulārās migrācijas mehānismiem. Tādēļ sportistu migrācijas jautājumiem arī turpmāk jāpaliek dalībvalstu kompetencē; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka subsidiaritātes apsvērumu dēļ sportistu migrācija no ES neietilpstošām valstīm nav jāregulē ar vienotiem ES noteikumiem vai atbilstošiem cirkulārās migrācijas mehānismiem. Tādēļ sportistu migrācijas jautājumiem arī turpmāk jāpaliek dalībvalstu kompetencē;

Atbalsts noturīgai attīstībai

| 42. | piekrīt, ka Eiropas sporta organizācijām un sporta pasākumu rīkotājiem jāizvirza mērķi vides jomā, un atbalsta Komisijas nodomu aicināt minētās organizācijas un pasākumu rīkotājus piedalīties Vides vadības un audita sistēmā (EMAS) un Kopienas ekomarķējuma piešķiršanas sistēmā, kā arī popularizēt tās lielos sporta pasākumos; |
| --- | --- |

42.

piekrīt, ka Eiropas sporta organizācijām un sporta pasākumu rīkotājiem jāizvirza mērķi vides jomā, un atbalsta Komisijas nodomu aicināt minētās organizācijas un pasākumu rīkotājus piedalīties Vides vadības un audita sistēmā (EMAS) un Kopienas ekomarķējuma piešķiršanas sistēmā, kā arī popularizēt tās lielos sporta pasākumos;

| 43. | atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija ņems vēra sportu kā daļu no programmas “LIFE+”; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija ņems vēra sportu kā daļu no programmas “LIFE+”;

Sporta ekonomiskā dimensija

| 44. | norāda, ka sporta ekonomiskā ietekme uz tūrismu neizpaužas tikai lielākos sporta pasākumos. Reģionālo attīstību un it īpaši arī — strukturālās pārmaiņas būtiski sekmē arī aktīvas sporta nodarbības, kas saistītas ar atpūtas tūrismu. Šajā ziņā svarīga nozīme ir reģionu izstrādātajām stratēģijām. Tādēļ Komisijai arī turpmāk jāatbalsta reģionu pūliņi, kas vērsti uz strukturālās attīstības veicināšanu, īstenojot reģionu vajadzībām atbilstošus pasākumus. Komiteja aicina vietējās un reģionālās pašvaldības ieguldīt to rīcībā esošos struktūrfondu līdzekļus arī sporta un brīvā laika pavadīšanas objektos; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka sporta ekonomiskā ietekme uz tūrismu neizpaužas tikai lielākos sporta pasākumos. Reģionālo attīstību un it īpaši arī — strukturālās pārmaiņas būtiski sekmē arī aktīvas sporta nodarbības, kas saistītas ar atpūtas tūrismu. Šajā ziņā svarīga nozīme ir reģionu izstrādātajām stratēģijām. Tādēļ Komisijai arī turpmāk jāatbalsta reģionu pūliņi, kas vērsti uz strukturālās attīstības veicināšanu, īstenojot reģionu vajadzībām atbilstošus pasākumus. Komiteja aicina vietējās un reģionālās pašvaldības ieguldīt to rīcībā esošos struktūrfondu līdzekļus arī sporta un brīvā laika pavadīšanas objektos;

Virzība uz pierādījumiem balstītu sporta politiku

| 45. | pauž bažas par to, ka Komisija izteikusi vēlēšanos uzlabot statistikas datu kvalitāti, bet nav vienojusies ar dalībvalstīm un Eiropas reģioniem par šāda pasākuma mērķiem; |
| --- | --- |

45.

pauž bažas par to, ka Komisija izteikusi vēlēšanos uzlabot statistikas datu kvalitāti, bet nav vienojusies ar dalībvalstīm un Eiropas reģioniem par šāda pasākuma mērķiem;

| 46. | norāda, ka papildu statistikas datu vākšana sporta un ar to saistītajās jomās nav nepieciešama, lai labāk pierādītu sporta pievienoto vērtību, un ka tas var radīt papildu administratīvo slogu. Ņemot vērā centienus samazināt birokrātiju (arī Eiropas līmenī), no šāda papildu administratīvā sloga noteikti ir jāizvairās; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka papildu statistikas datu vākšana sporta un ar to saistītajās jomās nav nepieciešama, lai labāk pierādītu sporta pievienoto vērtību, un ka tas var radīt papildu administratīvo slogu. Ņemot vērā centienus samazināt birokrātiju (arī Eiropas līmenī), no šāda papildu administratīvā sloga noteikti ir jāizvairās;

| 47. | tādēļ lūdz Komisiju veidot ciešāku dialogu ne tikai ar dalībvalstīm, bet jo īpaši arī ar reģioniem, lai vispirms vienotos par šādas jaunu statistikas datu vākšanas mērķiem. Cik vien iespējams jāsamazina ar statistikas datu vākšanu saistītais administratīvais slogs; |
| --- | --- |

47.

tādēļ lūdz Komisiju veidot ciešāku dialogu ne tikai ar dalībvalstīm, bet jo īpaši arī ar reģioniem, lai vispirms vienotos par šādas jaunu statistikas datu vākšanas mērķiem. Cik vien iespējams jāsamazina ar statistikas datu vākšanu saistītais administratīvais slogs;

| 48. | atzīmē, ka Komisija iecerējusi uzsākt pētījumu, lai novērtētu sporta nozares tiešo un netiešo ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā. Komiteja tomēr nav pārliecināta, vai Komisijas minētais statistikas datu trūkums nebūs pārāk liels šķērslis, lai zinātniski pamatoti novērtētu sporta nozares ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā. Reģionu komiteja lūdz Komisiju informēt to par pētījuma rezultātiem; |
| --- | --- |

48.

atzīmē, ka Komisija iecerējusi uzsākt pētījumu, lai novērtētu sporta nozares tiešo un netiešo ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā. Komiteja tomēr nav pārliecināta, vai Komisijas minētais statistikas datu trūkums nebūs pārāk liels šķērslis, lai zinātniski pamatoti novērtētu sporta nozares ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā. Reģionu komiteja lūdz Komisiju informēt to par pētījuma rezultātiem;

Stabilāka valsts un pašvaldību atbalsta nodrošināšana sporta jomā

| 49. | uzskata, ka dalībvalstīs sporta veicināšanas pamatā noteikti jābūt ilgtspējīgiem finansēšanas modeļiem, kas nodrošina atbalstu sporta organizācijām ilgākā termiņā; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka dalībvalstīs sporta veicināšanas pamatā noteikti jābūt ilgtspējīgiem finansēšanas modeļiem, kas nodrošina atbalstu sporta organizācijām ilgākā termiņā;

| 50. | uzskata, ka tautas sports nav iedomājams bez valsts atbalsta, un atgādina, ka daudzās dalībvalstīs tautas sports lielā mērā tiek finansēts, pateicoties tiešiem vai netiešiem maksājumiem (nodokļu vai citiem maksājumiem) no valsts organizētām vai valsts licencētām loterijām un azartspēlēm; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka tautas sports nav iedomājams bez valsts atbalsta, un atgādina, ka daudzās dalībvalstīs tautas sports lielā mērā tiek finansēts, pateicoties tiešiem vai netiešiem maksājumiem (nodokļu vai citiem maksājumiem) no valsts organizētām vai valsts licencētām loterijām un azartspēlēm;

| 51. | šajā sakarā uzsver, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru loteriju un azartspēļu jomā pastāvošo valsts monopolu izveidošana atbilst Eiropas tiesību normām, jo vispārējās intereses diktē nepieciešamību novērst aizraušanos ar azartspēlēm, kā arī uzturēt sabiedrisko kārtību, un valsts monopols ļauj minētos mērķus konsekventi īstenot. Komiteja tādēļ uzskata, ka līdzekļus no azartspēlēm, kas pati par sevi ir nevēlama parādība, ir lietderīgi izlietot sabiedrības interesēs (piemēram, sportam); |
| --- | --- |

51.

šajā sakarā uzsver, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru loteriju un azartspēļu jomā pastāvošo valsts monopolu izveidošana atbilst Eiropas tiesību normām, jo vispārējās intereses diktē nepieciešamību novērst aizraušanos ar azartspēlēm, kā arī uzturēt sabiedrisko kārtību, un valsts monopols ļauj minētos mērķus konsekventi īstenot. Komiteja tādēļ uzskata, ka līdzekļus no azartspēlēm, kas pati par sevi ir nevēlama parādība, ir lietderīgi izlietot sabiedrības interesēs (piemēram, sportam);

| 52. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pasūtīt neatkarīgu pētījumu par tautas sporta finansēšanu dalībvalstīs un lūdz Komisiju vispirms iepazīties ar pētījuma rezultātiem, lai nepieņemtu politiskus lēmumus, kas varētu apdraudēt valsts atbalstu tautas sportam; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pasūtīt neatkarīgu pētījumu par tautas sporta finansēšanu dalībvalstīs un lūdz Komisiju vispirms iepazīties ar pētījuma rezultātiem, lai nepieņemtu politiskus lēmumus, kas varētu apdraudēt valsts atbalstu tautas sportam;

| 53. | rosina Komisiju norādīt, ka vajadzētu izstrādāt drošas metodes, lai novērtētu sportam piešķirtā publiskā finansējuma ietekmi. Valstu, reģionālo un vietējo pašvaldību īstenotie veicināšanas pasākumi ir atšķirīgi. Veicot pētījumus un salīdzinot, jānovērtē, kā dažādie publiskās veicināšanas pasākumi ietekmē sporta attīstību; |
| --- | --- |

53.

rosina Komisiju norādīt, ka vajadzētu izstrādāt drošas metodes, lai novērtētu sportam piešķirtā publiskā finansējuma ietekmi. Valstu, reģionālo un vietējo pašvaldību īstenotie veicināšanas pasākumi ir atšķirīgi. Veicot pētījumus un salīdzinot, jānovērtē, kā dažādie publiskās veicināšanas pasākumi ietekmē sporta attīstību;

| 54. | atbalsta Komisijas apņemšanos aizstāvēt viedokli, ka jāsaglabā pašreizējās iespējas samazināt PVN likmes sporta jomā; |
| --- | --- |

54.

atbalsta Komisijas apņemšanos aizstāvēt viedokli, ka jāsaglabā pašreizējās iespējas samazināt PVN likmes sporta jomā;

Sporta organizēšana

| 55. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka sporta organizācijām un pārstāvības struktūrām ir jābūt neatkarīgām, taču uzskata, ka Baltajā grāmatā par sportu nepietiekami uzsvērts apvienību neatkarības nozīmīgums, kas minēts un atzīts Nicas Deklarācijā; |
| --- | --- |

55.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka sporta organizācijām un pārstāvības struktūrām ir jābūt neatkarīgām, taču uzskata, ka Baltajā grāmatā par sportu nepietiekami uzsvērts apvienību neatkarības nozīmīgums, kas minēts un atzīts Nicas Deklarācijā;

Sporta savdabība

| 56. | uzskata, ka būtisks sporta pamatelements ir tā savdabība, taču Baltajā grāmatā par sportu nav pausts skaidrs viedoklis minētajā jautājumā. Komiteja pauž bažas, ka sporta savdabības dēļ “lēmumu pieņemšana katrā konkrētā gadījumā” pilnībā neatbilst sporta organizāciju interesēm un nemazinās pastāvošo juridisko nenoteiktību; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka būtisks sporta pamatelements ir tā savdabība, taču Baltajā grāmatā par sportu nav pausts skaidrs viedoklis minētajā jautājumā. Komiteja pauž bažas, ka sporta savdabības dēļ “lēmumu pieņemšana katrā konkrētā gadījumā” pilnībā neatbilst sporta organizāciju interesēm un nemazinās pastāvošo juridisko nenoteiktību;

Brīva pārvietošanās un valsts piederība

| 57. | uzskata, ka Baltajā grāmatā par sportu minētie daļējie un samērīgie brīvas pārvietošanās principa ierobežojumi ir lietderīgi, atbilstoši un sporta savdabības dēļ nepieciešami; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka Baltajā grāmatā par sportu minētie daļējie un samērīgie brīvas pārvietošanās principa ierobežojumi ir lietderīgi, atbilstoši un sporta savdabības dēļ nepieciešami;

Sportistu pārejas

| 58. | uzskata, ka sportistu pārejas noteikumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu līdzsvaru starp konkurējošiem klubiem; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka sportistu pārejas noteikumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu līdzsvaru starp konkurējošiem klubiem;

Spēlētāju aģenti

| 59. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri veikt ietekmes novērtējumu, lai gūtu skaidru priekšstatu par sporta aģentu darbību ES; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri veikt ietekmes novērtējumu, lai gūtu skaidru priekšstatu par sporta aģentu darbību ES;

| 60. | uzskata, ka gadījumā, ja nepieciešami pasākumi ES līmenī, valstu tiesību normas un sporta organizāciju noteikumi ir jāsaskaņo ar starptautiskajām sporta federācijām; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka gadījumā, ja nepieciešami pasākumi ES līmenī, valstu tiesību normas un sporta organizāciju noteikumi ir jāsaskaņo ar starptautiskajām sporta federācijām;

Nepilngadīgo aizsardzība

| 61. | lūdz Komisiju lielu vērību veltīt Baltajā grāmatā par sportu ierosinātajai sadarbībai ar dalībvalstīm un sporta organizācijām tādā jomā kā nepilngadīgo aizsardzība; |
| --- | --- |

61.

lūdz Komisiju lielu vērību veltīt Baltajā grāmatā par sportu ierosinātajai sadarbībai ar dalībvalstīm un sporta organizācijām tādā jomā kā nepilngadīgo aizsardzība;

Korupcija, naudas atmazgāšana un citi finanšu noziegumu veidi

| 62. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu atbalstīt korupcijas apkarošanas iestādes un uzraudzīt, kā tiek piemēroti ES tiesību akti, lai apkarotu naudas atmazgāšanu sporta nozarē; |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu atbalstīt korupcijas apkarošanas iestādes un uzraudzīt, kā tiek piemēroti ES tiesību akti, lai apkarotu naudas atmazgāšanu sporta nozarē;

Klubu licencēšanas sistēmas

| 63. | uzskata, ka sporta organizācijām jābūt neatkarīgām klubu licencēšanas sistēmu izveidē ar noteikumu, ka minētās sistēmas atbilst konkurences un iekšējā tirgus noteikumiem; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka sporta organizācijām jābūt neatkarīgām klubu licencēšanas sistēmu izveidē ar noteikumu, ka minētās sistēmas atbilst konkurences un iekšējā tirgus noteikumiem;

Plašsaziņas līdzekļi

| 64. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos arī turpmāk atbalstīt tiesības uz informāciju un pilsoņu plašu piekļuvi sporta pasākumu pārraidēm; |
| --- | --- |

64.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos arī turpmāk atbalstīt tiesības uz informāciju un pilsoņu plašu piekļuvi sporta pasākumu pārraidēm;

| 65. | tādēļ uzskata, ka Eiropā spēkā esošie noteikumi, kas regulē īsu ziņu reportāžu sniegšanu, ir nozīmīgs un pārbaudīts līdzeklis, lai nodrošinātu informācijas brīvību un viedokļu daudzveidību; |
| --- | --- |

65.

tādēļ uzskata, ka Eiropā spēkā esošie noteikumi, kas regulē īsu ziņu reportāžu sniegšanu, ir nozīmīgs un pārbaudīts līdzeklis, lai nodrošinātu informācijas brīvību un viedokļu daudzveidību;

| 66. | tādēļ uzskata, ka, tuvākajā laikā novērtējot audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu tiesisko regulējumu, jāpārbauda, vai un cik lielā mērā noteikumus, kas regulē īsu ziņu reportāžu sniegšanu, varētu attiecināt arī uz citiem plašsaziņas līdzekļiem, piemēram, radio; |
| --- | --- |

66.

tādēļ uzskata, ka, tuvākajā laikā novērtējot audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu tiesisko regulējumu, jāpārbauda, vai un cik lielā mērā noteikumus, kas regulē īsu ziņu reportāžu sniegšanu, varētu attiecināt arī uz citiem plašsaziņas līdzekļiem, piemēram, radio;

| 67. | piekrīt viedoklim, ka sabiedrisko raidorganizāciju uzdevums ir nodrošināt daudzveidību. Sabiedriskās raidorganizācijas ir saimnieciski patstāvīgas publisku pakalpojumu sniedzējas, tādēļ tām ne vienmēr ir jātiecas pēc plašas publicitātes, izdabājot auditorijas lielākās daļas interesēm, bet jāveido arī reportāžas par “mazāk populāriem sporta veidiem”; |
| --- | --- |

67.

piekrīt viedoklim, ka sabiedrisko raidorganizāciju uzdevums ir nodrošināt daudzveidību. Sabiedriskās raidorganizācijas ir saimnieciski patstāvīgas publisku pakalpojumu sniedzējas, tādēļ tām ne vienmēr ir jātiecas pēc plašas publicitātes, izdabājot auditorijas lielākās daļas interesēm, bet jāveido arī reportāžas par “mazāk populāriem sporta veidiem”;

Strukturēts dialogs

| 68. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka strukturēts dialogs ar sporta jomā ieinteresētajām personām ES Sporta forumā un tematiskajās diskusijās var ievērojami sekmēt Eiropas debates par sportu. Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā RK uzdevumus, tā būtu aktīvi jāiesaista dialoga veidošanā. Tādēļ Komiteja īpaši uzsver, ka jāveido forums, kurā piedalītos dažādo sporta veidu pārstāvji un publisko stadionu īpašnieku pārstāvji, lai apspriestu, kādi stadioni un sacensību vietas ir vajadzīgas pašreiz un būs vajadzīgas turpmāk. Komiteja pauž cerību, ka Komisija minētā mērķa īstenošanai izvēlēsies strukturētā dialoga metodi; |
| --- | --- |

68.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka strukturēts dialogs ar sporta jomā ieinteresētajām personām ES Sporta forumā un tematiskajās diskusijās var ievērojami sekmēt Eiropas debates par sportu. Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā RK uzdevumus, tā būtu aktīvi jāiesaista dialoga veidošanā. Tādēļ Komiteja īpaši uzsver, ka jāveido forums, kurā piedalītos dažādo sporta veidu pārstāvji un publisko stadionu īpašnieku pārstāvji, lai apspriestu, kādi stadioni un sacensību vietas ir vajadzīgas pašreiz un būs vajadzīgas turpmāk. Komiteja pauž cerību, ka Komisija minētā mērķa īstenošanai izvēlēsies strukturētā dialoga metodi;

| 69. | iesaka organizēt seminārus ar specializētu ekspertu organizāciju līdzdalību, lai Eiropas sporta organizācijas informētu par acquis communautaire piemērošanu; |
| --- | --- |

69.

iesaka organizēt seminārus ar specializētu ekspertu organizāciju līdzdalību, lai Eiropas sporta organizācijas informētu par acquis communautaire piemērošanu;

| 70. | ierosina organizēt konferences par tematu “Sports un reģionālā attīstība”, kurā tiktu aplūkota sporta pozitīvā ietekme uz reģionālo attīstību un apzināti paraugprakses piemēri; |
| --- | --- |

70.

ierosina organizēt konferences par tematu “Sports un reģionālā attīstība”, kurā tiktu aplūkota sporta pozitīvā ietekme uz reģionālo attīstību un apzināti paraugprakses piemēri;

| 71. | rosina Komisiju, sniedzot noturīgu atbalstu, paātrināt tādu klubu veidošanu un projektu īstenošanu, kuros iesaistīti vairāku valstu reģioni (piemēram, tādu kā Eiropas Starpreģionālā sporta apvienība lielajā SaarLorLux reģionā); |
| --- | --- |

71.

rosina Komisiju, sniedzot noturīgu atbalstu, paātrināt tādu klubu veidošanu un projektu īstenošanu, kuros iesaistīti vairāku valstu reģioni (piemēram, tādu kā Eiropas Starpreģionālā sporta apvienība lielajā SaarLorLux reģionā);

Sadarbība ar dalībvalstīm

| 72. | uzskata, ka nevalstiskās sporta organizācijas (līdzīgi kā tas notiek Eiropas Padomē) ciešāk jāiesaista Eiropas Komisijas un dalībvalstu dialogā; |
| --- | --- |

72.

uzskata, ka nevalstiskās sporta organizācijas (līdzīgi kā tas notiek Eiropas Padomē) ciešāk jāiesaista Eiropas Komisijas un dalībvalstu dialogā;

| 73. | šajā sakarā norāda, ka, šādi sadarbojoties, jārespektē dalībvalstu kompetence sporta jomā. |
| --- | --- |

73.

šajā sakarā norāda, ka, šādi sadarbojoties, jārespektē dalībvalstu kompetence sporta jomā.

Briselē, 2008. gada 7. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 105/46 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 105/46

---

Reģionu komitejas atzinums “Melnās jūras sinerģija — Jauna reģionālās sadarbības iniciatīva”

(2008/C 105/10)

REĢIONU KOMITEJA

| — | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ar Melnās jūras sinerģijas iniciatīvu uzlabot vietējās un reģionālās attīstības pasākumu efektivitāti, izmantojot vietējo un reģionālo paraugpraksi un sekmējot tās izplatīšanu, apmaiņu un sakaru dibināšanas pasākumus, tomēr uzskata, ka būtu skaidrāk jānorāda uz vietējā un reģionālā līmeņa nozīmi stratēģijas sekmīgā īstenošanā; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ar Melnās jūras sinerģijas iniciatīvu uzlabot vietējās un reģionālās attīstības pasākumu efektivitāti, izmantojot vietējo un reģionālo paraugpraksi un sekmējot tās izplatīšanu, apmaiņu un sakaru dibināšanas pasākumus, tomēr uzskata, ka būtu skaidrāk jānorāda uz vietējā un reģionālā līmeņa nozīmi stratēģijas sekmīgā īstenošanā;

| — | atzinīgi vērtē pēdējā laikā paplašināšanas jomā sasniegto un Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ES 2007. gada 1. janvārī. Vēl viens panākumu piemērs ir sarunas ar Turciju par tās dalību ES, jo tas ir solis ceļā uz Melnās jūras reģiona demokrātisku un noturīgu attīstību, nodrošinot lielāku stabilitāti, drošību un labklājību kā Eiropas Savienībā, tā arī Melnās jūras reģiona valstīs; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē pēdējā laikā paplašināšanas jomā sasniegto un Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ES 2007. gada 1. janvārī. Vēl viens panākumu piemērs ir sarunas ar Turciju par tās dalību ES, jo tas ir solis ceļā uz Melnās jūras reģiona demokrātisku un noturīgu attīstību, nodrošinot lielāku stabilitāti, drošību un labklājību kā Eiropas Savienībā, tā arī Melnās jūras reģiona valstīs;

| — | atbalsta Melnās jūras reģiona jūrniecības identitātes radīšanu visiem, kas iesaistīti dažādās jūrniecības darbībās. Ar priekšnoteikumu, ka tiek efektīvāk atbalstītas tradicionālās kultūras, kā arī jūrniecības kultūras un vides mantojums, jāapsver pasākumi, kuru mērķis ir vides problēmu pārvarēšana un tūrisma attīstība; |
| --- | --- |

—

atbalsta Melnās jūras reģiona jūrniecības identitātes radīšanu visiem, kas iesaistīti dažādās jūrniecības darbībās. Ar priekšnoteikumu, ka tiek efektīvāk atbalstītas tradicionālās kultūras, kā arī jūrniecības kultūras un vides mantojums, jāapsver pasākumi, kuru mērķis ir vides problēmu pārvarēšana un tūrisma attīstība;

| — | aicina Eiropas Komisiju turpmākajā jūrniecības politikā palielināt transporta nozīmi, jo transports ir viena no svarīgākajām transversālajām jūrniecības aktivitātēm; |
| --- | --- |

—

aicina Eiropas Komisiju turpmākajā jūrniecības politikā palielināt transporta nozīmi, jo transports ir viena no svarīgākajām transversālajām jūrniecības aktivitātēm;

| — | uzsver, ka ir svarīgi Melnās jūras reģiona vietējās un reģionālās pašvaldības iesaistīt ar migrāciju saistīto Kopienas politiku izstrādē un īstenošanā, īpašu uzmanību pievēršot migrācijas plūsmu labākai vadīšanai, lai, ievērojot cilvēktiesības un iedzīvotāju drošību, tie norisinātos maksimālas legalitātes apstākļos, tostarp ar plašas un efektīvas savstarpējās sadarbības palīdzību starp iestādēm, kas atbild par legalitātes pārraudzību; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka ir svarīgi Melnās jūras reģiona vietējās un reģionālās pašvaldības iesaistīt ar migrāciju saistīto Kopienas politiku izstrādē un īstenošanā, īpašu uzmanību pievēršot migrācijas plūsmu labākai vadīšanai, lai, ievērojot cilvēktiesības un iedzīvotāju drošību, tie norisinātos maksimālas legalitātes apstākļos, tostarp ar plašas un efektīvas savstarpējās sadarbības palīdzību starp iestādēm, kas atbild par legalitātes pārraudzību;

| — | pauž atbalstu jaunajam Melnās jūras Eiroreģionam, kurā vērojama vēlme veicināt vietējā un reģionālā līmeņa sadarbību starp reģiona valstīm un sekmēt demokrātijas stabilitāti, labu pārvaldību un ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

—

pauž atbalstu jaunajam Melnās jūras Eiroreģionam, kurā vērojama vēlme veicināt vietējā un reģionālā līmeņa sadarbību starp reģiona valstīm un sekmēt demokrātijas stabilitāti, labu pārvaldību un ilgtspējīgu attīstību.

| Ziņotājs | : | Krasimir MIREV kgs (BG/PES), Targovishte pilsētas mērs |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Krasimir MIREV kgs (BG/PES), Targovishte pilsētas mērs

Atsauces dokuments

Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Melnās jūras sinerģija — jaunas reģionālās sadarbības iniciatīva”

COM(2007) 160 galīgā redakcija

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

Vispārēji ieteikumi politikas jomā

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ar Melnās jūras sinerģijas iniciatīvu uzlabot vietējās un reģionālās attīstības pasākumu efektivitāti, izmantojot vietējo un reģionālo paraugpraksi un sekmējot tās izplatīšanu, apmaiņu un sakaru dibināšanas pasākumus, tomēr uzskata, ka būtu skaidrāk jānorāda uz vietējā un reģionālā līmeņa nozīmi stratēģijas sekmīgā īstenošanā.; šīm Minētajām darbībām būtu jādod jauni impulsi, jo tie ir Kopienas politikas instrumenti ekonomikas modernizācijai, lielākai konkurētspējai un Eiropas Savienības tuvināšanai iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ar Melnās jūras sinerģijas iniciatīvu uzlabot vietējās un reģionālās attīstības pasākumu efektivitāti, izmantojot vietējo un reģionālo paraugpraksi un sekmējot tās izplatīšanu, apmaiņu un sakaru dibināšanas pasākumus, tomēr uzskata, ka būtu skaidrāk jānorāda uz vietējā un reģionālā līmeņa nozīmi stratēģijas sekmīgā īstenošanā.; šīm Minētajām darbībām būtu jādod jauni impulsi, jo tie ir Kopienas politikas instrumenti ekonomikas modernizācijai, lielākai konkurētspējai un Eiropas Savienības tuvināšanai iedzīvotājiem;

| 2. | atzinīgi vērtē pēdējā laikā paplašināšanas jomā sasniegto un Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ES 2007. gada 1. janvārī. Vēl viens panākumu piemērs ir sarunas ar Turciju par tās dalību ES, jo tas ir solis ceļā uz Melnās jūras reģiona demokrātisku un noturīgu attīstību, nodrošinot lielāku stabilitāti, drošību un labklājību kā Eiropas Savienībā, tā arī Melnās jūras reģiona valstīs; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē pēdējā laikā paplašināšanas jomā sasniegto un Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ES 2007. gada 1. janvārī. Vēl viens panākumu piemērs ir sarunas ar Turciju par tās dalību ES, jo tas ir solis ceļā uz Melnās jūras reģiona demokrātisku un noturīgu attīstību, nodrošinot lielāku stabilitāti, drošību un labklājību kā Eiropas Savienībā, tā arī Melnās jūras reģiona valstīs;

| 3. | uzsver reģionālā un vietējā aspekta nozīmi paplašināšanas procesā un atzīst reģionālā un vietējā līmeņa politikas svarīgo lomu iekšējās stabilitātes nodrošināšanā, kura lielā mērā ir atkarīga no demokrātijas pamatprincipu ievērošanas; |
| --- | --- |

3.

uzsver reģionālā un vietējā aspekta nozīmi paplašināšanas procesā un atzīst reģionālā un vietējā līmeņa politikas svarīgo lomu iekšējās stabilitātes nodrošināšanā, kura lielā mērā ir atkarīga no demokrātijas pamatprincipu ievērošanas;

| 4. | uzsver savu atbalstu pievienošanās procesam, Eiropas kaimiņattiecību politikai un stratēģiskajai partnerībai ar Krievijas Federāciju un atbalsta Reģionu komitejas un citu Eiropas iestāžu iesaistīšanos nolūkā veicināt partnerību Melnās jūras reģionā, izmantojot Eiropas un Vidusjūras, kā arī Baltijas jūras un Ziemeļjūras reģiona valstu partnerības modeli; |
| --- | --- |

4.

uzsver savu atbalstu pievienošanās procesam, Eiropas kaimiņattiecību politikai un stratēģiskajai partnerībai ar Krievijas Federāciju un atbalsta Reģionu komitejas un citu Eiropas iestāžu iesaistīšanos nolūkā veicināt partnerību Melnās jūras reģionā, izmantojot Eiropas un Vidusjūras, kā arī Baltijas jūras un Ziemeļjūras reģiona valstu partnerības modeli;

| 5. | atzīmē, ka Melnās jūras reģionā strādājošām reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir izšķirīga nozīme šādās jomās: pārejas uz demokrātiju un labas pārvaldības procesi, administratīvās kapacitātes veidošana, miera nostiprināšana, starpkultūru un starpkonfesiju dialogs, migrācija, cīņa pret noziedzību, enerģētika, transporta un infrastruktūras plānošana, pilsētplānošana un lauku attīstība; vienlaikus uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību var būt pozitīva loma visās minētajās jomās, lai kalpotu sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka Melnās jūras reģionā strādājošām reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir izšķirīga nozīme šādās jomās: pārejas uz demokrātiju un labas pārvaldības procesi, administratīvās kapacitātes veidošana, miera nostiprināšana, starpkultūru un starpkonfesiju dialogs, migrācija, cīņa pret noziedzību, enerģētika, transporta un infrastruktūras plānošana, pilsētplānošana un lauku attīstība; vienlaikus uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību var būt pozitīva loma visās minētajās jomās, lai kalpotu sabiedrības interesēm;

| 6. | uzsver, ka Melnās jūras sinerģijas iniciatīva ir tieši saistīta ar tās institucionālo nozīmi; tādēļ uzskata, ka ir svarīgi izmantot Komitejas spēju rīkoties un līdzdarboties; aicina izmantot tās lomu reģionālo un vietējo struktūru vienotas pārstāvniecības Eiropas Savienībā nodrošināšanā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka Melnās jūras sinerģijas iniciatīva ir tieši saistīta ar tās institucionālo nozīmi; tādēļ uzskata, ka ir svarīgi izmantot Komitejas spēju rīkoties un līdzdarboties; aicina izmantot tās lomu reģionālo un vietējo struktūru vienotas pārstāvniecības Eiropas Savienībā nodrošināšanā;

| 7. | piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka pēdējos gados notikusi nozīmīga pozitīva attīstība un ka tomēr vēl aizvien reģiona valstīs atšķiras ekonomikas reformu ātrums un pārvaldības kvalitāte; |
| --- | --- |

7.

piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka pēdējos gados notikusi nozīmīga pozitīva attīstība un ka tomēr vēl aizvien reģiona valstīs atšķiras ekonomikas reformu ātrums un pārvaldības kvalitāte;

| 8. | apzinās, ka Komisijas iniciatīva nav iecerēta kā jauna stratēģija Melnās jūras reģionam, drīzāk tā ir paredzēta kā to ES galveno pamatnostādņu pilnveidošanas process, kuras attiecas uz reģiona attīstību, apmācību, sadarbību un paraugprakses izplatīšanu reģionālajā un vietējā līmenī, īstenojot teritoriālo sadarbību, lai sasniegtu Lisabonas un Gēteborgas mērķus; tomēr uzskata, ka nolūkā nodrošināt iniciatīvas veiksmīgu īstenošanu politiski jāstiprina reģionālā dimensija; |
| --- | --- |

8.

apzinās, ka Komisijas iniciatīva nav iecerēta kā jauna stratēģija Melnās jūras reģionam, drīzāk tā ir paredzēta kā to ES galveno pamatnostādņu pilnveidošanas process, kuras attiecas uz reģiona attīstību, apmācību, sadarbību un paraugprakses izplatīšanu reģionālajā un vietējā līmenī, īstenojot teritoriālo sadarbību, lai sasniegtu Lisabonas un Gēteborgas mērķus; tomēr uzskata, ka nolūkā nodrošināt iniciatīvas veiksmīgu īstenošanu politiski jāstiprina reģionālā dimensija;

Vide, transports, enerģētika un jūrniecības politika

| 9. | vērš uzmanību uz kritisko vides stāvokli Melnās jūras reģionā, galvenokārt Donavas deltā un citos reģiona dabas rezervātos, jo īpaši — uz degvielas un notekūdeņu izraisīto piesārņojumu, kā arī arvien pieaugošo eitrofikāciju (piemēram, jebkuras ekosistēmas primārās produktivitātes palielināšanās), kas negatīvi ietekmē bioloģisko daudzveidību, pārmitru zemi un zvejniecību; |
| --- | --- |

9.

vērš uzmanību uz kritisko vides stāvokli Melnās jūras reģionā, galvenokārt Donavas deltā un citos reģiona dabas rezervātos, jo īpaši — uz degvielas un notekūdeņu izraisīto piesārņojumu, kā arī arvien pieaugošo eitrofikāciju (piemēram, jebkuras ekosistēmas primārās produktivitātes palielināšanās), kas negatīvi ietekmē bioloģisko daudzveidību, pārmitru zemi un zvejniecību;

| 10. | uzsver, ka ir vajadzīga padziļināta analīze par iespējamo vides apdraudējumu Melnās jūras reģionā (un par apdraudējumu upēm, kas plūst šajā reģionā); šo apdraudējumu izraisa, tostarp, klimata pārmaiņas un no tām izrietošais risks, ka var notikt dabas katastrofas. Ņemot to vērā, ir jānosaka piemēroti atbildes pasākumi un jāatbalsta pārrobežu sadarbības projekti, kurus līdzfinansē Eiropas Savienība, nolūkā uzlabot kritisku situāciju pārvaldību civilās aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ir vajadzīga padziļināta analīze par iespējamo vides apdraudējumu Melnās jūras reģionā (un par apdraudējumu upēm, kas plūst šajā reģionā); šo apdraudējumu izraisa, tostarp, klimata pārmaiņas un no tām izrietošais risks, ka var notikt dabas katastrofas. Ņemot to vērā, ir jānosaka piemēroti atbildes pasākumi un jāatbalsta pārrobežu sadarbības projekti, kurus līdzfinansē Eiropas Savienība, nolūkā uzlabot kritisku situāciju pārvaldību civilās aizsardzības jomā;

| 11. | aicina Eiropas Komisiju atbalstīt neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanu, piemēram, vēja enerģiju un viļņu enerģiju; būtu jāatbalsta arī papildu pētījumi un inovācija šajā jomā; |
| --- | --- |

11.

aicina Eiropas Komisiju atbalstīt neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanu, piemēram, vēja enerģiju un viļņu enerģiju; būtu jāatbalsta arī papildu pētījumi un inovācija šajā jomā;

| 12. | aicina ES un valstu valdības pastiprināt centienus, kuru mērķis ir zinātniski un tehnoloģiski atklājumi jūras pētniecības jomā, piemēram, “zilo” biotehnoloģiju (biotehnoloģijas pielietojums jūrniecībā un ūdens vidē), navigācijas sistēmas un tūrismu, vienlaicīgi novēršot pašreizēju un nākotnē potenciāli iespējamu apdraudējumu, jo īpaši saistībā ar klimata un cita veida pārmaiņām, izsīkstošiem zivju krājumiem, neilgtspējīgu tūrismu un demogrāfiskām izmaiņām piekrastes rajonos; aicina ES un dalībvalstu valdības atbalstīt reģionālo un vietējo pašvaldību pasākumus, kuru mērķis ir novērst videi nelabvēlīgas tendences; |
| --- | --- |

12.

aicina ES un valstu valdības pastiprināt centienus, kuru mērķis ir zinātniski un tehnoloģiski atklājumi jūras pētniecības jomā, piemēram, “zilo” biotehnoloģiju (biotehnoloģijas pielietojums jūrniecībā un ūdens vidē), navigācijas sistēmas un tūrismu, vienlaicīgi novēršot pašreizēju un nākotnē potenciāli iespējamu apdraudējumu, jo īpaši saistībā ar klimata un cita veida pārmaiņām, izsīkstošiem zivju krājumiem, neilgtspējīgu tūrismu un demogrāfiskām izmaiņām piekrastes rajonos; aicina ES un dalībvalstu valdības atbalstīt reģionālo un vietējo pašvaldību pasākumus, kuru mērķis ir novērst videi nelabvēlīgas tendences;

| 13. | ņemot vērā iespējamo pieaugumu tūrisma nozarē un tā saikni ar tradicionālo kultūru attīstību, vērš uzmanību uz vajadzību labāk aizsargāt jūrniecības mantojumu; |
| --- | --- |

13.

ņemot vērā iespējamo pieaugumu tūrisma nozarē un tā saikni ar tradicionālo kultūru attīstību, vērš uzmanību uz vajadzību labāk aizsargāt jūrniecības mantojumu;

| 14. | atbalsta Melnās jūras reģiona jūrniecības identitātes radīšanu visiem, kas iesaistīti dažādās jūrniecības darbībās. Ar priekšnoteikumu, ka tiek efektīvāk atbalstītas tradicionālās kultūras, kā arī jūrniecības kultūras un vides mantojums, jāapsver pasākumi, kuru mērķis ir vides problēmu pārvarēšana un tūrisma attīstība; |
| --- | --- |

14.

atbalsta Melnās jūras reģiona jūrniecības identitātes radīšanu visiem, kas iesaistīti dažādās jūrniecības darbībās. Ar priekšnoteikumu, ka tiek efektīvāk atbalstītas tradicionālās kultūras, kā arī jūrniecības kultūras un vides mantojums, jāapsver pasākumi, kuru mērķis ir vides problēmu pārvarēšana un tūrisma attīstība;

| 15. | iesaka Eiropas Komisijai un valstu valdībām atbalstīt precīzas reģionālas datu bāzes izveidošanu, izmantojot pieejamo informāciju un detalizētus datus par atsevišķu jūrniecības resursu ekonomiskiem un vides aspektiem, kā arī to ietekmi sociālajā jomā; |
| --- | --- |

15.

iesaka Eiropas Komisijai un valstu valdībām atbalstīt precīzas reģionālas datu bāzes izveidošanu, izmantojot pieejamo informāciju un detalizētus datus par atsevišķu jūrniecības resursu ekonomiskiem un vides aspektiem, kā arī to ietekmi sociālajā jomā;

| 16. | iesaka izvērtēt un koordinēt īpašus stratēģiskos plānus, kas ir saskaņoti ar jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematiskās stratēģijas ietvaros jau izstrādātajiem, kuros paredzēts izveidot plašākus jūras reģionus, jo īpaši tādos daļēji noslēgtos jūras baseinos kā Melnā jūra; šādi stratēģiskie plāni būtu jāizstrādā dalībvalstīm, balstoties uz Eiropas Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

16.

iesaka izvērtēt un koordinēt īpašus stratēģiskos plānus, kas ir saskaņoti ar jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematiskās stratēģijas ietvaros jau izstrādātajiem, kuros paredzēts izveidot plašākus jūras reģionus, jo īpaši tādos daļēji noslēgtos jūras baseinos kā Melnā jūra; šādi stratēģiskie plāni būtu jāizstrādā dalībvalstīm, balstoties uz Eiropas Komisijas priekšlikumu;

| 17. | aicina Eiropas Komisiju turpmākajā jūrniecības politikā palielināt transporta nozīmi, jo transports ir viena no svarīgākajām transversālajām jūrniecības aktivitātēm; |
| --- | --- |

17.

aicina Eiropas Komisiju turpmākajā jūrniecības politikā palielināt transporta nozīmi, jo transports ir viena no svarīgākajām transversālajām jūrniecības aktivitātēm;

| 18. | aicina Eiropas Komisiju mudināt dalībvalstis rūpīgāk uzraudzīt vides piesārņojumu galvenajos jūras ceļos un uzskata, ka šajā nolūkā varētu veiksmīgi izmantot jauno GMES (vides un drošības globālā monitoringa) tehnoloģiju; |
| --- | --- |

18.

aicina Eiropas Komisiju mudināt dalībvalstis rūpīgāk uzraudzīt vides piesārņojumu galvenajos jūras ceļos un uzskata, ka šajā nolūkā varētu veiksmīgi izmantot jauno GMES (vides un drošības globālā monitoringa) tehnoloģiju;

| 19. | ierosina aktivizēt centienus, kas saistīti ar jūras termināļu pilnveidošanu — sākot ar tiem, kuriem ir skaidri izteiktas vairākveidu pārvadājumiem piemērotas tehniskās īpašības, un jo īpaši tādēļ, ka ir aizkavējusies vairāku jūrlietas ietekmējošu Eiropas transporta tīkla (TEN–T) projektu īstenošana; |
| --- | --- |

19.

ierosina aktivizēt centienus, kas saistīti ar jūras termināļu pilnveidošanu — sākot ar tiem, kuriem ir skaidri izteiktas vairākveidu pārvadājumiem piemērotas tehniskās īpašības, un jo īpaši tādēļ, ka ir aizkavējusies vairāku jūrlietas ietekmējošu Eiropas transporta tīkla (TEN–T) projektu īstenošana;

| 20. | iesaka stiprināt stratēģisko ostu nozīmi, nosakot tās par prioritāti turpmākās jūrniecības politikas izstrādē, un vienlaicīgi pasūtīt pētījumu par galveno un sekundāras nozīmes ostu mijiedarbību, kā arī par dažu ostas darbību iespējamo pārvietošanu un novirzīšanu uz mazākiem centriem; |
| --- | --- |

20.

iesaka stiprināt stratēģisko ostu nozīmi, nosakot tās par prioritāti turpmākās jūrniecības politikas izstrādē, un vienlaicīgi pasūtīt pētījumu par galveno un sekundāras nozīmes ostu mijiedarbību, kā arī par dažu ostas darbību iespējamo pārvietošanu un novirzīšanu uz mazākiem centriem;

| 21. | iesaka ES un valstu valdībām regulēt tradicionālo jūrā pieejamo enerģijas resursu — naftas un gāzes — ieguvi, pamatojoties uz precīzi noteiktiem vides drošības standartiem, ieviest šādu pasākumu efektīvu uzraudzību, atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir pilnveidot vai uzlabot ostu iekārtas ar naftu piesārņota ūdens savākšanai, kā arī veicināt tehnoloģiskus jauninājumus kuģniecībā un naftas pārkraušanā, sevišķi palielinot pazemes naftas vadu izmantošanu; |
| --- | --- |

21.

iesaka ES un valstu valdībām regulēt tradicionālo jūrā pieejamo enerģijas resursu — naftas un gāzes — ieguvi, pamatojoties uz precīzi noteiktiem vides drošības standartiem, ieviest šādu pasākumu efektīvu uzraudzību, atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir pilnveidot vai uzlabot ostu iekārtas ar naftu piesārņota ūdens savākšanai, kā arī veicināt tehnoloģiskus jauninājumus kuģniecībā un naftas pārkraušanā, sevišķi palielinot pazemes naftas vadu izmantošanu;

| 22. | iesaka nodrošināt jūras ceļu lielāku drošību un izpētīt iespēju ieviest obligātus loču vadības pakalpojumus naftas tankkuģiem un citiem kuģiem ar bīstamām kravām, kā arī noteikt vispārēju obligātu loču vadības pakalpojumu izmantošanu šauros kuģošanas posmos; |
| --- | --- |

22.

iesaka nodrošināt jūras ceļu lielāku drošību un izpētīt iespēju ieviest obligātus loču vadības pakalpojumus naftas tankkuģiem un citiem kuģiem ar bīstamām kravām, kā arī noteikt vispārēju obligātu loču vadības pakalpojumu izmantošanu šauros kuģošanas posmos;

| 23. | atzīmē, ka jāveic pasākumi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju, un atbalsta emisijas kvotu tirdzniecības shēmu; |
| --- | --- |

23.

atzīmē, ka jāveic pasākumi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju, un atbalsta emisijas kvotu tirdzniecības shēmu;

| 24. | iesaka pamatojoties uz dažādām prognozēm par jūras līmeņa paaugstināšanos un laika apstākļu pārmaiņām izstrādāt piekrastes aizsardzības pasākumu plānus, kas var būt nepieciešami; |
| --- | --- |

24.

iesaka pamatojoties uz dažādām prognozēm par jūras līmeņa paaugstināšanos un laika apstākļu pārmaiņām izstrādāt piekrastes aizsardzības pasākumu plānus, kas var būt nepieciešami;

| 25. | aicina ES un valstu valdības nodrošināt piejūras reģionu koordināciju un tiem palīdzēt atrast veidus, kā sekmīgi aizsargāt vidi, jo īpaši — izveidojot starpreģionālas un/vai starpvalstu jūras aizsardzības zonas un izstrādājot konkrētus priekšlikumus, lai ievērojami samazinātu radioaktīvu vielu izplūdi un kuģu izraisītu piesārņojumu (jo īpaši gāzu emisiju, izplūdi un balasta ūdens izvadīšanu), kā arī aicina atbalstīt centienus nodrošināt piekrastes un šelfa ekosistēmu un dzīvotņu kvalitāti, ņemot vērā arī to būtisko ietekmi uz jūras vides stāvokli, kas var būt saimnieciskajai darbībai — jo īpaši tad, ja jūrā izvada uzturvielas; |
| --- | --- |

25.

aicina ES un valstu valdības nodrošināt piejūras reģionu koordināciju un tiem palīdzēt atrast veidus, kā sekmīgi aizsargāt vidi, jo īpaši — izveidojot starpreģionālas un/vai starpvalstu jūras aizsardzības zonas un izstrādājot konkrētus priekšlikumus, lai ievērojami samazinātu radioaktīvu vielu izplūdi un kuģu izraisītu piesārņojumu (jo īpaši gāzu emisiju, izplūdi un balasta ūdens izvadīšanu), kā arī aicina atbalstīt centienus nodrošināt piekrastes un šelfa ekosistēmu un dzīvotņu kvalitāti, ņemot vērā arī to būtisko ietekmi uz jūras vides stāvokli, kas var būt saimnieciskajai darbībai — jo īpaši tad, ja jūrā izvada uzturvielas;

Izglītība, kultūras daudzveidība un starpkonfesiju dialogs

| 26. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgo nozīmi Melnās jūras reģiona apdzīvoto vietu kultūras atbalstīšanā un cildināšanā, kā arī aicina Eiropas Komisiju palīdzēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām piedalīties jaunajās ES kultūras programmās (Kultūra 2007); |
| --- | --- |

26.

uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgo nozīmi Melnās jūras reģiona apdzīvoto vietu kultūras atbalstīšanā un cildināšanā, kā arī aicina Eiropas Komisiju palīdzēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām piedalīties jaunajās ES kultūras programmās (Kultūra 2007);

| 27. | norāda uz tiem sociālajiem ieguvumiem un saimnieciskajiem labumiem, ko kultūras attīstība un daudzveidības palielināšana sniedz reģiona valstīm, tādējādi veicinot Lisabonas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

27.

norāda uz tiem sociālajiem ieguvumiem un saimnieciskajiem labumiem, ko kultūras attīstība un daudzveidības palielināšana sniedz reģiona valstīm, tādējādi veicinot Lisabonas mērķu sasniegšanu;

| 28. | uzsver, ka jāaktivizē starpkultūru sadarbība un starpkonfesiju dialogs, lai kultūras daudzveidību varētu izmantot kā cilvēku tuvināšanas līdzekli valodu un kultūras ziņā daudzveidīgā Eiropā; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka jāaktivizē starpkultūru sadarbība un starpkonfesiju dialogs, lai kultūras daudzveidību varētu izmantot kā cilvēku tuvināšanas līdzekli valodu un kultūras ziņā daudzveidīgā Eiropā;

| 29. | atzīmē, ka vajadzīgi mērķtiecīgi pasākumi reģionālajā un vietējā līmenī, lai ar īpašu sadarbības programmu palīdzību reģionā vairotu uzticību un miermīlīgi atrisinātu ieilgušas nesaskaņas; |
| --- | --- |

29.

atzīmē, ka vajadzīgi mērķtiecīgi pasākumi reģionālajā un vietējā līmenī, lai ar īpašu sadarbības programmu palīdzību reģionā vairotu uzticību un miermīlīgi atrisinātu ieilgušas nesaskaņas;

| 30. | atkārtoti norāda, ka paplašinātā Eiropā jāsaglabā daudzvalodu pieeja, jo tā ir svarīgs līdzeklis, ar kura palīdzību iedzīvotājus iespējams iesaistīt kopīgajā Eiropas politiskajā projektā; |
| --- | --- |

30.

atkārtoti norāda, ka paplašinātā Eiropā jāsaglabā daudzvalodu pieeja, jo tā ir svarīgs līdzeklis, ar kura palīdzību iedzīvotājus iespējams iesaistīt kopīgajā Eiropas politiskajā projektā;

| 31. | aicina ES un valstu valdības atbalstīt programmas un projektus, kuru mērķis ir starpreģionāla jaunatnes sadarbība vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

31.

aicina ES un valstu valdības atbalstīt programmas un projektus, kuru mērķis ir starpreģionāla jaunatnes sadarbība vietējā un reģionālā līmenī;

Migrācija, nodarbinātība un sociālās lietas

| 32. | uzsver, ka ir svarīgi Melnās jūras reģiona vietējās un reģionālās pašvaldības iesaistīt ar migrāciju saistīto Kopienas politiku izstrādē un īstenošanā, īpašu uzmanību pievēršot migrācijas plūsmu labākai vadīšanai, lai, ievērojot cilvēktiesības un iedzīvotāju drošību, tie norisinātos maksimālas legalitātes apstākļos, tostarp ar plašas un efektīvas savstarpējās sadarbības palīdzību starp iestādēm, kas atbild par legalitātes pārraudzību; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir svarīgi Melnās jūras reģiona vietējās un reģionālās pašvaldības iesaistīt ar migrāciju saistīto Kopienas politiku izstrādē un īstenošanā, īpašu uzmanību pievēršot migrācijas plūsmu labākai vadīšanai, lai, ievērojot cilvēktiesības un iedzīvotāju drošību, tie norisinātos maksimālas legalitātes apstākļos, tostarp ar plašas un efektīvas savstarpējās sadarbības palīdzību starp iestādēm, kas atbild par legalitātes pārraudzību;

| 33. | atzinīgi vērtē ES politiskos instrumentus, ko izmanto, lai atbalstītu pasākumus, kuru mērķis ir veicināt migrantu sociālo integrāciju ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām īpaši paredzētu programmu palīdzību; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē ES politiskos instrumentus, ko izmanto, lai atbalstītu pasākumus, kuru mērķis ir veicināt migrantu sociālo integrāciju ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām īpaši paredzētu programmu palīdzību;

| 34. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas plānotās iniciatīvas, kuru mērķis ir apkarot nelegālo imigrāciju un atbalstīt paraugprakses apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas plānotās iniciatīvas, kuru mērķis ir apkarot nelegālo imigrāciju un atbalstīt paraugprakses apmaiņu šajā jomā;

| 35. | atbalsta Melnās jūras reģiona vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu Kopienas migrācijas politikas izstrādē un īstenošanā un norāda, ka kopējās migrācijas politikas programmas izstrādājot vietējā un reģionālā līmenī, varētu nodrošināt ekonomikas turpmāko attīstību un panākt straujāku ekonomikas izaugsmi un lielāku labklājību reģionos; |
| --- | --- |

35.

atbalsta Melnās jūras reģiona vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu Kopienas migrācijas politikas izstrādē un īstenošanā un norāda, ka kopējās migrācijas politikas programmas izstrādājot vietējā un reģionālā līmenī, varētu nodrošināt ekonomikas turpmāko attīstību un panākt straujāku ekonomikas izaugsmi un lielāku labklājību reģionos;

| 36. | atzinīgi vērtē ES iniciatīvas par vienlīdzīgām iespējām vietējā un reģionālā līmenī un aicina valstu valdības nodrošināt atbalstu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē ES iniciatīvas par vienlīdzīgām iespējām vietējā un reģionālā līmenī un aicina valstu valdības nodrošināt atbalstu šajā jautājumā;

Laba pārvaldība, reģionālās iniciatīvas un sakaru dibināšana

| 37. | augstu vērtē reģionā kopš 1989. gada sasniegto ar tādu iniciatīvu palīdzību kā Melnās jūras reģiona valstu ekonomiskās sadarbības organizācija (BSEC) un Melnās jūras reģiona valstu ekonomiskās sadarbības organizācijas parlamentārā asambleja (PABSEC); |
| --- | --- |

37.

augstu vērtē reģionā kopš 1989. gada sasniegto ar tādu iniciatīvu palīdzību kā Melnās jūras reģiona valstu ekonomiskās sadarbības organizācija (BSEC) un Melnās jūras reģiona valstu ekonomiskās sadarbības organizācijas parlamentārā asambleja (PABSEC);

| 38. | uzsver nepieciešamību attīstīt un koordinēt pieredzi, kas gūta ar to jau īstenoto reģionālo iniciatīvu palīdzību, kuras nodrošina Melnās jūras reģiona un ES saikni, radot Eiropas pievienoto vērtību, piemēram, Donavas sadarbības process, uzsverot teritoriālo un tematisko papildināmību; |
| --- | --- |

38.

uzsver nepieciešamību attīstīt un koordinēt pieredzi, kas gūta ar to jau īstenoto reģionālo iniciatīvu palīdzību, kuras nodrošina Melnās jūras reģiona un ES saikni, radot Eiropas pievienoto vērtību, piemēram, Donavas sadarbības process, uzsverot teritoriālo un tematisko papildināmību;

| 39. | iesaka labāk koordinēt dažādas iniciatīvas valsts un reģionālajā līmenī un pēc iespējas precīzāk noteikt to attiecīgās darbības jomas, lai tādējādi izvairītos no pārklāšanās un sasniegtu vēlamos rezultātus; |
| --- | --- |

39.

iesaka labāk koordinēt dažādas iniciatīvas valsts un reģionālajā līmenī un pēc iespējas precīzāk noteikt to attiecīgās darbības jomas, lai tādējādi izvairītos no pārklāšanās un sasniegtu vēlamos rezultātus;

| 40. | iesaka izplatīt pašreizējās vietējās un reģionālās paraugprakses piemērus, īpaši saistībā ar vietējiem ekonomikas klasteriem, pētniecības tīklu veidošanu, publiskā un privātā sektora partnerību, teritorijas plānošanu un labu pārvaldību, kā arī iedrošināt un atbalstīt Melnās jūras reģiona valstu vietējās un reģionālās pašvaldības, kad tās veido šādu paraugpraksi; |
| --- | --- |

40.

iesaka izplatīt pašreizējās vietējās un reģionālās paraugprakses piemērus, īpaši saistībā ar vietējiem ekonomikas klasteriem, pētniecības tīklu veidošanu, publiskā un privātā sektora partnerību, teritorijas plānošanu un labu pārvaldību, kā arī iedrošināt un atbalstīt Melnās jūras reģiona valstu vietējās un reģionālās pašvaldības, kad tās veido šādu paraugpraksi;

| 41. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Komisijas uzsvērto pieeju attiecībā uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi saziņas jomā, sabiedrības konsensa panākšanā, kā arī labākas pārredzamības un lielākas atbildības sekmēšanā; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Komisijas uzsvērto pieeju attiecībā uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi saziņas jomā, sabiedrības konsensa panākšanā, kā arī labākas pārredzamības un lielākas atbildības sekmēšanā;

| 42. | atzinīgi vērtē visus piemērotos ES pasākumus, kuru mērķis ir sekmēt valstu attīstību, piemēram, tādās jomās kā cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī palīdzēt izveidot efektīvas pārvaldes struktūras — šajā procesā noteikti jāiesaista vietējais un reģionālais līmenis; šajā sakarā atzinīgi vērtē arī jebkādas piemērotas iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt reģiona politiskās un ekonomiskās sadarbības autonomu attīstību; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē visus piemērotos ES pasākumus, kuru mērķis ir sekmēt valstu attīstību, piemēram, tādās jomās kā cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī palīdzēt izveidot efektīvas pārvaldes struktūras — šajā procesā noteikti jāiesaista vietējais un reģionālais līmenis; šajā sakarā atzinīgi vērtē arī jebkādas piemērotas iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt reģiona politiskās un ekonomiskās sadarbības autonomu attīstību;

| 43. | aicina ES un valstu valdības atbalstīt programmas un projektus reģionālo un vietējo pašvaldību darbinieku mobilitātei, kas dotu iespēju izveidot ciešākus sakarus, apmainīties ar pieredzi un uzlabot darbu; |
| --- | --- |

43.

aicina ES un valstu valdības atbalstīt programmas un projektus reģionālo un vietējo pašvaldību darbinieku mobilitātei, kas dotu iespēju izveidot ciešākus sakarus, apmainīties ar pieredzi un uzlabot darbu;

| 44. | iesaka iesaistīt organizācijas, kuras apvieno vietējā līmenī ievēlētos pārstāvjus un pauž viņu intereses sarunās, kas ir daļa no notiekošā politiskā dialoga starp ES un reģiona valstīm; |
| --- | --- |

44.

iesaka iesaistīt organizācijas, kuras apvieno vietējā līmenī ievēlētos pārstāvjus un pauž viņu intereses sarunās, kas ir daļa no notiekošā politiskā dialoga starp ES un reģiona valstīm;

| 45. | aicina reģiona valstu valdības ievērot Eiropas vietējo pašvaldību hartas principus; |
| --- | --- |

45.

aicina reģiona valstu valdības ievērot Eiropas vietējo pašvaldību hartas principus;

Pārrobežu un starpreģionālā sadarbība

| 46. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību un īpaši to vadītāju potenciāli pozitīvo lomu pilsoniskās sabiedrības veidošanā reģionā, jo sevišķi tajos apgabalos, kuros valsts iestādēm trūkst spēcīgu demokrātijas tradīciju; |
| --- | --- |

46.

uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību un īpaši to vadītāju potenciāli pozitīvo lomu pilsoniskās sabiedrības veidošanā reģionā, jo sevišķi tajos apgabalos, kuros valsts iestādēm trūkst spēcīgu demokrātijas tradīciju;

| 47. | pauž atbalstu jaunajam Melnās jūras Eiroreģionam, kurā vērojama vēlme veicināt vietējā un reģionālā līmeņa sadarbību starp reģiona valstīm un sekmēt demokrātijas stabilitāti, labu pārvaldību un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

47.

pauž atbalstu jaunajam Melnās jūras Eiroreģionam, kurā vērojama vēlme veicināt vietējā un reģionālā līmeņa sadarbību starp reģiona valstīm un sekmēt demokrātijas stabilitāti, labu pārvaldību un ilgtspējīgu attīstību;

| 48. | atzīmē, ka Eiropas Padomei un Reģionu Komitejai ir plašas iespējas savstarpēji sadarboties atbilstīgi noteikumiem, par kuriem abas iestādes vienojušās; |
| --- | --- |

48.

atzīmē, ka Eiropas Padomei un Reģionu Komitejai ir plašas iespējas savstarpēji sadarboties atbilstīgi noteikumiem, par kuriem abas iestādes vienojušās;

| 49. | uzsver Komitejas izveidoto darba grupu nozīmi, jo tās ir lietderīgs instruments, ar kura palīdzību iespējams atbalstīt kandidātvalstu un topošo kandidātvalstu vietējo un reģionālo pašvaldību centienus radīt iespējas un veidot nepieciešamo politisko dialogu starp ES, kandidātvalstīm un topošajām kandidātvalstīm; |
| --- | --- |

49.

uzsver Komitejas izveidoto darba grupu nozīmi, jo tās ir lietderīgs instruments, ar kura palīdzību iespējams atbalstīt kandidātvalstu un topošo kandidātvalstu vietējo un reģionālo pašvaldību centienus radīt iespējas un veidot nepieciešamo politisko dialogu starp ES, kandidātvalstīm un topošajām kandidātvalstīm;

| 50. | augstu vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu iniciatīvas īstenošanu organizēt reģionu līmenī, piedaloties partneriem, kuri uzņemas kopīgu atbildību par tās izpildi; atbalsta vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu šajā procesā, jo tādējādi tiks sekmēta Melnās jūras reģiona pilsētu un pašvaldību, universitāšu, kultūras iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp patērētāju organizāciju, savstarpējo sakaru pastāvīga attīstība. |
| --- | --- |

50.

augstu vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu iniciatīvas īstenošanu organizēt reģionu līmenī, piedaloties partneriem, kuri uzņemas kopīgu atbildību par tās izpildi; atbalsta vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu šajā procesā, jo tādējādi tiks sekmēta Melnās jūras reģiona pilsētu un pašvaldību, universitāšu, kultūras iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp patērētāju organizāciju, savstarpējo sakaru pastāvīga attīstība.

Briselē, 2008. gada 7. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Luc VAN DEN BRANDE

---