# Publicatieblad C 109/2008

| | ISSN 1725-2474 |
| --- | --- |
| Publicatieblad
  van de Europese Unie | C 109 |
| | |
| Uitgave in de Nederlandse taal | Mededelingen en bekendmakingen | 51e jaargang30 april 2008 |

ISSN 1725-2474

Publicatieblad

van de Europese Unie

C 109

Uitgave in de Nederlandse taal

Mededelingen en bekendmakingen

51e jaargang30 april 2008

---

| Nummer | Inhoud | Bladzijde |
| --- | --- | --- |
| | II   Mededelingen |
| | MEDEDELINGEN VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE |
| | Commissie |
| 2008/C 109/01 | Besluit om geen bezwaar aan te tekenen tegen een aangemelde concentratie (Zaak COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  ) | 1 |

Nummer

Inhoud

Bladzijde

II   Mededelingen

MEDEDELINGEN VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE

Commissie

2008/C 109/01

Besluit om geen bezwaar aan te tekenen tegen een aangemelde concentratie (Zaak COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informatie |
| --- | --- |
| | INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE |
| | Commissie |
| 2008/C 109/02 | Wisselkoersen van de euro | 2 |
| 2008/C 109/03 | Mededeling van de Commissie over de geschatte beschikbaarheid van financiële middelen voor de toekenning van herstructureringssteun voor het verkoopseizoen 2008/2009 in het kader van de toepassing van Verordening (EG) nr. 320/2006 van de Raad tot instelling van een tijdelijke regeling voor de herstructurering van de suikerindustrie in de Europese Gemeenschap | 3 |
| | INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE LIDSTATEN |
| 2008/C 109/04 | Door de lidstaten verstrekte beknopte informatie inzake staatssteun die wordt toegekend overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1857/2006 van de Commissie betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op staatssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen die landbouwproducten produceren, verwerken en afzetten, en tot wijziging van Verordening (EG) nr. 70/2001 | 4 |
| 2008/C 109/05 | Mededeling van de Commissie in het kader van de uitvoering van Richtlijn 94/25/EG van het Europees Parlement en de Raad inzake de onderlinge aanpassing van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen van de lidstaten met betrekking tot pleziervaartuigen (
  1
  ) | 8 |

IV   Informatie

INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE

Commissie

2008/C 109/02

Wisselkoersen van de euro

2

2008/C 109/03

Mededeling van de Commissie over de geschatte beschikbaarheid van financiële middelen voor de toekenning van herstructureringssteun voor het verkoopseizoen 2008/2009 in het kader van de toepassing van Verordening (EG) nr. 320/2006 van de Raad tot instelling van een tijdelijke regeling voor de herstructurering van de suikerindustrie in de Europese Gemeenschap

3

INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE LIDSTATEN

2008/C 109/04

Door de lidstaten verstrekte beknopte informatie inzake staatssteun die wordt toegekend overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1857/2006 van de Commissie betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op staatssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen die landbouwproducten produceren, verwerken en afzetten, en tot wijziging van Verordening (EG) nr. 70/2001

4

2008/C 109/05

Mededeling van de Commissie in het kader van de uitvoering van Richtlijn 94/25/EG van het Europees Parlement en de Raad inzake de onderlinge aanpassing van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen van de lidstaten met betrekking tot pleziervaartuigen (
  1
  )

1

8

| | V   Bekendmakingen |
| --- | --- |
| | BESTUURLIJKE PROCEDURES |
| | Commissie |
| 2008/C 109/06 | Oproep tot het indienen van voorstellen — EACEA/10/08 — Actie 4.5 — Oproep tot het indienen van voorstellen voor projecten ter ondersteuning van informatiemaatregelen voor jongeren en voor jongerenwerkers — Programma Jeugd in actie | 13 |
| | PROCEDURES IN VERBAND MET DE UITVOERING VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK MEDEDINGINGSBELEID |
| | Commissie |
| 2008/C 109/07 | Steunmaatregelen van de staten — Denemarken — Steunmaatregel C 5/08 (ex NN 58/07) — Onwettige subsidies verleend door Aarhus Lufthavn A/S aan Ryanair — Uitnodiging overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag opmerkingen te maken (
  1
  ) | 15 |
| | ANDERE BESLUITEN |
| | Raad |
| 2008/C 109/08 | Kennisgeving aan de personen en entiteiten die bij Verordening (EG) nr. 385/2008 van de Commissie zijn toegevoegd aan de lijsten bedoeld in de artikelen 11 en 15 van Verordening (EG) nr. 194/2008 van de Raad tot verlenging en verscherping van de beperkende maatregelen tegen Birma/Myanmar en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 817/2006 | 23 |
| 2008/C 109/09 | Kennisgeving aan de personen, groepen en entiteiten op de lijst waarin is voorzien in artikel 2, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2580/2001 van de Raad inzake specifieke beperkende maatregelen tegen bepaalde personen en entiteiten met het oog op de strijd tegen het terrorisme | 25 |

V   Bekendmakingen

BESTUURLIJKE PROCEDURES

Commissie

2008/C 109/06

Oproep tot het indienen van voorstellen — EACEA/10/08 — Actie 4.5 — Oproep tot het indienen van voorstellen voor projecten ter ondersteuning van informatiemaatregelen voor jongeren en voor jongerenwerkers — Programma Jeugd in actie

13

PROCEDURES IN VERBAND MET DE UITVOERING VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK MEDEDINGINGSBELEID

Commissie

2008/C 109/07

Steunmaatregelen van de staten — Denemarken — Steunmaatregel C 5/08 (ex NN 58/07) — Onwettige subsidies verleend door Aarhus Lufthavn A/S aan Ryanair — Uitnodiging overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag opmerkingen te maken (
  1
  )

1

15

ANDERE BESLUITEN

Raad

2008/C 109/08

Kennisgeving aan de personen en entiteiten die bij Verordening (EG) nr. 385/2008 van de Commissie zijn toegevoegd aan de lijsten bedoeld in de artikelen 11 en 15 van Verordening (EG) nr. 194/2008 van de Raad tot verlenging en verscherping van de beperkende maatregelen tegen Birma/Myanmar en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 817/2006

23

2008/C 109/09

Kennisgeving aan de personen, groepen en entiteiten op de lijst waarin is voorzien in artikel 2, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2580/2001 van de Raad inzake specifieke beperkende maatregelen tegen bepaalde personen en entiteiten met het oog op de strijd tegen het terrorisme

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 109/10 | Mededeling | s3 |

2008/C 109/10

Mededeling

Mededeling

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Voor de EER relevante tekst |

---

(1)   Voor de EER relevante tekst

1

| NL | |
| --- | --- |

NL

---

II Mededelingen

MEDEDELINGEN VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE

Commissie

| 30.4.2008 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 109/1

---

Besluit om geen bezwaar aan te tekenen tegen een aangemelde concentratie

(Zaak COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang)

(Voor de EER relevante tekst)

(2008/C 109/01)

Op 4 februari 2008 heeft de Commissie besloten geen bezwaar aan te tekenen tegen bovenvermelde aangemelde concentratie en deze verenigbaar met de gemeenschappelijke markt te verklaren. Deze beschikking is gebaseerd op artikel 6, lid 1, onder b), van Verordening (EG) nr. 139/2004 van de Raad. De volledige tekst van de beschikking is slechts beschikbaar in het Engels en zal openbaar worden gemaakt na verwijdering van eventuele bedrijfsgeheimen. De tekst is beschikbaar:

| — | op de website „concurrentie” van de Europese Commissie (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Deze website biedt verschillende mogelijkheden om individuele concentratiebeschikkingen op te zoeken, onder meer op bedrijfsnaam, nummer van de zaak, datum en sector; |
| --- | --- |

—

op de website „concurrentie” van de Europese Commissie (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Deze website biedt verschillende mogelijkheden om individuele concentratiebeschikkingen op te zoeken, onder meer op bedrijfsnaam, nummer van de zaak, datum en sector;

| — | in elektronische vorm op de EUR-Lex website onder documentnummer 32008M4926. EUR-Lex is het geïnformatiseerde documentatiesysteem voor de communautaire wetgeving (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

in elektronische vorm op de EUR-Lex website onder documentnummer 32008M4926. EUR-Lex is het geïnformatiseerde documentatiesysteem voor de communautaire wetgeving (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informatie

INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE

Commissie

| 30.4.2008 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 109/2

---

Wisselkoersen van de euro (1)

29 april 2008

(2008/C 109/02)

1 euro=

| | Munteenheid | Koers |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,5571 |
| JPY | Japanse yen | 161,73 |
| DKK | Deense kroon | 7,4613 |
| GBP | Pond sterling | 0,78895 |
| SEK | Zweedse kroon | 9,3578 |
| CHF | Zwitserse frank | 1,6153 |
| ISK | IJslandse kroon | 115,20 |
| NOK | Noorse kroon | 7,9800 |
| BGN | Bulgaarse lev | 1,9558 |
| CZK | Tsjechische koruna | 25,250 |
| EEK | Estlandse kroon | 15,6466 |
| HUF | Hongaarse forint | 252,93 |
| LTL | Litouwse litas | 3,4528 |
| LVL | Letlandse lat | 0,6983 |
| PLN | Poolse zloty | 3,4564 |
| RON | Roemeense leu | 3,6856 |
| SKK | Slowaakse koruna | 32,238 |
| TRY | Turkse lira | 2,0008 |
| AUD | Australische dollar | 1,6710 |
| CAD | Canadese dollar | 1,5782 |
| HKD | Hongkongse dollar | 12,1328 |
| NZD | Nieuw-Zeelandse dollar | 2,0097 |
| SGD | Singaporese dollar | 2,1190 |
| KRW | Zuid-Koreaanse won | 1 559,44 |
| ZAR | Zuid-Afrikaanse rand | 11,8167 |
| CNY | Chinese yuan renminbi | 10,8763 |
| HRK | Kroatische kuna | 7,2629 |
| IDR | Indonesische roepia | 14 356,46 |
| MYR | Maleisische ringgit | 4,9072 |
| PHP | Filipijnse peso | 65,686 |
| RUB | Russische roebel | 36,8630 |
| THB | Thaise baht | 49,385 |
| BRL | Braziliaanse real | 2,6408 |
| MXN | Mexicaanse peso | 16,3464 |

Munteenheid

Koers

USD

US-dollar

1,5571

JPY

Japanse yen

161,73

DKK

Deense kroon

7,4613

GBP

Pond sterling

0,78895

SEK

Zweedse kroon

9,3578

CHF

Zwitserse frank

1,6153

ISK

IJslandse kroon

115,20

NOK

Noorse kroon

7,9800

BGN

Bulgaarse lev

1,9558

CZK

Tsjechische koruna

25,250

EEK

Estlandse kroon

15,6466

HUF

Hongaarse forint

252,93

LTL

Litouwse litas

3,4528

LVL

Letlandse lat

0,6983

PLN

Poolse zloty

3,4564

RON

Roemeense leu

3,6856

SKK

Slowaakse koruna

32,238

TRY

Turkse lira

2,0008

AUD

Australische dollar

1,6710

CAD

Canadese dollar

1,5782

HKD

Hongkongse dollar

12,1328

NZD

Nieuw-Zeelandse dollar

2,0097

SGD

Singaporese dollar

2,1190

KRW

Zuid-Koreaanse won

1 559,44

ZAR

Zuid-Afrikaanse rand

11,8167

CNY

Chinese yuan renminbi

10,8763

HRK

Kroatische kuna

7,2629

IDR

Indonesische roepia

14 356,46

MYR

Maleisische ringgit

4,9072

PHP

Filipijnse peso

65,686

RUB

Russische roebel

36,8630

THB

Thaise baht

49,385

BRL

Braziliaanse real

2,6408

MXN

Mexicaanse peso

16,3464

---

(1)

Bron: door de Europese Centrale Bank gepubliceerde referentiekoers.

---

| 30.4.2008 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 109/3

---

Mededeling van de Commissie over de geschatte beschikbaarheid van financiële middelen voor de toekenning van herstructureringssteun voor het verkoopseizoen 2008/2009 in het kader van de toepassing van Verordening (EG) nr. 320/2006 van de Raad tot instelling van een tijdelijke regeling voor de herstructurering van de suikerindustrie in de Europese Gemeenschap

(2008/C 109/03)

Overeenkomstig artikel 10, lid 2, van Verordening (EG) nr. 968/2006 van de Commissie van 27 juni 2006 houdende uitvoeringsbepalingen voor Verordening (EG) nr. 320/2006 van de Raad tot instelling van een tijdelijke regeling voor de herstructurering van de suikerindustrie in de Europese Gemeenschap (1) deelt de Commissie de lidstaten mee dat de geschatte in het tijdelijke herstructureringsfonds beschikbare financiële middelen toereikend zijn om herstructureringssteun toe te kennen voor alle vóór of op 31 maart 2008 voor het verkoopseizoen 2008/2009 ingediende en door de lidstaten steunwaardig bevonden aanvragen.

---

(1)  PB L 176 van 30.6.2006, blz. 32. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1261/2007 (PB L 283 van 27.10.2007, blz. 8).

---

INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE LIDSTATEN

| 30.4.2008 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 109/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 109/4

---

Door de lidstaten verstrekte beknopte informatie inzake staatssteun die wordt toegekend overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1857/2006 van de Commissie betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op staatssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen die landbouwproducten produceren, verwerken en afzetten, en tot wijziging van Verordening (EG) nr. 70/2001

(2008/C 109/04)

Nummer van de steun: XA 259/07

Lidstaat: Bondsrepubliek Duitsland

Regio: Freistaat Bayern

Benaming van de steunregeling of naam van de onderneming die individuele steun ontvangt: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe

Rechtsgrond: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe.

Den Richtlinien liegen die Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaats Bayern (BayHO) zugrunde. Die Zuwendungen werden ohne Rechtspflicht im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel bewilligt

Voorziene jaarlijkse uitgaven krachtens de regeling of totaalbedrag van de aan de onderneming verleende individuele steun: 3,2 mln EUR voor de jaren van 2007, 2008 en 2009

Maximale steunintensiteit: Tot 50 %; maximaal 50 000 EUR per bedrijf per kalenderjaar

Datum van tenuitvoerlegging: Vanaf het ogenblik waarop een bedrijf wordt getroffen

Duur van de regeling of van de individuele steunverlening: Tot en met 31 december 2009

Doelstelling van de steun: De subsidies hebben ten doel de schade te milderen voor pluimveehouderijen die onder toezicht staan, dan wel in een beschermingsgebied of toezichtsgebied liggen. De subsidies zijn geen schadevergoedingen; ze worden verleend voor niet-verzekerbare schade (bijvoorbeeld productieverlies, beperktere afzetmogelijkheden, waardevermindering van de productie door verontreiniging) die het rechtstreekse gevolg is van overheidsvoorschriften.

Rechtsgrond voor de steunverlening: artikel 10, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1857/2006

Betrokken economische sector(en): Bedrijven in de sectoren landbouw en bosbouw

Naam en adres van de autoriteit die de steun verleent: Alle dem Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten unterstellten Ämter für Landwirtschaft und Forsten in Bayern:

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

D-80539 München

Met vragen kan u zich richten tot het:

| Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Referat B 1 |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |
| Tel. (49-89) 21 82 22 22 |

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Referat B 1

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Tel. (49-89) 21 82 22 22

Website: http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/riligefl.pdf

Andere informatie: Geen

Nummer van de steun: XA 301/07

Lidstaat: Ierland

Regio: De gehele lidstaat

Benaming van de steunregeling of naam van de onderneming die individuele steun ontvangt: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals

Rechtsgrond: The Central Fund (Permanent Provision) Act, 1965

Voorziene jaarlijkse uitgaven krachtens de regeling of totaalbedrag van de aan de onderneming verleende individuele steun: Het totale bedrag aan steun dat in het kader van deze regeling wordt betaald, hangt af van de incidentie van de ziekte die op haar beurt bepalend is voor het aantal positief testende dieren en het aantal bedrijven waarvoor beperkende maatregelen worden vastgesteld in verband met runder-tbc en brucellose. Hierdoor is het niet echt mogelijk om de uitgaven voor de periode 2007-2013 te ramen. Bijgevolg zijn de onderstaande uitgavenramingen gebaseerd op de huidige incidentie van de ziekte en op de raming van de uitgaven voor 2007.

Maximale steunintensiteit: Ongeveer 20 % van de uitgaven voor tests wordt door deze maatregel gedekt

Datum van tenuitvoerlegging:

Duur van de regeling of van de individuele steunverlening: De „Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's)” (regeling ter vergoeding van onafhankelijke veeartsen) waarop voor het testen van dieren een beroep kan worden gedaan, is een doorlopende regeling aangezien zij rechtstreeks is gekoppeld aan de incidentie van TBC en brucellose in Ierland. De regeling blijft gehandhaafd tot deze twee ziekten zijn uitgeroeid

Doelstelling van de steun: Waarborgen dat een omvattend testprogramma voorhanden is dat ervoor zorgt dat alle dieren ten minste eenmaal jaarlijks worden getest zodat TBC en brucellose volledig worden uitgeroeid.

De steun wordt verleend in overeenstemming met artikel 10, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1857/2006 — Steun met betrekking tot dier- en plantenziekten en plagen

Betrokken economische sector(en): Rundveehouderij

Naam en adres van de autoriteit die de steun verleent:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Website: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Nummer van de steun: XA 302/07

Lidstaat: Ierland

Regio: De gehele lidstaat

Benaming van de steunregeling of naam van de onderneming die individuele steun ontvangt: Income Supplement Scheme (Bovine TB and Brucellosis)

Rechtsgrond: Diseases of Animals Act 1966

Voorziene jaarlijkse uitgaven krachtens de regeling of totaalbedrag van de aan de onderneming verleende individuele steun: Het totale bedrag aan steun dat in het kader van deze regeling wordt betaald, hangt af van de incidentie van de ziekte die op haar beurt bepalend is voor het aantal positief testende dieren en het aantal bedrijven waarvoor beperkende maatregelen worden vastgesteld in verband met runder-tbc en brucellose. Hierdoor is het niet echt mogelijk om de uitgaven voor de periode 2007-2013 te ramen. Bijgevolg zijn de onderstaande uitgavenramingen gebaseerd op de huidige incidentie van de ziekte en op de raming van de uitgaven voor 2007.

Maximale steunintensiteit: 100 %

Datum van tenuitvoerlegging:

Duur van de regeling of van de individuele steunverlening: De „Income Supplement scheme” (regeling inkomenstoeslag) is een doorlopende regeling aangezien zij rechtstreeks is gekoppeld aan de incidentie van TBC en brucellose in Ierland. De regeling blijft gehandhaafd tot deze twee ziekten zijn uitgeroeid

Doelstelling van de steun: Landbouwers vergoeden voor de door het positief testen van dieren op tuberculose en brucellose en het vernietigen van dieren als gevolg daarvan geleden inkomensverliezen.

Ontmoedigen dat ziektegevallen niet worden bekendgemaakt

De steun wordt verleend in overeenstemming met artikel 10, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1857/2006 — Steun met betrekking tot dier- en plantenziekten en plagen

Betrokken economische sector(en): Rundveehouderij

Naam en adres van de autoriteit die de steun verleent:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Website: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Nummer van de steun: XA 305/07

Lidstaat: Spanje

Regio: Región de Murcia

Benaming van de steunregeling of naam van de onderneming die individuele steun ontvangt: Ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Rechtsgrond: Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura y Agua por la que se convocan y se aprueban las bases reguladoras de las ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Voorziene jaarlijkse uitgaven krachtens de regeling of totaalbedrag van de aan de onderneming verleende individuele steun: 650 000 EUR, hetgeen neerkomt op 3 900 000 EUR voor de periode van 6 jaar (2008-2013)

Maximale steunintensiteit: 70 %, met een maximum van 220 000 EUR per jaar en per begunstigde

Datum van tenuitvoerlegging: Januari 2008

Duur van de regeling of van de individuele steunverlening: Tot en met december 2013

Doelstelling van de steun: In het kader van de regeling wordt technische ondersteuning geboden aan producenten die zich op primaire productie toeleggen en de regeling valt onder artikel 15 van de verordening. De regeling heeft ten doel producenten gemakkelijker toegang te verschaffen tot informatie over nieuwe technologieën die bij de landbouwproductie worden ingezet en zal ten uitvoer worden gelegd door federaties, verenigingen van landbouwcoöperaties en unies van producentenorganisaties die voldoen aan de voorwaarden van Aanbeveling 2003/361/EG van de Commissie betreffende de definitie van kleine, middelgrote en micro-ondernemingen.

De geplande steun bedraagt maximaal 220 000 EUR per jaar en per begunstigde zoals is vermeld in artikel 4 van het bijgevoegde voorstel voor een uitvoeringsbesluit en behelst steun voor:

uitgaven in verband met de uitvoering van sectorale en statistische onderzoeken, de opzet van databases, het drukken, kopiëren en binden, met betrekking tot informatie over onderwerpen die verband houden met aspecten van de landbouwsector in Murcia (in overeenstemming met artikel 15, lid 2, onder c), van de verordening).

Uitgaven in verband met het verzamelen, ordenen en verwerken van gegevens voor onderzoek naar de landbouwsector, de aankoop van software om databases op te zetten, het drukken, kopiëren en binden, komen voor steun in aanmerking. Er kunnen subsidies tot 70 % van de bewezen uitgaven worden verleend, met een maximum van 60 000 EUR per jaar;

uitgaven in verband met adviesdiensten die niet van permanente of periodieke aard zijn en niet tot de gewone bedrijfsuitgaven van de onderneming behoren, zoals routinematig belastingadvies, regelmatige dienstverlening op juridisch gebied of reclame, die verleend worden aan associaties en landbouwers in de regio van Murcia die hiertoe een verzoek hebben ingediend (overeenkomstig artikel 15, lid 2, onder c), van de verordening).

De steun neemt de vorm aan van subsidies ten bedrage van maximaal 70 % van de bewezen uitgaven, met een maximum van 30 000 EUR per jaar:

uitgaven in verband met de deelname aan, het bijwonen van en het brengen van technische bezoeken aan handelsbeurzen, waarbij is vereist dat bij het steunverzoek een programma met details van de beoogde doelstellingen wordt gevoegd. Wanneer wordt deelgenomen aan handelsbeurzen, worden de reis- en verblijfskosten van het personeel dat op de stand staat, de huur van de tentoonstellingsruimte, de kosten voor het opzetten en huren van de stand, de kosten voor publicaties, de huur van hostesses enz. in aanmerking genomen; wanneer handelsbeurzen worden bijgewoond of wanneer technische bezoeken aan handelsbeurzen worden gebracht, worden de reis- en verblijfskosten van het ingezette personeel, van collega's-producenten in de federatie, vereniging of unie en van landbouwers uit de regio die hierom verzoeken, in aanmerking genomen (in overeenstemming met artikel 15, lid 2, onder d), van de verordening).

Tot 20 personen per begunstigde federatie, vereniging of unie mogen beurzen bijwonen (max. twee personen per lid en drie voor de overkoepelende groepering). De steun neemt de vorm aan van subsidies ten bedrage van maximaal 70 % van de bewezen uitgaven, met een maximum van 30 000 EUR per jaar

Betrokken economische sector(en): Landbouwproductie, zowel akkerbouw als veeteelt

Naam en adres van de autoriteit die de steun verleent:

| Consejería de Agricultura y Agua |
| --- |
| Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario |
| Plaza Juan XXIII, s/n |
| E-30071 Murcia |

Consejería de Agricultura y Agua

Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario

Plaza Juan XXIII, s/n

E-30071 Murcia

Website: http://www.carm.es/neweb2/servlet/integra.servlets.ControlPublico?IDCONTENIDO=5089&IDTIPO=100&RASTRO=c428$m

Andere informatie: Hoewel het de bedoeling is de steun te verlenen aan professionele landbouworganisaties en andere representatieve instellingen van de landbouwsector (omdat wordt aangenomen dat hierdoor is gewaarborgd dat de opleiding en de verspreiding van technische kennis een zo groot mogelijke doelgroep bereiken en op de best mogelijke manier plaatsvinden), mag niet uit het oog worden verloren dat de uiteindelijke ontvangers van de steun alle landbouwbedrijven en rundveehouderijen in de regio Murcia zijn

Nummer van de steun: XA 315/07

Lidstaat: Republiek Slovenië

Regio: Območje občine Ig

Benaming van de steunregeling of naam van de onderneming die individuele steun ontvangt: Ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Rechtsgrond: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Voorziene jaarlijkse uitgaven krachtens de regeling of totaalbedrag van de aan de onderneming verleende individuele steun:

| | 2007: 36 304,46 EUR |
| --- | --- |

2007: 36 304,46 EUR

| | 2008: 37 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 37 500 EUR

| | 2009: 39 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 39 000 EUR

| | 2010: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 40 000 EUR

| | 2011: 42 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 42 000 EUR

| | 2012: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 43 000 EUR

| | 2013: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 43 000 EUR

Maximale steunintensiteit:

1.   Investeringen in landbouwbedrijven die zich toeleggen op primaire productie:

| — | tot 50 % in probleemgebieden en tot 40 % in andere gebieden. |
| --- | --- |

—

tot 50 % in probleemgebieden en tot 40 % in andere gebieden.

2.   Instandhouding van traditionele landschappen en gebouwen:

| — | investeringen in erfgoedelementen die niet tot de productieve activa behoren: tot 100 %; investeringen in erfgoedelementen die wel tot de productieve activa behoren: tot 75 % in probleemgebieden en tot 60 % in andere gebieden. |
| --- | --- |

—

investeringen in erfgoedelementen die niet tot de productieve activa behoren: tot 100 %; investeringen in erfgoedelementen die wel tot de productieve activa behoren: tot 75 % in probleemgebieden en tot 60 % in andere gebieden.

3.   Steun als bijdrage aan verzekeringspremies:

| — | de gemeentelijke overheid cofinanciert de verzekeringspremies voor een bedrag dat gelijk is aan het verschil tussen het uit de nationale begroting gefinancierde bedrag en maximaal 50 % van de subsidiabele verzekeringspremie wanneer de desbetreffende verzekering dient ter dekking van de verliezen aan gewassen en vruchten en van de verliezen in de veehouderij als gevolg van dierziekten. |
| --- | --- |

—

de gemeentelijke overheid cofinanciert de verzekeringspremies voor een bedrag dat gelijk is aan het verschil tussen het uit de nationale begroting gefinancierde bedrag en maximaal 50 % van de subsidiabele verzekeringspremie wanneer de desbetreffende verzekering dient ter dekking van de verliezen aan gewassen en vruchten en van de verliezen in de veehouderij als gevolg van dierziekten.

4.   Steun voor ruilverkavelingen:

| — | tot 100 % van de subsidiabele uitgaven. |
| --- | --- |

—

tot 100 % van de subsidiabele uitgaven.

5.   Steun ter bevordering van de productie van kwaliteitslandbouwproducten:

| — | tot 100 % van de subsidiabele uitgaven. |
| --- | --- |

—

tot 100 % van de subsidiabele uitgaven.

6.   Technische ondersteuning in de landbouwsector:

| — | tot 100 % van de subsidiabele uitgaven. |
| --- | --- |

—

tot 100 % van de subsidiabele uitgaven.

7.   Verplaatsing van landbouwbedrijfsgebouwen in het algemeen belang:

| — | tot 100 % van de werkelijke uitgaven, op voorwaarde dat de verplaatsing in het algemeen belang gewoon bestaat uit het demonteren, verhuizen en weer opbouwen van bestaande installaties. Wanneer de verplaatsing in het algemeen belang de landbouwer modernere installaties oplevert, moet de bijdrage van de landbouwer overeenkomen met ten minste 50 % wanneer het probleemgebieden betreft — 60 % wanneer het andere gebieden betreft — van de waardestijging die de betrokken installaties na de verplaatsing hebben ondergaan. Is de begunstigde een jonge landbouwer, dan moet deze bijdrage met ten minste 45 %, respectievelijk 55 % overeenkomen. Wanneer de verplaatsing in het algemeen belang tot een verhoging van de productiecapaciteit leidt, moet de bijdrage van de landbouwer overeenkomen met ten minste 60 % — 50 % in probleemgebieden — van de met die verhoging gepaard gaande uitgaven. Is de begunstigde een jonge landbouwer, dan moet deze bijdrage met ten minste 55 %, respectievelijk 45 % overeenkomen |
| --- | --- |

—

tot 100 % van de werkelijke uitgaven, op voorwaarde dat de verplaatsing in het algemeen belang gewoon bestaat uit het demonteren, verhuizen en weer opbouwen van bestaande installaties. Wanneer de verplaatsing in het algemeen belang de landbouwer modernere installaties oplevert, moet de bijdrage van de landbouwer overeenkomen met ten minste 50 % wanneer het probleemgebieden betreft — 60 % wanneer het andere gebieden betreft — van de waardestijging die de betrokken installaties na de verplaatsing hebben ondergaan. Is de begunstigde een jonge landbouwer, dan moet deze bijdrage met ten minste 45 %, respectievelijk 55 % overeenkomen. Wanneer de verplaatsing in het algemeen belang tot een verhoging van de productiecapaciteit leidt, moet de bijdrage van de landbouwer overeenkomen met ten minste 60 % — 50 % in probleemgebieden — van de met die verhoging gepaard gaande uitgaven. Is de begunstigde een jonge landbouwer, dan moet deze bijdrage met ten minste 55 %, respectievelijk 45 % overeenkomen

Datum van tenuitvoerlegging: Oktober 2007 (de steun wordt niet toegekend zolang de beknopte informatie niet is gepubliceerd op de website van de Europese Commissie)

Duur van de regeling of van de individuele steunverlening: de regeling loopt af op 31 december 2013

Doelstelling van de steun: Ondersteuning van het MKB

De regels bevatten maatregelen die staatssteun zijn en die in overeenstemming zijn met de volgende artikelen van Verordening (EG) nr. 1857/2006 van de Commissie van 15 december 2006 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het Verdrag op staatssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen die landbouwproducten produceren, en tot wijziging van Verordening (EG) nr. 70/2001 (PB L 358 van 16.12.2006, blz. 3).

artikel 4: Investeringen in landbouwbedrijven;

artikel 5: Instandhouding van traditionele landschappen en gebouwen;

artikel 6: Verplaatsing van landbouwbedrijfsgebouwen in het algemeen belang;

artikel 12: Steun als bijdrage aan verzekeringspremies;

artikel 13: Steun voor ruilverkavelingen;

artikel 14: Steun ter bevordering van de productie van kwaliteitslandbouwproducten;

artikel 15: Technische ondersteuning in de landbouwsector

Betrokken economische sector(en): Landbouw

Naam en adres van de autoriteit die de steun verleent:

| Občina Ig |
| --- |
| Govekarjeva cesta 6 |
| SLO-1292 Ig |

Občina Ig

Govekarjeva cesta 6

SLO-1292 Ig

Website: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200789&dhid=91694

Andere informatie: De steun als bijdrage aan verzekeringspremies voor het verzekeren van gewassen en vruchten betreft de volgende ongunstige weersomstandigheden die als natuurramp mogen worden aangemerkt: voorjaarsvorst, hagel, blikseminslag, brand veroorzaakt door blikseminslag, stormen en overstromingen.

De regels van de gemeentelijke overheid voldoen aan de criteria van Verordening (EG) nr. 1857/2006 betreffende de door de gemeentelijke overheden te treffen maatregelen en de toe te passen algemene bepalingen (procedure voor de toekenning, cumulatie, doorzichtigheid en controle van steun)

Janez CIMPERMAN

Burgemeester

---

| 30.4.2008 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 109/8

---

Mededeling van de Commissie in het kader van de uitvoering van Richtlijn 94/25/EG van het Europees Parlement en de Raad inzake de onderlinge aanpassing van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen van de lidstaten met betrekking tot pleziervaartuigen

(Voor de EER relevante tekst)

(Bekendmaking van titels en referentienummers van geharmoniseerde normen in het kader van de richtlijn)

(2008/C 109/05)

| ENO (1) | Referentienummer en titel van de norm
  (en referentie document) | Referentienummer van de vervangen norm | Datum waarop het vermoeden van overeenstemming ten aanzien van de vervangen norm vervalt
  (Noot 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Opblaasbare boten — Deel 1: Boten met een maximaal motorvermogen van 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Opblaasbare boten — Deel 2: Boten met een maximaal motorvermogen van 4,5 kW tot en met 15 kW (ISO 6185-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Pleziervaartuigen — Opblaasbare boten met een totale lengte kleiner dan 8 m met een minimaal drijfvermogen van 1800 N — Deel 3: Maximaal motorvermogen van 15 kW en groter (ISO 6185-3:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Kleine vaartuigen — Brandbestendige brandstofslangen (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Datum verstreken
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Pleziervaartuigen — Retentiesystemen voor toiletafval (ISO 8099:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Kleine vaartuigen — Niet-brandbestendige brandstofslangen (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Datum verstreken
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Kleine vaartuigen — Zuigermotoren met inwendige verbranding voor scheepsvoortstuwing — Meting en opgave van het vermogen (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Datum verstreken
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Kleine vaartuigen — Hoofdgegevens (ISO 8666:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Kleine vaartuigen — Stuurinrichting — Kabel- en katrolsystemen (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Datum verstreken
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Kleine vaartuigen — Elektrisch aangedreven lenspompen met gelijkstroom (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Datum verstreken
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Pleziervaartuigen — Buitenboordkranen en rompdoorvoeren — Deel 1: Delen van metaal (ISO 9093-1:1994) | — | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Kleine vaartuigen — Buitenboordkranen en rompdoorvoeren — Deel 2: Niet-metalen delen (ISO 9093-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Kleine vaartuigen — Brandbescherming — Deel 1: Vaartuigen met een romplengte tot en met 15 m (ISO 9094-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Kleine vaartuigen — Brandbescherming — Deel 2: Vaartuigen met een romplengte van meer dan 15 m (ISO 9094-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Pleziervaartuigen — Elektrische ventilatoren (ISO 9097:1991) | — | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Noot 3 | Datum verstreken
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Pleziervaartuigen — Vaartuig-identificatie — Coderingssysteem (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Datum verstreken
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Pleziervaartuigen — Vast ingebouwde brandstofsystemen en brandstoftanks (ISO 10088:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Pleziervaartuigen — Elektrische systemen — Gelijkstroominstallaties met extra lage spanning (ISO 10133:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Pleziervaartuigen — Systemen voor vloeibaar petroleumgas (LPG) (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | 31.8.2008 |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Kleine vaartuigen — Eigenaarshandleiding (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Datum verstreken
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Pleziervaartuigen — Hydraulische stuursystemen (ISO 10592:1994) | — | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Noot 3 | Datum verstreken
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Pleziervaartuigen — Ventilatie van ruimten met een benzinemotor en/of een benzinetank (ISO 11105:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Kleine vaartuigen — Grafische symbolen (ISO 11192:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Pleziervaartuigen — Bescherming tegen het starten bij ingeschakelde versnelling (ISO 11547:1994) | — | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Noot 3 | Datum verstreken
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Pleziervaartuigen met voortstuwing door een motor — Zichtveld vanaf de stuurstand (ISO 11591:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Pleziervaartuigen — Bepaling van het maximale voorststuwingsvermogen (ISO 11592:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Pleziervaartuigen — Waterdichte en snel zelflozende kuipen (ISO 11812:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Pleziervaartuigen — Rompconstructie en verbanddelen — Deel 1: Materialen: Onder warmte uithardende harsen, glasvezelversterking, referentielaminaat (ISO 12215-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Kleine vaartuigen — Rompconstructie en verbanddelen — Deel 2: Materialen: Kernmaterialen voor sandwichconstructies, ingesloten materialen (ISO 12215-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Kleine vaartuigen — Rompconstructie en verbanddelen — Deel 3: Materialen: Staal, aluminiumlegeringen, hout, overige materialen (ISO 12215-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Kleine vaartuigen — Rompconstructie en verbanddelen — Deel 4: Werkplaats en productie (ISO 12215-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Kleine vaartuigen — Ramen, patrijspoorten, luiken, poortdeksels en deuren — Sterkte- en waterdichtheidseisen (ISO 12216:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Kleine vaartuigen — Beoordeling en classificatie van stabiliteit en drijfvermogen — Deel 1: Boten anders dan zeilboten met een romplengte groter dan of gelijk aan 6 m (ISO 12217-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Kleine vaartuigen — Beoordeling en classificatie van stabiliteit en drijfvermogen — Deel 2: Zeilboten met een romplengte groter dan of gelijk aan 6 m (ISO 12217-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Kleine vaartuigen — Beoordeling van stabiliteit en drijfvermogen — Deel 3: Boten met een romplengte minder dan 6 m (ISO 12217-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Pleziervaartuigen — Elektrische systemen — Wisselstroominstallaties (ISO 13297:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Kleine vaartuigen — Waterscooters — Eisen voor de constructie en de systeeminstallatie (ISO 13590:2003) | — | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Pleziervaartuigen — Besturingssystemen — Besturing met tandheugelsysteem (ISO 13929:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 14509:2000
  Pleziervaartuigen — Meting van luchtgeluid uitgestraald door pleziervaartuigen met motoraandrijving (ISO 14509:2000) | — | |
| EN ISO 14509:2000/A1:2004 | Noot 3 | Datum verstreken
  (31.3.2005) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Pleziervaartuigen — Luchtgeluid uitgestraald door pleziervaartuigen met motoraandrijving — Deel 2: Geluidsbepaling door gebruik van referentievaartuigen (ISO 14509-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Kleine vaartuigen — Kooktoestellen voor vloeibare brandstoffen (ISO 14895:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Kleine vaartuigen — Plaatje van de bouwer (ISO 14945:2004) | — | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Kleine vaartuigen — Maximum laadvermogen (ISO 14946:2001) | — | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Kleine vaartuigen — Lenspompsysteem (ISO 15083:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Kleine vaartuigen — Ankeren, meren en slepen — Sterke punten (ISO 15084:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Kleine vaartuigen — Preventie van „man overboord” en berging (ISO 15085:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Pleziervaartuigen — Binnenboord benzinemotoren — Op de motor gemonteerde onderdelen van het brandstof- en elektrisch systeem (ISO 15584:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Kleine vaartuigen — Afstandbesturingssystemen voor boten met waterstraalaandrijving (ISO 15652:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Kleine vaartuigen — Binnenboord dieselmotoren — Op de motor gemonteerde onderdelen van het brandstof- en elektrisch systeem (ISO 16147:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Kleine vaartuigen — Vast ingebouwde benzine- en dieselbrandstoftanks (ISO 21487:2006) | — | |
| CEN | EN 28846:1993
  Pleziervaartuigen — Elektrische apparatuur — Bescherming tegen ontbranding van omringende brandbare gassen (ISO 8846:1990) | — | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Noot 3 | Datum verstreken
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Pleziervaartuigen — Afstandbesturingssystemen (ISO 8848:1990) | — | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Noot 3 | Datum verstreken
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Pleziervaartuigen — Afstandbesturingssystemen voor enkelvoudige buitenboordmotoren met een vermogen van 15 kW tot 40 kW (ISO 9775:1990) | — | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Noot 3 | Datum verstreken
  (31.3.2001) |

ENO (1)

Referentienummer en titel van de norm

(en referentie document)

Referentienummer van de vervangen norm

Datum waarop het vermoeden van overeenstemming ten aanzien van de vervangen norm vervalt

(Noot 1)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Opblaasbare boten — Deel 1: Boten met een maximaal motorvermogen van 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Opblaasbare boten — Deel 2: Boten met een maximaal motorvermogen van 4,5 kW tot en met 15 kW (ISO 6185-2:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Pleziervaartuigen — Opblaasbare boten met een totale lengte kleiner dan 8 m met een minimaal drijfvermogen van 1800 N — Deel 3: Maximaal motorvermogen van 15 kW en groter (ISO 6185-3:2001)

—

CEN

EN ISO 7840:2004

Kleine vaartuigen — Brandbestendige brandstofslangen (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Datum verstreken

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Pleziervaartuigen — Retentiesystemen voor toiletafval (ISO 8099:2000)

—

CEN

EN ISO 8469:2006

Kleine vaartuigen — Niet-brandbestendige brandstofslangen (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Datum verstreken

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Kleine vaartuigen — Zuigermotoren met inwendige verbranding voor scheepsvoortstuwing — Meting en opgave van het vermogen (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Datum verstreken

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Kleine vaartuigen — Hoofdgegevens (ISO 8666:2002)

—

CEN

EN ISO 8847:2004

Kleine vaartuigen — Stuurinrichting — Kabel- en katrolsystemen (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Datum verstreken

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Kleine vaartuigen — Elektrisch aangedreven lenspompen met gelijkstroom (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Datum verstreken

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Pleziervaartuigen — Buitenboordkranen en rompdoorvoeren — Deel 1: Delen van metaal (ISO 9093-1:1994)

—

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Kleine vaartuigen — Buitenboordkranen en rompdoorvoeren — Deel 2: Niet-metalen delen (ISO 9093-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Kleine vaartuigen — Brandbescherming — Deel 1: Vaartuigen met een romplengte tot en met 15 m (ISO 9094-1:2003)

—

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Kleine vaartuigen — Brandbescherming — Deel 2: Vaartuigen met een romplengte van meer dan 15 m (ISO 9094-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9097:1994

Pleziervaartuigen — Elektrische ventilatoren (ISO 9097:1991)

—

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Noot 3

Datum verstreken

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Pleziervaartuigen — Vaartuig-identificatie — Coderingssysteem (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Datum verstreken

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Pleziervaartuigen — Vast ingebouwde brandstofsystemen en brandstoftanks (ISO 10088:2001)

—

CEN

EN ISO 10133:2000

Pleziervaartuigen — Elektrische systemen — Gelijkstroominstallaties met extra lage spanning (ISO 10133:2000)

—

CEN

EN ISO 10239:2008

Pleziervaartuigen — Systemen voor vloeibaar petroleumgas (LPG) (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

31.8.2008

CEN

EN ISO 10240:2004

Kleine vaartuigen — Eigenaarshandleiding (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Datum verstreken

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Pleziervaartuigen — Hydraulische stuursystemen (ISO 10592:1994)

—

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Noot 3

Datum verstreken

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Pleziervaartuigen — Ventilatie van ruimten met een benzinemotor en/of een benzinetank (ISO 11105:1997)

—

CEN

EN ISO 11192:2005

Kleine vaartuigen — Grafische symbolen (ISO 11192:2005)

—

CEN

EN ISO 11547:1995

Pleziervaartuigen — Bescherming tegen het starten bij ingeschakelde versnelling (ISO 11547:1994)

—

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Noot 3

Datum verstreken

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Pleziervaartuigen met voortstuwing door een motor — Zichtveld vanaf de stuurstand (ISO 11591:2000)

—

CEN

EN ISO 11592:2001

Pleziervaartuigen — Bepaling van het maximale voorststuwingsvermogen (ISO 11592:2001)

—

CEN

EN ISO 11812:2001

Pleziervaartuigen — Waterdichte en snel zelflozende kuipen (ISO 11812:2001)

—

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Pleziervaartuigen — Rompconstructie en verbanddelen — Deel 1: Materialen: Onder warmte uithardende harsen, glasvezelversterking, referentielaminaat (ISO 12215-1:2000)

—

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Kleine vaartuigen — Rompconstructie en verbanddelen — Deel 2: Materialen: Kernmaterialen voor sandwichconstructies, ingesloten materialen (ISO 12215-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Kleine vaartuigen — Rompconstructie en verbanddelen — Deel 3: Materialen: Staal, aluminiumlegeringen, hout, overige materialen (ISO 12215-3:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Kleine vaartuigen — Rompconstructie en verbanddelen — Deel 4: Werkplaats en productie (ISO 12215-4:2002)

—

CEN

EN ISO 12216:2002

Kleine vaartuigen — Ramen, patrijspoorten, luiken, poortdeksels en deuren — Sterkte- en waterdichtheidseisen (ISO 12216:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Kleine vaartuigen — Beoordeling en classificatie van stabiliteit en drijfvermogen — Deel 1: Boten anders dan zeilboten met een romplengte groter dan of gelijk aan 6 m (ISO 12217-1:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Kleine vaartuigen — Beoordeling en classificatie van stabiliteit en drijfvermogen — Deel 2: Zeilboten met een romplengte groter dan of gelijk aan 6 m (ISO 12217-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Kleine vaartuigen — Beoordeling van stabiliteit en drijfvermogen — Deel 3: Boten met een romplengte minder dan 6 m (ISO 12217-3:2002)

—

CEN

EN ISO 13297:2000

Pleziervaartuigen — Elektrische systemen — Wisselstroominstallaties (ISO 13297:2000)

—

CEN

EN ISO 13590:2003

Kleine vaartuigen — Waterscooters — Eisen voor de constructie en de systeeminstallatie (ISO 13590:2003)

—

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Pleziervaartuigen — Besturingssystemen — Besturing met tandheugelsysteem (ISO 13929:2001)

—

CEN

EN ISO 14509:2000

Pleziervaartuigen — Meting van luchtgeluid uitgestraald door pleziervaartuigen met motoraandrijving (ISO 14509:2000)

—

EN ISO 14509:2000/A1:2004

Noot 3

Datum verstreken

(31.3.2005)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Pleziervaartuigen — Luchtgeluid uitgestraald door pleziervaartuigen met motoraandrijving — Deel 2: Geluidsbepaling door gebruik van referentievaartuigen (ISO 14509-2:2006)

—

CEN

EN ISO 14895:2003

Kleine vaartuigen — Kooktoestellen voor vloeibare brandstoffen (ISO 14895:2000)

—

CEN

EN ISO 14945:2004

Kleine vaartuigen — Plaatje van de bouwer (ISO 14945:2004)

—

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Kleine vaartuigen — Maximum laadvermogen (ISO 14946:2001)

—

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Kleine vaartuigen — Lenspompsysteem (ISO 15083:2003)

—

CEN

EN ISO 15084:2003

Kleine vaartuigen — Ankeren, meren en slepen — Sterke punten (ISO 15084:2003)

—

CEN

EN ISO 15085:2003

Kleine vaartuigen — Preventie van „man overboord” en berging (ISO 15085:2003)

—

CEN

EN ISO 15584:2001

Pleziervaartuigen — Binnenboord benzinemotoren — Op de motor gemonteerde onderdelen van het brandstof- en elektrisch systeem (ISO 15584:2001)

—

CEN

EN ISO 15652:2005

Kleine vaartuigen — Afstandbesturingssystemen voor boten met waterstraalaandrijving (ISO 15652:2003)

—

CEN

EN ISO 16147:2002

Kleine vaartuigen — Binnenboord dieselmotoren — Op de motor gemonteerde onderdelen van het brandstof- en elektrisch systeem (ISO 16147:2002)

—

CEN

EN ISO 21487:2006

Kleine vaartuigen — Vast ingebouwde benzine- en dieselbrandstoftanks (ISO 21487:2006)

—

CEN

EN 28846:1993

Pleziervaartuigen — Elektrische apparatuur — Bescherming tegen ontbranding van omringende brandbare gassen (ISO 8846:1990)

—

EN 28846:1993/A1:2000

Noot 3

Datum verstreken

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Pleziervaartuigen — Afstandbesturingssystemen (ISO 8848:1990)

—

EN 28848:1993/A1:2000

Noot 3

Datum verstreken

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Pleziervaartuigen — Afstandbesturingssystemen voor enkelvoudige buitenboordmotoren met een vermogen van 15 kW tot 40 kW (ISO 9775:1990)

—

EN 29775:1993/A1:2000

Noot 3

Datum verstreken

(31.3.2001)

| Noot 1 | In het algemeen is de datum waarop het vermoeden van overeenstemming ten aanzien van de vervangen norm vervalt, de door de Europese normalisatie-instituten vastgestelde datum van intrekking, maar gebruikers van de norm worden erop gewezen dat dit in bepaalde uitzonderlijke gevallen anders kan zijn. |
| --- | --- |

Noot 1

In het algemeen is de datum waarop het vermoeden van overeenstemming ten aanzien van de vervangen norm vervalt, de door de Europese normalisatie-instituten vastgestelde datum van intrekking, maar gebruikers van de norm worden erop gewezen dat dit in bepaalde uitzonderlijke gevallen anders kan zijn.

| Noot 3 | In het geval van wijzigingsbladen is de norm waarnaar verwezen wordt EN CCCCC:YYYY, de voorafgaande wijzigingsbladen, indien die er zijn, en het nieuw genoemde wijzigingsblad. De vervangen norm (kolom 4) bestaat daarom uit EN CCCCC:YYYY en de voorafgaande wijzigingsbladen, indien die er zijn, maar zonder het nieuw genoemde wijzigingsblad. Op genoemde datum eindigt het vermoeden van overeenstemming met de essentiële eisen van de richtlijn van de vervangen norm. |
| --- | --- |

Noot 3

In het geval van wijzigingsbladen is de norm waarnaar verwezen wordt EN CCCCC:YYYY, de voorafgaande wijzigingsbladen, indien die er zijn, en het nieuw genoemde wijzigingsblad. De vervangen norm (kolom 4) bestaat daarom uit EN CCCCC:YYYY en de voorafgaande wijzigingsbladen, indien die er zijn, maar zonder het nieuw genoemde wijzigingsblad. Op genoemde datum eindigt het vermoeden van overeenstemming met de essentiële eisen van de richtlijn van de vervangen norm.

Waarschuwing:

| — | iedere informatie betreffende de beschikbaarheid van de normen kan verkregen worden ofwel bij de Europese normalisatie-instellingen ofwel bij de nationale normalisatie-instellingen waarvan de lijst een bijlage is bij de Richtlijn 98/34/EG van het Europees Parlement en de Raad (2) gewijzigd door Richtlijn 98/48/EG (3); |
| --- | --- |

—

iedere informatie betreffende de beschikbaarheid van de normen kan verkregen worden ofwel bij de Europese normalisatie-instellingen ofwel bij de nationale normalisatie-instellingen waarvan de lijst een bijlage is bij de Richtlijn 98/34/EG van het Europees Parlement en de Raad (2) gewijzigd door Richtlijn 98/48/EG (3);

| — | de publicatie van de referenties in het Publicatieblad van de Europese Unie houdt niet in dat de normen beschikbaar zijn in alle talen van de Gemeenschap; |
| --- | --- |

—

de publicatie van de referenties in het Publicatieblad van de Europese Unie houdt niet in dat de normen beschikbaar zijn in alle talen van de Gemeenschap;

| — | deze lijst vervangt de vorige lijsten die in het Publicatieblad van de Europese Unie gepubliceerd werden. De Commissie zal er zorg voor dragen dat de huidige lijst regelmatig wordt bijgewerkt. |
| --- | --- |

—

deze lijst vervangt de vorige lijsten die in het Publicatieblad van de Europese Unie gepubliceerd werden. De Commissie zal er zorg voor dragen dat de huidige lijst regelmatig wordt bijgewerkt.

Meer informatie kunt u vinden op Europa:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europese Normalisatie Organisatie:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussel, tel. (32-2) 550 08 11, fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussel, tel. (32-2) 550 08 11, fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussel, tel. (32-2) 519 68 71, fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussel, tel. (32-2) 519 68 71, fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00, fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00, fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  PB L 204 van 21.7.1998, blz. 37.

(3)  PB L 217 van 5.8.1998, blz. 18.

---

V Bekendmakingen

BESTUURLIJKE PROCEDURES

Commissie

| 30.4.2008 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 109/13

---

OPROEP TOT HET INDIENEN VAN VOORSTELLEN — EACEA/10/08

Actie 4.5 — Oproep tot het indienen van voorstellen voor projecten ter ondersteuning van informatiemaatregelen voor jongeren en voor jongerenwerkers

Programma „Jeugd in actie”

(2008/C 109/06)

1.   Doelstellingen en beschrijving

De huidige oproep heeft tot doel projecten te ondersteunen die bedoeld zijn om informatie- en communicatiemaatregelen met een Europese dimensie voor jongeren en jeugdwerkers te bevorderen. De voorgestelde projecten moeten een grotere verbreiding van kwalitatief hoogwaardige informatie mogelijk maken, de toegang tot deze informatie voor jongeren verbeteren alsook tot de verschillende communicatiekanalen, zowel op nationaal als op Europees niveau.

Met deze projecten wordt beoogd de deelname van jongeren aan het openbare leven te bevorderen en de verwezenlijking van hun potentieel als actieve en verantwoordelijke Europese burgers te vergemakkelijken.

De voorkeur verdienen innoverende en grootschalige projecten die voor jongeren of jeugdwerkers interessant of actueel zijn en die tot de prioriteiten van het programma „Jeugd in actie” behoren, te weten:

| — | deelname van jongeren; |
| --- | --- |

—

deelname van jongeren;

| — | culturele verscheidenheid; |
| --- | --- |

—

culturele verscheidenheid;

| — | Europees burgerschap; |
| --- | --- |

—

Europees burgerschap;

| — | integratie van kansarme jongeren. |
| --- | --- |

—

integratie van kansarme jongeren.

De uiteindelijke begunstigden van deze projecten zijn jongeren en mensen die in het jeugdwerk werkzaam zijn, hetzij bij jeugdorganisaties en -structuren, hetzij bij regionale en lokale overheden.

De huidige oproep betreft actie 4.5 van het programma „Jeugd in actie”. Deze oproep wordt in overeenstemming met de in het jaarlijkse werkprogramma voorziene modaliteiten met betrekking tot subsidies en contracten op het gebied van onderwijs en cultuur voor 2008 bekendgemaakt. Voornoemd programma is door de Commissie op 11 maart 2008 goedgekeurd, in overeenstemming met de artikelen 4 en 7 van Besluit 1999/468/EG (1).

Het Uitvoerend Agentschap Onderwijs, Audiovisuele Media en Cultuur is belast met de tenuitvoerlegging van deze oproep tot het indienen van voorstellen.

2.   Verkiesbare kandidaten

De voorstellen moeten ingediend worden door niet gouvernementele organisaties of verenigingen zonder winstoogmerk dan wel lokale of regionale instanties die een eigen rechtspersoonlijkheid hebben en die op het moment van de indiening van het dossier sinds ten minste een jaar wettelijk in een van de programmalanden gevestigd zijn. De programmalanden zijn:

| — | de lidstaten van de Europese Unie (2); |
| --- | --- |

—

de lidstaten van de Europese Unie (2);

| — | landen die lid zijn van de Europese Vrijhandelsassociatie (EVA) en die deel uitmaken van de Europese Economische Ruimte (EER): IJsland, Liechtenstein, Noorwegen; |
| --- | --- |

—

landen die lid zijn van de Europese Vrijhandelsassociatie (EVA) en die deel uitmaken van de Europese Economische Ruimte (EER): IJsland, Liechtenstein, Noorwegen;

| — | de kandidaat-lidstaten in het kader van de pretoetredingsstrategie in overeenstemming met de algemene beginselen en met de algemene voorwaarden en modaliteiten, vastgelegd in de kaderovereenkomsten die met deze landen zijn gesloten voor hun deelname aan communautaire programma's (Turkije). |
| --- | --- |

—

de kandidaat-lidstaten in het kader van de pretoetredingsstrategie in overeenstemming met de algemene beginselen en met de algemene voorwaarden en modaliteiten, vastgelegd in de kaderovereenkomsten die met deze landen zijn gesloten voor hun deelname aan communautaire programma's (Turkije).

Bij de projecten dienen partnerorganisaties te zijn betrokken die uit ten minste 2 verschillende landen (waaronder het land waar de aanvrager is gevestigd) afkomstig zijn. Ten minste een van deze organisaties moet haar hoofdkantoor in een van de lidstaten van de Europese Unie hebben.

Aan de oproep tot het indienen van voorstellen kunnen particuliere organisaties die actief zijn op het gebied van informatie en communicatie uitsluitend als partner deelnemen, voor zover de deelname geen winstoogmerk tot doel heeft.

Aanvragen moeten uiterlijk 30 juni 2008 (het poststempel dient als bewijs) naar het Uitvoerend Agentschap Onderwijs, Audiovisuele Media en Cultuur worden verzonden.

3.   Begroting en duur van de projecten

Het totale bedrag dat voor de medefinanciering van projecten in het kader van deze oproep is begroot, bedraagt ongeveer 900 000 EUR.

Het subsidiebedrag van het agentschap mag niet meer dan 80 % van de totale subsidiabele kosten van het project beslaan. Het per project toegekende subsidiebedrag mag 100 000 EUR niet overschrijden.

De activiteiten moeten zonder uitzondering tussen 1 januari 2009 en 31 maart 2009 aanvangen. De projecten moeten een looptijd van minimaal 12 maanden en maximaal 18 maanden hebben.

4.   Sluitingsdatum voor het indienen van aanvragen

Aanvragen moeten uiterlijk 30 juni 2008 (het poststempel dient als bewijs) naar het Uitvoerend Agentschap Onderwijs, Audiovisuele Media en Cultuur worden verzonden.

5.   Aanvullende informatie

De volledige tekst van deze oproep tot het indienen van voorstellen evenals het aanvraagformulier zijn te vinden op het volgende internetadres:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/index_en.htm

De aanvragen moeten voldoen aan de voorwaarden die zijn vermeld in de volledige tekst van onderhavige oproep en worden ingediend met behulp van het speciaal hiertoe bestemde aanvraagformulier.

---

(1)  Besluit 1999/468/EG van de Raad van 28 juni 1999 tot vaststelling van de voorwaarden voor de uitoefening van de aan de Commissie verleende uitvoeringsbevoegdheden (PB L 184 van 17.7.1999, blz. 23).

(2)  Personen uit de landen en gebieden overzee (LGO), en waar van toepassing de relevante publieke en/of particuliere instellingen en organen in een LGO, komen in aanmerking voor steun uit hoofde van het programma „Jeugd in actie”, afhankelijk van de voorschriften van het programma en de regelingen die gelden in de lidstaat waarmee zij verbonden zijn. De betreffende LGO's staan vermeld in bijlage 1A van het Besluit 2001/822/EG van de Raad van 27 november 2001 ter zake van de „Association of the overseas countries and territories with the European Community” (PB L 314 van 30.11.2001, blz. 1).

---

PROCEDURES IN VERBAND MET DE UITVOERING VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK MEDEDINGINGSBELEID

Commissie

| 30.4.2008 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 109/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 109/15

---

STEUNMAATREGELEN VAN DE STATEN — DENEMARKEN

Steunmaatregel C 5/08 (ex NN 58/07) — Onwettige subsidies verleend door Aarhus Lufthavn A/S aan Ryanair

Uitnodiging overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag opmerkingen te maken

(Voor de EER relevante tekst)

(2008/C 109/07)

Bij brief van 30 januari 2008, die na deze samenvatting in de authentieke taal is weergegeven, heeft de Commissie Denemarken in kennis gesteld van haar besluit tot inleiding van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag ten aanzien van bovengenoemde steunmaatregel.

Belanghebbenden kunnen hun opmerkingen over de betrokken steunmaatregel ten aanzien waarvan de Commissie de procedure inleidt, maken door deze binnen een maand vanaf de datum van deze samenvatting en de daaropvolgende brief toe te zenden aan:

| Europese Commissie |
| --- |
| Directoraat-generaal Energie en Vervoer |
| Directoraat A „Algemene zaken” |
| B-1049 Brussel |
| Fax (32-2) 296 41 04 |

Europese Commissie

Directoraat-generaal Energie en Vervoer

Directoraat A „Algemene zaken”

B-1049 Brussel

Fax (32-2) 296 41 04

Deze opmerkingen zullen ter kennis van Denemarken worden gebracht. Een belanghebbende die opmerkingen maakt, kan, met opgave van redenen, schriftelijk verzoeken om vertrouwelijke behandeling van zijn identiteit.

TEKST VAN DE SAMENVATTING

PROCEDURE

In februari 2005 heeft de Commissie een klacht van SAS ontvangen betreffende vermeende onwettige subsidies die door Aarhus Lufthavn A/S aan Ryanair worden verleend. De vermeende subsidies bestaan uit verlaagde luchthaven- en grondafhandelingsrechten.

Op 2 maart 2005 en 20 mei 2006 heeft de Commissie de Deense autoriteiten om nadere informatie verzocht, die door bedoelde autoriteiten op 18 mei 2005 en 10 juli 2006 is verstrekt.

De Commissie heeft bij brief d.d. 27 april 2005 aanvullende informatie ontvangen van Aarhus Lufthavn A/S. Deze informatie heeft betrekking op de door de Commissie op 2 maart 2005 aan de Deense autoriteiten toegezonden brief.

BESCHRIJVING VAN DE STEUNMAATREGEL

| — | Aarhus Lufthavn A/S, die de luchthaven van Aarhus in bezit heeft en exploiteert, is een onderneming met beperkte aansprakelijkheid die voor de volle 100 % in openbaar bezit is; |
| --- | --- |

—

Aarhus Lufthavn A/S, die de luchthaven van Aarhus in bezit heeft en exploiteert, is een onderneming met beperkte aansprakelijkheid die voor de volle 100 % in openbaar bezit is;

| — | in 1999 heeft Aarhus Lufthavn A/S een overeenkomst gesloten met Ryanair waarbij bedoelde luchtvaartmaatschappij een voorkeurbehandeling krijgt op de luchthaven van Aarhus. Naar planning loopt die overeenkomst tot eind 2009; |
| --- | --- |

—

in 1999 heeft Aarhus Lufthavn A/S een overeenkomst gesloten met Ryanair waarbij bedoelde luchtvaartmaatschappij een voorkeurbehandeling krijgt op de luchthaven van Aarhus. Naar planning loopt die overeenkomst tot eind 2009;

| — | overeenkomstig de reclamant behelst de vertrouwelijke overeenkomst tussen Aarhus Lufthavn A/S en Ryanair, de volgende aspecten:






  — | een verlaging met 50 % van de passagiersheffingen ten opzichte van het gepubliceerde tarief; |
| --- | --- | --- |

—

overeenkomstig de reclamant behelst de vertrouwelijke overeenkomst tussen Aarhus Lufthavn A/S en Ryanair, de volgende aspecten:

—

een verlaging met 50 % van de passagiersheffingen ten opzichte van het gepubliceerde tarief;

| — | vrijstelling van betaling van start- en landingsrechten. In de plaats daarvan betaalt Ryanair een vaste all-inclusive-heffing per passagier; |
| --- | --- |

—

vrijstelling van betaling van start- en landingsrechten. In de plaats daarvan betaalt Ryanair een vaste all-inclusive-heffing per passagier;

| — | vrijstelling of vermindering van betaling van grondafhandelingsheffingen; |
| --- | --- |

—

vrijstelling of vermindering van betaling van grondafhandelingsheffingen;

| — | de reclamant is van mening dat Aarhus Lufthavn A/S verliezen lijdt die overeenkomen met de aan Ryanair verleende subsidies. |
| --- | --- |

—

de reclamant is van mening dat Aarhus Lufthavn A/S verliezen lijdt die overeenkomen met de aan Ryanair verleende subsidies.

BEOORDELING VAN DE STEUNMAATREGEL

Op dit moment en op basis van de informatie waarover zij momenteel beschikt, heeft de Commissie twijfels over:

| — | de onafhankelijkheid van Aarhus Lufthavn A/S op het gebied van bedrijfsvoering en besluitvorming ten opzichte van de aandeelhouders van de luchthaven, namelijk vijf overheidsinstanties; |
| --- | --- |

—

de onafhankelijkheid van Aarhus Lufthavn A/S op het gebied van bedrijfsvoering en besluitvorming ten opzichte van de aandeelhouders van de luchthaven, namelijk vijf overheidsinstanties;

| — | de voorkeurbehandeling die de luchthaven van Aarhus verleent aan Ryanair door de verlaging van de passagiersheffingen, start- en landingsrechten en grondafhandelingsheffingen; |
| --- | --- |

—

de voorkeurbehandeling die de luchthaven van Aarhus verleent aan Ryanair door de verlaging van de passagiersheffingen, start- en landingsrechten en grondafhandelingsheffingen;

| — | het niveau van de luchthavenheffingen op de luchthaven van Aarhus en eventuele voordelen voor andere luchtvaartmaatschappijen wanneer het vastgestelde niveau van de luchthavenheffingen niet volstaat om de luchthaven op winstgevende wijze te exploiteren. |
| --- | --- |

—

het niveau van de luchthavenheffingen op de luchthaven van Aarhus en eventuele voordelen voor andere luchtvaartmaatschappijen wanneer het vastgestelde niveau van de luchthavenheffingen niet volstaat om de luchthaven op winstgevende wijze te exploiteren.

Voor zover de op de luchthaven van Aarhus aan Ryanair en eventueel aan andere luchtvaartmaatschappijen verleende voordelen steunmaatregelen zijn in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag, betwijfelt de Commissie of dergelijke steun verenigbaar kan zijn met de gemeenschappelijke markt op grond van de in artikel 87, lid 3, van het Verdrag bedoelde afwijkingen.

Overeenkomstig artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad kan alle onrechtmatige steun van de begunstigde worden teruggevorderd.

TEKST VAN DE BRIEF

| „1. | Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

„1.

Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

I.   SAGSFORLØB

| 2. | I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair. |
| --- | --- |

2.

I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair.

| 3. | Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006.

| 4. | Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005.

| 5. | Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S.

II.   SAMMENFATNING

2.1.   Aarhus Lufthavn og Aarhus Lufthavn A/S

| 6. | Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn. |
| --- | --- |

6.

Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn.

| 7. | Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

7.

Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn.

| 8. | Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:







  — | Århus Kommune | 64,60 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Randers Kommune | 16,70 % |
| — | Grenå Kommune | 4,80 % |
| — | Ebeltoft Kommune | 3,00 % |
| — | Århus Amt | 10,90 % |

8.

Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:

—

Århus Kommune

64,60 %

—

Randers Kommune

16,70 %

—

Grenå Kommune

4,80 %

—

Ebeltoft Kommune

3,00 %

—

Århus Amt

10,90 %

| 9. | Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet. |
| --- | --- |

9.

Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet.

| 10. | Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair. |
| --- | --- |

10.

Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair.

| 11. | Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR). |
| --- | --- |

11.

Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR).

| 12. | I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver. |
| --- | --- |

12.

I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver.

2.2.   Gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn

| 13. | I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1). |
| --- | --- |

13.

I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1).

| 14. | I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):






  — | Passagerafgifter:
  Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)
  Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR) |
| --- | --- | --- |

14.

I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):

—

Passagerafgifter:

Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)

Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR)

| — | Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR) |
| --- | --- |

—

Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR)

| — | Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:
  Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK
  Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK
  Omdirigeringer — 500 DKK |
| --- | --- |

—

Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:

Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK

Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK

Omdirigeringer — 500 DKK

2.2.1.   Forskellige lufthavnsafgifter for indenrigsflyvninger og udenrigsflyvninger

| 15. | Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser. |
| --- | --- |

15.

Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser.

| 16. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter. |
| --- | --- |

16.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter.

| 17. | I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3). |
| --- | --- |

17.

I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3).

2.2.2.   Lufthavnsafgifter for Ryanair

| 18. | Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift. |
| --- | --- |

18.

Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift.

| 19. | Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter. |
| --- | --- |

19.

Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter.

| 20. | Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift. |
| --- | --- |

20.

Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift.

| 21. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:






  — | Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året. |
| --- | --- | --- |

21.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:

—

Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året.

| — | Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året. |
| --- | --- |

—

Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året.

| 22. | Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead. |
| --- | --- |

22.

Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead.

| 23. | De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6). |
| --- | --- |

23.

De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6).

| 24. | I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år. |
| --- | --- |

24.

I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år.

| 25. | De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen. |
| --- | --- |

25.

De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen.

2.3.   Foranstaltning, der skal vurderes

| 26. | Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

26.

Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn.

III.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER FORELIGGER STATSSTØTTE

| 27. | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

27.

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 28. | Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:






  — | ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler |
| --- | --- | --- |

28.

Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:

—

ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler

| — | medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og |
| --- | --- |

—

medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og

| — | påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet.

| 29. | Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8). |
| --- | --- |

29.

Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8).

3.1.   Overførsel af statsmidler

| 30. | Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler.

| 31. | Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

31.

Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten.

a)   Direkte eller indirekte overførsel af statsmidler

| 32. | Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

32.

Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler.

| 33. | Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11). |
| --- | --- |

33.

Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

»Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11).

| 34. | Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

34.

Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet.

b)   Tilregning af foranstaltningen til staten

| 35. | Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14). |
| --- | --- |

35.

Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

»Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14).

| 36. | I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16). |
| --- | --- |

36.

I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16).

| 37. | Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer. |
| --- | --- |

37.

Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer.

| 38. | Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet. |
| --- | --- |

38.

Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet.

| 39. | Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner.

3.2.   Anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 40. | En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295. |
| --- | --- |

40.

En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295.

| 41. | Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19). |
| --- | --- |

41.

Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19).

| 42. | Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt. |
| --- | --- |

42.

Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt.

| 43. | De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen. |
| --- | --- |

43.

De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen.

| 44. | For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004). |
| --- | --- |

44.

For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004).

3.3.   Selektiv fordel

| 45. | I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

45.

I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter.

| 46. | Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair. |
| --- | --- |

46.

Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair.

| 47. | Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift. |
| --- | --- |

47.

Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift.

3.4.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

| 48. | Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager: |
| --- | --- |

48.

Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager:

| 49. | Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater.

| 50. | Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked. |
| --- | --- |

50.

Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked.

3.5.   Konklusioner

| 51. | Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

51.

Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

IV.   FORELØBIG VURDERING AF STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| 52. | Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

52.

Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet.

| 53. | I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

53.

I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

| 54. | Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

54.

Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet.

| 55. | På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt. |
| --- | --- |

55.

På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt.

| 56. | Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:






  — | på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og |
| --- | --- | --- |

56.

Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:

—

på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og

| — | på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag. |
| --- | --- |

—

på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag.

| 57. | I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne. |
| --- | --- |

57.

I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne.

| 58. | Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

  »I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«. |
| --- | --- |

58.

Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

»I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«.

| 59. | Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser. |
| --- | --- |

59.

Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser.

| 60. | Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:






  — | den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel |
| --- | --- | --- |

60.

Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:

—

den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel

| — | den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt |
| --- | --- |

—

den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt

| — | den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis |
| --- | --- |

—

den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| — | der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser |
| --- | --- |

—

der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser

| — | den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet.

i)   Bidrag til opfyldelse af en målsætning af fælles interesse (nye og rentable flyruter)

| 61. | Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger.

| 62. | Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn. |
| --- | --- |

62.

Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn.

| 63. | På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse. |
| --- | --- |

63.

På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse.

ii)   Nødvendighed, proportionalitet og tilskyndelseseffekt

| 64. | Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt. |
| --- | --- |

64.

Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt.

| 65. | Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester. |
| --- | --- |

65.

Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester.

| 66. | Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt. |
| --- | --- |

66.

Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt.

| 67. | Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej.

| 68. | Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

| 69. | Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt.

iii)   Støtten skal tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| 70. | I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

70.

I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

iv)   Ordningen skal omfatte en sanktionsmekanisme

| 71. | Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt. |
| --- | --- |

71.

Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt.

v)   Konkurrencevilkårene må ikke fordrejes i strid med den fælles interesse

| 72. | Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

72.

Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber.

| 73. | Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

74.

På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet.

BESLUTNING

| 75. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.
  Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen. |
| --- | --- |

75.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.

Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen.

| 76. | Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

| 77. | Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

77.

Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  Aarhus Lufthavn A/S' informationsside:

1

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 under overskriften »Tariff Regulation UK download-pdf«.

(2)  Oplysningerne fra den klagende part er de eneste oplysninger, som Kommissionen p.t. har om afgifterne i 2005, da Aarhus Lufthavns internetside:

2

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 kun giver oplysninger om det nugældende takstregulativ.

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Ifølge oplysninger fra den klagende part i 2005.

4

(5)  Antal årlige bevægelser (700) gange den gennemsnitlige startmasse for B 373/800.

5

(6)  Skønt Aarhus Lufthavn A/S indsendte sine bemærkninger den 27. april 2005 som respons på Kommissionens brev af 2. marts 2005 til de danske myndigheder, var aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair ikke vedlagt svarskrivelsen.

6

(7)  Sag T-128/98, Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 II, s. 3929, stadfæstet ved dom i sag C-82/01, Sml. 2002 I, s. 9297, præmis 75-79.

7

Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

(8)  Sag C-159/91 og C-160/91, Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava, Sml. 1993 I, s. 637.

8

Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava

(9)  Jf. dom af 22. marts 1977 i sag 78/76, Steinike & Weinlig, Sml. 1977, s. 595, præmis 21, dom af 30. januar 1985 i sag 290/83, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1983, s. 439, præmis 14, dom af 2. februar 1988 i sag 67/85, 68/85 og 70/85, Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 219, præmis 35, og dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13.

9

Steinike & Weinlig

Kommissionen mod Frankrig

Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen

Italien mod Kommissionen

(10)  Se dom af 16. maj 2002 i sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

10

Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine)

(11)  Se præmis 37, 38 og 39 i den i fodnote 10 nævnte dom.

11

(12)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2007, s. 17). Direktivet udgør en kodifikation af Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (EFT L 195 af 29.7.1980, s. 5) som ændret ved Kommissionens direktiver 85/413/EØF (EFT L 229 af 28.8.1985, s. 20), 93/84/EØF (EFT L 254 af 12.10.1993, s. 16), 2000/52/EF (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75) og 2005/81/EF (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 47).

12

(13)  Se artikel 2, litra b), i det i fodnote 12 nævnte direktiv.

13

(14)  Se præmis 52 i den i fodnote 10 nævnte dom.

14

(15)  Jf. præmis 53 og 54 i dommen.

15

(16)  Jf. præmis 52 ff. i den i fodnote 10 nævnte dom.

16

(17)  Kommissionens meddelelse angående anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser i virksomheder, De Europæiske Fællesskabers Bulletin nr. 9-1984. EF-Domstolens dom i de forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, præmis 17. Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5), punkt 25 og 26.

17

Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen

(18)  Jf. Stardust Marine-sagen. Se også generaladvokat Geelhoeds forslag til afgørelse i fodnote 18.

18

Stardust Marine

(19)  Domstolens dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 20.

19

Italien mod Kommissionen

(20)  EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Kommissionens beslutning 2004/393/EF af 12. februar 2004 om de fordele, som regionen Vallonien og Brussels South Charleroi Airport har indrømmet luftfartsselskabet Ryanair ved selskabets etablering i Charleroi (EUT L 137 af 30.4.2004, s. 1).

22

---

ANDERE BESLUITEN

Raad

| 30.4.2008 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 109/23

---

Kennisgeving aan de personen en entiteiten die bij Verordening (EG) nr. 385/2008 van de Commissie zijn toegevoegd aan de lijsten bedoeld in de artikelen 11 en 15 van Verordening (EG) nr. 194/2008 van de Raad tot verlenging en verscherping van de beperkende maatregelen tegen Birma/Myanmar en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 817/2006

(2008/C 109/08)

Bij Gemeenschappelijk Standpunt 2008/349/GBVB heeft de Raad van de Europese Unie besloten bepaalde bijlagen bij Gemeenschappelijk Standpunt 2006/318/GBVB (1) te wijzigen, waarbij hij heeft vastgesteld dat:

| 1. | de in bijlage II bij Gemeenschappelijk Standpunt 2006/318/GBVB genoemde personen en entiteiten:






  a) | individuele leden van de regering van Birma/Myanmar zijn; of |
| --- | --- | --- |

1.

de in bijlage II bij Gemeenschappelijk Standpunt 2006/318/GBVB genoemde personen en entiteiten:

a)

individuele leden van de regering van Birma/Myanmar zijn; of

| b) | met hen geassocieerde natuurlijke of rechtspersonen, entiteiten of lichamen, als bedoeld in artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 1, van Gemeenschappelijk Standpunt 2006/318/GBVB; |
| --- | --- |

b)

met hen geassocieerde natuurlijke of rechtspersonen, entiteiten of lichamen, als bedoeld in artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 1, van Gemeenschappelijk Standpunt 2006/318/GBVB;

| 1. | de in bijlage III bij Gemeenschappelijk Standpunt 2006/318/GBVB genoemde personen en entiteiten:






  a) | ondernemingen zijn die eigendom zijn van of gecontroleerd worden door de regering van Birma/Myanmar of de overheidsinstellingen, overheidsondernemingen, met inbegrip van bedrijven naar privaat recht waarin de overheid een meerderheidsaandeel heeft, of agentschappen van die staat; |
| --- | --- | --- |

1.

de in bijlage III bij Gemeenschappelijk Standpunt 2006/318/GBVB genoemde personen en entiteiten:

a)

ondernemingen zijn die eigendom zijn van of gecontroleerd worden door de regering van Birma/Myanmar of de overheidsinstellingen, overheidsondernemingen, met inbegrip van bedrijven naar privaat recht waarin de overheid een meerderheidsaandeel heeft, of agentschappen van die staat;

| b) | ondernemingen zijn die eigendom zijn van of gecontroleerd worden door individuele leden van de regering van Birma/Myanmar of met hen geassocieerde natuurlijke of rechtspersonen, entiteiten of lichamen; of |
| --- | --- |

b)

ondernemingen zijn die eigendom zijn van of gecontroleerd worden door individuele leden van de regering van Birma/Myanmar of met hen geassocieerde natuurlijke of rechtspersonen, entiteiten of lichamen; of

| c) | rechtspersonen, entiteiten of lichamen zijn die eigendom zijn van of gecontroleerd worden door of handelen voor of namens de in punt a) of b) bedoelde ondernemingen. |
| --- | --- |

c)

rechtspersonen, entiteiten of lichamen zijn die eigendom zijn van of gecontroleerd worden door of handelen voor of namens de in punt a) of b) bedoelde ondernemingen.

Bijgevolg heeft de Commissie, op grond van de machtiging in artikel 18, lid 1, onder b), van Verordening (EG) nr. 194/2008 van de Raad (2), Verordening (EG) nr. 385/2008 (3) vastgesteld, waarbij bijlagen VI en VII bij Verordening (EG) nr. 194/2008 worden gewijzigd.

Verordening (EG) nr. 194/2008 voorziet in:

| 1. | de bevriezing van alle tegoeden, andere financiële activa en economische middelen die toebehoren aan de in bijlage VI genoemde personen, groepen en entiteiten en een verbod hen tegoeden, andere financiële activa en economische middelen direct of indirect ter beschikking te stellen; en |
| --- | --- |

1.

de bevriezing van alle tegoeden, andere financiële activa en economische middelen die toebehoren aan de in bijlage VI genoemde personen, groepen en entiteiten en een verbod hen tegoeden, andere financiële activa en economische middelen direct of indirect ter beschikking te stellen; en

| 2. | een verbod op nieuwe investeringen in de in bijlage VII genoemde ondernemingen, rechtspersonen, entiteiten of lichamen. |
| --- | --- |

2.

een verbod op nieuwe investeringen in de in bijlage VII genoemde ondernemingen, rechtspersonen, entiteiten of lichamen.

De in bijlage VI genoemde personen en entiteiten worden erop geattendeerd dat zij een verzoek kunnen richten tot de in de lijst van websites in bijlage IV bij Verordening (EG) nr. 194/2008 vermelde bevoegde autoriteiten van de lidstaat of lidstaten om een machtiging te verkrijgen om bevroren tegoeden te gebruiken voor essentiële behoeften of specifieke betalingen (zie artikel 13 van de verordening).

De betrokken personen en entiteiten kunnen te allen tijde, onder overlegging van eventuele bewijsstukken, de Raad verzoeken het besluit om hen op bovengenoemde lijsten te plaatsen en te handhaven, te heroverwegen. Dat verzoek dient aan het volgende adres te worden gericht:

| Raad van de Europese Unie |
| --- |
| Wetstraat 175 |
| B-1048 Brussel |

Raad van de Europese Unie

Wetstraat 175

B-1048 Brussel

Dergelijke verzoeken zullen worden behandeld wanneer zij worden ontvangen. In dit verband worden de betrokken personen en entiteiten geattendeerd op de voortdurende evaluatie van de lijst door de Raad overeenkomstig artikel 9 van Gemeenschappelijk Standpunt 2006/318/GBVB.

Tevens worden de betrokken personen en entiteiten erop geattendeerd dat zij Verordening (EG) nr. 385/2008 kunnen aanvechten voor het Gerecht van eerste aanleg van de Europese Gemeenschappen, overeenkomstig artikel 230, leden 4 en 5, van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap.

---

(1)  PB L 116 van 29.4.2006, blz. 77. Gemeenschappelijk Standpunt laatstelijk gewijzigd bij Gemeenschappelijk Standpunt 2008/349/GBVB (PB L 116 van 30.4.2008).

(2)  PB L 66 van 10.3.2008, blz. 1.

(3)  PB L 116 van 30.4.2008, blz. 5.

---

| 30.4.2008 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 109/25

---

Kennisgeving aan de personen, groepen en entiteiten op de lijst waarin is voorzien in artikel 2, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2580/2001 van de Raad inzake specifieke beperkende maatregelen tegen bepaalde personen en entiteiten met het oog op de strijd tegen het terrorisme

(2008/C 109/09)

De volgende informatie wordt ter kennis gebracht van de Hofstadgroep, vermeld in Besluit 2007/868/EG van de Raad.

De Raad van de Europese Unie heeft vastgesteld dat de redenen voor de opneming van de bovengenoemde groep op voornoemde lijsten van personen, groepen en entiteiten waarop de beperkende maatregelen van Verordening (EG) nr. 2580/2001 van de Raad van 27 december 2001 inzake specifieke beperkende maatregelen tegen bepaalde personen en entiteiten met het oog op de strijd tegen het terrorisme, van toepassing zijn, nog steeds geldig zijn. Bijgevolg is de Raad voornemens deze groep op de lijst te handhaven.

De groep wordt erop geattendeerd dat sinds de aanneming van Besluit 2007/868/EG de Raad nieuwe, voor die lijst relevante informatie heeft ontvangen. Op grond van die nieuwe informatie is de Raad voornemens de betrokken groep op de bovengenoemde lijst te handhaven. Derhalve heeft de Raad zijn motivering dienovereenkomstig gewijzigd.

De betrokken groep kan de Raad verzoeken zijn herziene motivering voor haar plaatsing en handhaving op bovengenoemde lijsten aan haar mede te delen. Dergelijke verzoeken dienen als volgt te worden geadresseerd:

| Raad van de Europese Unie |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Wetstraat 175 |
| B-1048 Brussel |

Raad van de Europese Unie

(Attn: CP 931 designations)

Wetstraat 175

B-1048 Brussel

De betrokken groep kan te allen tijde, onder overlegging van eventuele bewijsstukken, de Raad verzoeken het besluit om haar op de lijst te plaatsen en te handhaven, te heroverwegen; dat verzoek dient aan bovengenoemd adres te worden gericht. Dergelijke verzoeken zullen worden behandeld wanneer zij worden ontvangen. In dat verband wordt de betrokken groep geattendeerd op de regelmatige evaluatie van de lijst door de Raad overeenkomstig artikel 1, lid 6, van Gemeenschappelijk Standpunt 2001/931/GBVB. Om bij de volgende evaluatie te kunnen worden behandeld, dient een verzoek binnen één maand na ontvangst van deze kennisgeving te worden ingediend.

Tot slot wordt de groep erop geattendeerd dat zij een verzoek tot de in de bijlage bij de verordening opgenomen bevoegde instanties van de lidstaat of lidstaten kan richten om een machtiging te verkrijgen om bevroren tegoeden te gebruiken voor basisbehoeften of specifieke betalingen overeenkomstig artikel 5, lid 2, van de verordening. Een bijgewerkte lijst van de bevoegde instanties staat op de volgende website:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

---

30.4.2008

| 30.4.2008 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 109/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 109/s3

---

MEDEDELING

Op 30 april 2008 wordt in het Publicatieblad van de Europese Unie C 109 A de „Gemeenschappelijke rassenlijst voor groentegewassen — 4e aanvulling op de 26e volledige uitgave” en de „Gemeenschappelijke rassenlijst voor landbouwgewassen — 4e aanvulling op de 26e volledige uitgave” gepubliceerd.

Abonnees van het Publicatieblad ontvangen gratis een exemplaar naargelang van het aantal en van de ta(a)l(en) van hun abonnement(en). Zij worden verzocht om de onderstaande bestelbon, naar behoren ingevuld, met opgave van hun abonneenummer (code aan de linkerkant van elk etiket, beginnende met O/...), te retourneren. Dit gratis aanbod geldt gedurende een jaar, met ingang van de verschijningsdatum van het betrokken Publicatieblad.

Niet-abonnees kunnen dit Publicatieblad tegen betaling verkrijgen bij een van onze verkoopkantoren (zie: http://publications.europa.eu/others/agents/index_nl.htm).

Het Publicatieblad kan — net als alle Publicatiebladen (L, C, C A, C E) — gratis worden geraadpleegd op de website: http://eur-lex.europa.eu

Image

---