# Euroopa Liidu C 85/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 85 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide4. aprill 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 85

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide4. aprill 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 085/01 | Komisjoni soovitus, 31. märts 2008, tõhustatud halduskoostöö kohta seoses teenuste osutamisega toimuva töötajate lähetamisega (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Komisjon

2008/C 085/01

Komisjoni soovitus, 31. märts 2008, tõhustatud halduskoostöö kohta seoses teenuste osutamisega toimuva töötajate lähetamisega (
  1
  )

1

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 085/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5065 — AXA/CDC/Hotels ACCOR) (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 085/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5073 — Scholz/TTC/GMPL/JV) (
  1
  ) | 5 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 085/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5065 — AXA/CDC/Hotels ACCOR) (
  1
  )

1

5

2008/C 085/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5073 — Scholz/TTC/GMPL/JV) (
  1
  )

1

5

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 085/04 | Euro vahetuskurss | 6 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 085/05 | Malta valitsuse avaldus vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) artiklile 5 | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 085/04

Euro vahetuskurss

6

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 085/05

Malta valitsuse avaldus vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) artiklile 5

7

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 085/06 | Konkursikutse — Ettevalmistav meede MEDIA International | 8 |
| 2008/C 085/07 | Konkursikutse seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammiga Inimesed | 10 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 085/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 085/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5129 — Delta Lloyd/Swiss Life Belgium) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 12 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2008/C 085/10 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 13 |
| 2008/C 085/11 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 17 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2008/C 085/06

Konkursikutse — Ettevalmistav meede MEDIA International

8

2008/C 085/07

Konkursikutse seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammiga Inimesed

10

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 085/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône) (
  1
  )

1

11

2008/C 085/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5129 — Delta Lloyd/Swiss Life Belgium) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

12

MUUD AKTID

Komisjon

2008/C 085/10

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

13

2008/C 085/11

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Komisjon

| 4.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/1

---

KOMISJONI SOOVITUS,

31. märts 2008,

tõhustatud halduskoostöö kohta seoses teenuste osutamisega toimuva töötajate lähetamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 85/01)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsember 1996. aasta direktiiv 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (1) sätestab selged kohustused riigiasutuste vahelises koostöös ja kohustab liikmesriike looma koostööks vajalikud tingimused. Selle kohustusega nähakse ette, et liikmesriigid määravad riiklike õigusaktide ja/või tavade kohaselt ühe või mitu järelevalveasutust, mis on moodustatud ja varustatud nii, et neil oleks võimalik tõhusalt toimida ja kiiresti vastata päringutele direktiivis 96/71/EÜ käsitletavate töötingimuste kohta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsember 1996. aasta direktiiv 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (1) sätestab selged kohustused riigiasutuste vahelises koostöös ja kohustab liikmesriike looma koostööks vajalikud tingimused. Selle kohustusega nähakse ette, et liikmesriigid määravad riiklike õigusaktide ja/või tavade kohaselt ühe või mitu järelevalveasutust, mis on moodustatud ja varustatud nii, et neil oleks võimalik tõhusalt toimida ja kiiresti vastata päringutele direktiivis 96/71/EÜ käsitletavate töötingimuste kohta.

| (2) | Peale selle sätestatakse direktiivis 96/71/EÜ liikmesriikide kohustus võtta asjakohased meetmed, et teha töötingimusi käsitlev teave üldkättesaadavaks mitte üksnes välismaistele teenuseosutajatele, vaid ka asjaomastele lähetatud töötajatele. |
| --- | --- |

(2)

Peale selle sätestatakse direktiivis 96/71/EÜ liikmesriikide kohustus võtta asjakohased meetmed, et teha töötingimusi käsitlev teave üldkättesaadavaks mitte üksnes välismaistele teenuseosutajatele, vaid ka asjaomastele lähetatud töötajatele.

| (3) | Hoolimata teabele juurdepääsu paranemisest on siiski põhjust muret tunda selle üle, kuidas liikmesriigid tegelikkuses rakendavad ja/või kohaldavad direktiiviga 96/71/EÜ (2) sätestatud halduskoostöö eeskirju. Direktiivi 96/71/EÜ edukas rakendamine tegelikkuses, korrektne kohaldamine ja tõhus täitmine ei näi olevat võimalik ilma olukorda parandamata (3). |
| --- | --- |

(3)

Hoolimata teabele juurdepääsu paranemisest on siiski põhjust muret tunda selle üle, kuidas liikmesriigid tegelikkuses rakendavad ja/või kohaldavad direktiiviga 96/71/EÜ (2) sätestatud halduskoostöö eeskirju. Direktiivi 96/71/EÜ edukas rakendamine tegelikkuses, korrektne kohaldamine ja tõhus täitmine ei näi olevat võimalik ilma olukorda parandamata (3).

| (4) | Järelevalveprogramm, mille komisjon käivitas teatise „Suunised töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega” (4) põhjal, näitas, et mitmed liikmesriigid tuginevad üksnes siseriiklikele meetmetele ja õigusaktidele, et teha kindlaks, kas teenuseosutajad kohaldavad lähetatud töötajate suhtes nõuetekohaseid töötingimusi. Selline olukord võib olla seotud sellega või lausa tingitud sellest, et halduskoostöö on peaaegu olematu, juurdepääs teabele endiselt ebarahuldav ning esineb probleeme piiriülese jõustamisega (5). |
| --- | --- |

(4)

Järelevalveprogramm, mille komisjon käivitas teatise „Suunised töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega” (4) põhjal, näitas, et mitmed liikmesriigid tuginevad üksnes siseriiklikele meetmetele ja õigusaktidele, et teha kindlaks, kas teenuseosutajad kohaldavad lähetatud töötajate suhtes nõuetekohaseid töötingimusi. Selline olukord võib olla seotud sellega või lausa tingitud sellest, et halduskoostöö on peaaegu olematu, juurdepääs teabele endiselt ebarahuldav ning esineb probleeme piiriülese jõustamisega (5).

| (5) | Selleks et tagada töötingimuste täitmine (6) võtavad selle liikmesriigi ametiasutused, kus teenuseid osutatakse, lähetavate teenuseosutajate suhtes kontrolli- või haldusmeetmeid. Lähetatud töötajate kaitseks on vaieldamatult vaja rakendada ennetavaid kaitsemeetmeid ja asjakohaseid karistusi. Liikmesriikides kasutatavate kontrollimeetmete analüüs näitab, et need on äärmiselt erinevad ja mõned neist ei ole proportsionaalsed ning ei tarvitse seega olla vastavuses ei asutamislepingu artikliga 49 Euroopa Kohtu tõlgenduses ega direktiiviga 96/71/EÜ. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada töötingimuste täitmine (6) võtavad selle liikmesriigi ametiasutused, kus teenuseid osutatakse, lähetavate teenuseosutajate suhtes kontrolli- või haldusmeetmeid. Lähetatud töötajate kaitseks on vaieldamatult vaja rakendada ennetavaid kaitsemeetmeid ja asjakohaseid karistusi. Liikmesriikides kasutatavate kontrollimeetmete analüüs näitab, et need on äärmiselt erinevad ja mõned neist ei ole proportsionaalsed ning ei tarvitse seega olla vastavuses ei asutamislepingu artikliga 49 Euroopa Kohtu tõlgenduses ega direktiiviga 96/71/EÜ.

| (6) | Seaduspärase järelevalve nõuete täitmine täielikus kooskõlas ühenduse õigusaktidega ei ole võimalik, kui liikmesriigid ei paranda ja vajadusel ei tugevda omavahelist tegelikku koostööd ja/või kui ei parane juurdepääs teabele, nagu ette nähtud direktiiviga 96/71/EÜ (7). |
| --- | --- |

(6)

Seaduspärase järelevalve nõuete täitmine täielikus kooskõlas ühenduse õigusaktidega ei ole võimalik, kui liikmesriigid ei paranda ja vajadusel ei tugevda omavahelist tegelikku koostööd ja/või kui ei parane juurdepääs teabele, nagu ette nähtud direktiiviga 96/71/EÜ (7).

| (7) | Asjakohane ja tõhus rakendamine ning jõustamine on lähetatud töötajate õiguste kaitsmise peamised tegurid, samal ajal kui puudulik jõustamine vähendab selles valdkonnas kehtivate ühenduse eeskirjade tõhusust. Seetõttu on oluline rõhutada komisjoni ja liikmesriikide vahelist koostööd, pisendamata siinjuures tööinspektsioonide ja sotsiaalpartnerite tähtsat osa. |
| --- | --- |

(7)

Asjakohane ja tõhus rakendamine ning jõustamine on lähetatud töötajate õiguste kaitsmise peamised tegurid, samal ajal kui puudulik jõustamine vähendab selles valdkonnas kehtivate ühenduse eeskirjade tõhusust. Seetõttu on oluline rõhutada komisjoni ja liikmesriikide vahelist koostööd, pisendamata siinjuures tööinspektsioonide ja sotsiaalpartnerite tähtsat osa.

| (8) | Märgatavaks takistuseks liikmesriikide vahelise tõhusa koostöö korraldamisel teenuste osutamisega seoses toimuval töötajate lähetamisel on halduskultuuri, struktuuride ja keelte erinevus ning ka väljakujunenud menetluste ja kindlaks määratud osalejate puudumine selles vallas. Väga tõhus vahend paljude selliste takistuste ületamiseks on asjakohane ja hästi toimiv elektrooniline teabesüsteem, mille eesmärk on lihtsustada liikmesriikide vahelist vastastikust abiandmist ja teabevahetust ning mis seega on oluline liikmesriikide tiheda koostöö võimaldamiseks. Sellise süsteemi abil saaksid nii pädevad asutused kui ka muud osalevad pooled, nagu näiteks sotsiaalpartnerid, kergesti kindlaks teha partnerid liikmesriikides ja nendega edukalt suhelda. Peale selle oleks sellest abi vastastikuse usalduse õhkkonna loomisel, mis on aluseks tõhusale halduskoostööle. |
| --- | --- |

(8)

Märgatavaks takistuseks liikmesriikide vahelise tõhusa koostöö korraldamisel teenuste osutamisega seoses toimuval töötajate lähetamisel on halduskultuuri, struktuuride ja keelte erinevus ning ka väljakujunenud menetluste ja kindlaks määratud osalejate puudumine selles vallas. Väga tõhus vahend paljude selliste takistuste ületamiseks on asjakohane ja hästi toimiv elektrooniline teabesüsteem, mille eesmärk on lihtsustada liikmesriikide vahelist vastastikust abiandmist ja teabevahetust ning mis seega on oluline liikmesriikide tiheda koostöö võimaldamiseks. Sellise süsteemi abil saaksid nii pädevad asutused kui ka muud osalevad pooled, nagu näiteks sotsiaalpartnerid, kergesti kindlaks teha partnerid liikmesriikides ja nendega edukalt suhelda. Peale selle oleks sellest abi vastastikuse usalduse õhkkonna loomisel, mis on aluseks tõhusale halduskoostööle.

| (9) | Peamine abinõu selleks, et ära hoida vaidlusi, probleemseid olukordi ja kuritarvitamist, on edastada ettevõtjatele ja töötajatele kergesti kättesaadavat, täpset ja ajakohast teavet töötingimuste kohta, mis kehtivad lähetatud töötajate suhtes vastuvõtvas riigis. Seetõttu tuleb võtta vajalikke meetmeid, et võimaldada lähetatud töötajatele ja nende tööandjatele parem juurdepääs teabele (8). |
| --- | --- |

(9)

Peamine abinõu selleks, et ära hoida vaidlusi, probleemseid olukordi ja kuritarvitamist, on edastada ettevõtjatele ja töötajatele kergesti kättesaadavat, täpset ja ajakohast teavet töötingimuste kohta, mis kehtivad lähetatud töötajate suhtes vastuvõtvas riigis. Seetõttu tuleb võtta vajalikke meetmeid, et võimaldada lähetatud töötajatele ja nende tööandjatele parem juurdepääs teabele (8).

| (10) | On vaja kiiresti võtta meetmeid, et kõrvaldada puudused lähetatud töötajaid käsitlevate õigusaktide kohaldamisel, jõustamisel ja rakendamisel; tuleb tugevdada liikmesriikide vahelist halduskoostööd, kasutades tõhusamaid teabevahetussüsteeme, parandades juurdepääsu andmetele, edendades teabevahetust ja parimate tavade järgimist, |
| --- | --- |

(10)

On vaja kiiresti võtta meetmeid, et kõrvaldada puudused lähetatud töötajaid käsitlevate õigusaktide kohaldamisel, jõustamisel ja rakendamisel; tuleb tugevdada liikmesriikide vahelist halduskoostööd, kasutades tõhusamaid teabevahetussüsteeme, parandades juurdepääsu andmetele, edendades teabevahetust ja parimate tavade järgimist,

SOOVITAB JÄRGMIST:

1.   Teabevahetussüsteem

Liikmesriikidel tuleb võtta vajalikke meetmeid ja teha jõupingutusi, et luua elektrooniline teabevahetussüsteem, nagu näiteks siseturu infosüsteem (IMI)
   (9)
  , aga eelkõige töötada koos komisjoni talitustega välja vastav rakendus halduskoostöö edendamiseks, et parandada direktiivi 96/71/EÜ praktilist rakendamist.

Elektroonilise teabesüsteemi arendamine halduskoostöö edendamiseks direktiivi 96/71/EÜ raames tähendaks liikmesriikidele järgmist:

| 1) | tuleb määrata kindlaks peateemad ja -küsimused, mille kohta on vaja teavet vahetada, ja mis seega peaksid kuuluma teabevahetussüsteemi; |
| --- | --- |

1)

tuleb määrata kindlaks peateemad ja -küsimused, mille kohta on vaja teavet vahetada, ja mis seega peaksid kuuluma teabevahetussüsteemi;

| 2) | tuleb määrata kindlaks pädevad asutused ja vajaduse korral muud asjaosalised, kes tegelevad lähetatud töötajate töötingimuste järelevalve ja kontrolliga ning kes osalevad teabevahetussüsteemis; |
| --- | --- |

2)

tuleb määrata kindlaks pädevad asutused ja vajaduse korral muud asjaosalised, kes tegelevad lähetatud töötajate töötingimuste järelevalve ja kontrolliga ning kes osalevad teabevahetussüsteemis;

| 3) | tuleb määrata kontaktasutuste osa; |
| --- | --- |

3)

tuleb määrata kontaktasutuste osa;

| 4) | tuleb uurida, millised on piisavad meetmed kohase kaitse tagamiseks liikmesriikide pädevate asutuste ja vajaduse korral ka muude asjaosaliste vahelises teabevahetuses edastatud isikuandmetele (10). |
| --- | --- |

4)

tuleb uurida, millised on piisavad meetmed kohase kaitse tagamiseks liikmesriikide pädevate asutuste ja vajaduse korral ka muude asjaosaliste vahelises teabevahetuses edastatud isikuandmetele (10).

Eelnevate uuringute põhjal peavad liikmesriigid andma koos komisjoni talitustega hinnangu ja tegema otsuse selle kohta, kas IMI on kõige parem teabevahetusviis vastavalt direktiivi 96/71/EÜ artiklile 4.

Komisjon juhendab ja toetab seejuures liikmesriike, tehes nendega tihedat koostööd, et jõuda ettenähtud aja jooksul vajalike tulemusteni. Eelkõige aitab komisjon lihtsustada ning koordineerib vabatahtlikkuse alusel loodava töökonna tööd ja vajaduse korral annab välist tehnilist abi spetsiaalse rakenduse väljatöötamise ajal.

2.   Teabe kättesaadavus

Liikmesriikidel tuleb parandada juurdepääsu teabele töötingimuste kohta, mida teenuste osutajad peavad järgima, ning nad peavad tagama, et nende kontaktasutused teeksid oma tööd tõhusalt.

Et veelgi parandada andmete kättesaadavust, peaksid liikmesriigid:

| 1) | vältima üksnes tööalastele õigusaktidele viitamist või ainult üldise teabe andmist nende kohta ja selle asemel osutama täpselt, milliseid töötingimusi ja/või milliseid riiklikke ja/või piirkondlikke õigusakte tuleb nende territooriumile lähetatud töötajate suhtes kohaldada; |
| --- | --- |

1)

vältima üksnes tööalastele õigusaktidele viitamist või ainult üldise teabe andmist nende kohta ja selle asemel osutama täpselt, milliseid töötingimusi ja/või milliseid riiklikke ja/või piirkondlikke õigusakte tuleb nende territooriumile lähetatud töötajate suhtes kohaldada;

| 2) | võtma meetmeid, et muuta üldiselt kättesaadavaks teave selle kohta, milliseid kollektiivlepinguid (ja kelle suhtes) saab kohaldada ning milliseid töötingimusi peavad kohaldama välismaised teenuseosutajad; ning kui võimalik, esitama viidad olemasolevatele veebisaitidele ja muudele kontaktidele, eelkõige asjaomastele sotsiaalpartneritele; |
| --- | --- |

2)

võtma meetmeid, et muuta üldiselt kättesaadavaks teave selle kohta, milliseid kollektiivlepinguid (ja kelle suhtes) saab kohaldada ning milliseid töötingimusi peavad kohaldama välismaised teenuseosutajad; ning kui võimalik, esitama viidad olemasolevatele veebisaitidele ja muudele kontaktidele, eelkõige asjaomastele sotsiaalpartneritele;

| 3) | muutma teabe töötajatele ja teenuseosutajatele kättesaadavaks mitte ainult selle riigi riigikeel(t)es, kus teenuseid osutatakse; võimaluse korral koostama kokkuvõtliku voldiku põhiliste kohaldatavate töötingimuste kohta; |
| --- | --- |

3)

muutma teabe töötajatele ja teenuseosutajatele kättesaadavaks mitte ainult selle riigi riigikeel(t)es, kus teenuseid osutatakse; võimaluse korral koostama kokkuvõtliku voldiku põhiliste kohaldatavate töötingimuste kohta;

| 4) | kasutama paremini Interneti võimalusi ja parandama riiklikel veebisaitidel edastatava teabe selgust ja kättesaadavust (11). |
| --- | --- |

4)

kasutama paremini Interneti võimalusi ja parandama riiklikel veebisaitidel edastatava teabe selgust ja kättesaadavust (11).

Lisaks eelnevale peaksid liikmesriigid:

| 5) | hoolitsema selle eest, et kontaktasutuste töö oleks tõhusalt organiseeritud ning nad oleksid varustatud personali ja vajalike ressurssidega, et täita oma kohust jagada teavet; |
| --- | --- |

5)

hoolitsema selle eest, et kontaktasutuste töö oleks tõhusalt organiseeritud ning nad oleksid varustatud personali ja vajalike ressurssidega, et täita oma kohust jagada teavet;

| 6) | võimaluse korral nimetama kontaktasutuses kontaktisiku, kelle kohuseks on tegelda teabepäringutega. |
| --- | --- |

6)

võimaluse korral nimetama kontaktasutuses kontaktisiku, kelle kohuseks on tegelda teabepäringutega.

Komisjon toetab selles osas jätkuvalt liikmesriike, eelkõige veebisaidi EUROPA portaali kaudu, millel on viidad riiklikele veebilehtedele, kus käsitletakse töötajate lähetamist.

3.   Head tavade vahetus

Liikmesriigid peaksid aktiivselt osalema protsessis, milles ametlikult ja süsteemselt selgitatakse välja ja vahetatakse häid tavasid töötajate lähetamise vallas, võttes osa komisjoni korraldatavatest vastavateemalistest koostööfoorumitest, nagu näiteks kavandatav kõrgtasemeline komitee (täpsem teave on esitatud lisas).

Brüssel, 31. märts 2008.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vladimír ŠPIDLA

---

(1)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

1

(2)  Komisjoni töödokumendid SEC (2006) 439 ja SEC (2007) 747 ning teatis „Töötajate lähetamine seoses teenuste osutamisega: selle eeliste ja võimaluste tõhustamine, tagades töötajate kaitse”, eriti selle 6. osa „Järeldused”, KOM (2007) 304 (lõplik) 13. juuni 2007, lk 9.

2

(3)  Vt ka Euroopa Parlamendi 11. juuli 2007. aasta resolutsioon B6-0266/2007.

3

(4)  KOM(2006) 159 lõplik, 4. aprill 2006.

4

(5)  Teatis „Töötajate lähetamine seoses teenuste osutamisega: selle eeliste ja võimaluste tõhustamine, tagades töötajate kaitse”, eriti selle 6. osa „Järeldused”, KOM (2007) 304 (lõplik), 13. juuni 2007, ja selle juurde kuuluv töödokument SEK (2007) 747.

5

(6)  Sama Euroopa Parlamendi 26. oktoober 2006. aasta resolutsioon Schroedteri aruande kohta.

6

(7)  Sama punkti rõhutatakse ka Euroopa Parlamendi resolutsioonis, vt eriti punktid 21 ning 32 ja järgnevad. Tööõiguse ajakohastamisega (KOM (2006) 708, 22. november 2006) seoses algatatud avalikul arutelul laekunud vastukajadest ilmnes, et liikmesriigid toetavad laialdaselt vajadust teha paremat koostööd (vt KOM(2007) 627 (lõplik) 24. oktoober 2007 ja sinna juurde kuuluv töödokument SEK (2007) 1373).

7

(8)  Sama rõhutas ka Euroopa Parlament ja kutsus üles tegutsema oma 11. juuli 2007. aasta resolutsioonis (vt punkt 18).

8

(9)  IMI on infosüsteem, mille eesmärk on lihtsustada vastastikust abi ja teabevahetust liikmesriikide vahel. See kujutab endast turvalist ja kiiret andmevahetuse vahendit Euroopa ametiasutuste vahel, mis võimaldab neil tõhusalt koos töötada, hoolimata tõketest eri keelte ning haldusmenetluste ja -struktuuride tõttu. Esimesed väljaarendatud rakendused toetavad läbivaadatud kutsekvalifikatsioonide Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (2005/36/EÜ) ja teenuste Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohaldamist (2006/123/EÜ).

9

(10)  Vt sellega seoses komisjoni 12. detsember 2007. aasta otsust 2008/49/EÜ siseturu infosüsteemi (IMI) rakendamise kohta seoses isikuandmete kaitsega (ELT L 13, 16.1.2008, lk 18).

10

(11)  Töötajate lähetamist käsitleval komisjoni veebisaidil on viidad liikmesriikide vastavasisulistele veebisaitidele:

11

http://europa.eu.int/comm/employment_social/labour_law/postingofworkers_en.htm

---

LISA

Kõrgtasemeline komitee töötajate lähetamise alal (kavandatav): kavandatav roll, ülesanded ja kohustused

Siiani on teabevahetus toimunud vabatahtlikul alusel valitsustevahelises mitteametlikus töötajate lähetamist käsitlevas ekspertrühmas ja on selgunud, et rühm on suutnud tõhustada olemasolevaid teabevahetuskanaleid, mille kaudu edastatakse teavet lähetatud töötajate töötingimuste kohta. Peale selle on ekspertrühm andnud komisjonile kasulikku teavet direktiivi 96/71/EÜ kohaldamise ja rakendamise kohta.

Halduskoostöö edendamiseks tuleks arendada tõhusaid vahendeid, et selgitada välja ja vahetada häid tavasid kõikides küsimustes, mis on seotud direktiivi 96/71/EÜ korrektse kohaldamise ja jõustamisega. See võimaldaks märgatavalt parandada halduskoostööd ja ära hoida vastuolude teket ning sagedast vajadust pöörduda vaidluste lahendamiseks kohtusse.

Seetõttu, nagu 13. juuni 2007. aasta teatises teada anti, on komisjonil kavas luua kõrgtasemeline komitee, millel on järgmised ülesanded ja eesmärgid:

| 1) | välja selgitada häid tavasid ja kogemusi ning edendada nende vahetamist; |
| --- | --- |

1)

välja selgitada häid tavasid ja kogemusi ning edendada nende vahetamist;

| 2) | edendada asjaomase teabe edastamist, kaasa arvatud teave liikmesriikide vahelise ja/või liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite vahelise (kahepoolse) halduskoostöö vormide kohta |
| --- | --- |

2)

edendada asjaomase teabe edastamist, kaasa arvatud teave liikmesriikide vahelise ja/või liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite vahelise (kahepoolse) halduskoostöö vormide kohta

| 3) | lahendada (haldusalaseid) küsimusi, probleeme ja erinevaid aspekte, mis on seotud direktiivi 96/71/EÜ või töötajate lähetamist käsitlevate riiklike rakendusmeetmete kohaldamise, rakendamise, täitmise ja jõustamisega; |
| --- | --- |

3)

lahendada (haldusalaseid) küsimusi, probleeme ja erinevaid aspekte, mis on seotud direktiivi 96/71/EÜ või töötajate lähetamist käsitlevate riiklike rakendusmeetmete kohaldamise, rakendamise, täitmise ja jõustamisega;

| 4) | uurida raskusi, mis võivad tekkida direktiivi 96/71/EÜ artikli 3 lõike 10 kohaldamisel; |
| --- | --- |

4)

uurida raskusi, mis võivad tekkida direktiivi 96/71/EÜ artikli 3 lõike 10 kohaldamisel;

| 5) | jälgida, milliseid edusamme on tehtud halduskoostöös, eriti halduskoostöö edendamiseks ettenähtud rakenduste väljatöötamisel, IMI-süsteemi kohandamisel ja rakendamisel, teabele juurdepääsu parandamisel, ja teha vajaduse korral ettepanekuid meetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

5)

jälgida, milliseid edusamme on tehtud halduskoostöös, eriti halduskoostöö edendamiseks ettenähtud rakenduste väljatöötamisel, IMI-süsteemi kohandamisel ja rakendamisel, teabele juurdepääsu parandamisel, ja teha vajaduse korral ettepanekuid meetmete võtmiseks;

| 6) | uurida võimalusi, kuidas vajaduse korral tugevdada töötajate õiguste kaitset ja parandada nende seisundit; |
| --- | --- |

6)

uurida võimalusi, kuidas vajaduse korral tugevdada töötajate õiguste kaitset ja parandada nende seisundit;

| 7) | teha sügavuti minev uuring piiriülese jõustamise praktilistest probleemidest. |
| --- | --- |

7)

teha sügavuti minev uuring piiriülese jõustamise praktilistest probleemidest.

Püstitatud eesmärkide täitmiseks tuleb kõrgtasemelisel komiteel kaasata tihedasse koostöösse avalik-õiguslikke asutusi, kelle kohuseks on liikmesriikides korraldada lähetatud töötajate suhtes kohaldatavate õigusaktide kontrolli (näiteks tööinspektsioone). Komitee peaks vastavalt riiklikele õigusaktidele ja/või tavadele ametlikult ja korrapäraselt kaasama ka sotsiaalpartnereid, eelkõige nendes majandussektorites, kus kõige sagedamini töötajate lähetamist kasutatakse.

Komisjon on lähemal ajal valmis vastu võtma otsuse, millega luuakse kõrgtasemeline komitee ja sätestatakse selle koosseis, eesmärgid ja töömeetodid. Komisjon võtab arvesse nõukogus käesoleva soovituse teemal peetava arutelu tulemusi.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 4.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/5

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5065 — AXA/CDC/Hotels ACCOR)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 85/02)

27. märtsil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid prantsuse keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5065 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5065 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 4.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/5

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5073 — Scholz/TTC/GMPL/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 85/03)

31. märtsil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5073 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5073 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 4.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/6

---

Euro vahetuskurss (1)

3. aprill 2008

(2008/C 85/04)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5526 |
| JPY | Jaapani jeen | 159,75 |
| DKK | Taani kroon | 7,4586 |
| GBP | Inglise nael | 0,7832 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,342 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5845 |
| ISK | Islandi kroon | 116,66 |
| NOK | Norra kroon | 8,003 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,938 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 257,44 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6973 |
| PLN | Poola zlott | 3,4833 |
| RON | Rumeenia leu | 3,7103 |
| SKK | Slovakkia kroon | 32,403 |
| TRY | Türgi liir | 1,9933 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7065 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5722 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 12,0975 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9821 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1532 |
| KRW | Korea won | 1 521,55 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,087 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,8927 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2754 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 361,55 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9644 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,355 |
| RUB | Vene rubla | 36,817 |
| THB | Tai baht | 49,093 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6798 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,411 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5526

JPY

Jaapani jeen

159,75

DKK

Taani kroon

7,4586

GBP

Inglise nael

0,7832

SEK

Rootsi kroon

9,342

CHF

Šveitsi frank

1,5845

ISK

Islandi kroon

116,66

NOK

Norra kroon

8,003

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,938

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

257,44

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6973

PLN

Poola zlott

3,4833

RON

Rumeenia leu

3,7103

SKK

Slovakkia kroon

32,403

TRY

Türgi liir

1,9933

AUD

Austraalia dollar

1,7065

CAD

Kanada dollar

1,5722

HKD

Hong Kongi dollar

12,0975

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9821

SGD

Singapuri dollar

2,1532

KRW

Korea won

1 521,55

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,087

CNY

Hiina jüaan

10,8927

HRK

Horvaatia kuna

7,2754

IDR

Indoneesia ruupia

14 361,55

MYR

Malaisia ringit

4,9644

PHP

Filipiini peeso

64,355

RUB

Vene rubla

36,817

THB

Tai baht

49,093

BRL

Brasiilia reaal

2,6798

MXN

Mehhiko peeso

16,411

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 4.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/7

---

Malta valitsuse avaldus vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) artiklile 5

(2008/C 85/05)

Määruse artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud õigusaktid ja skeemid

Üksnes määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklite 43a ja 51a kohaldamise konkreetsel eesmärgil loetakse „riigiteenistujate eriskeemideks” (nimetatud määruse artikli 1 punktis (ja) sätestatud tähenduses) pensione, mida makstakse järgmiste õigusaktide kohaselt:

| 1. | pensionite määrus (ptk. 393); |
| --- | --- |

1.

pensionite määrus (ptk. 393);

| 2. | politseiseadus (ptk. 164); |
| --- | --- |

2.

politseiseadus (ptk. 164);

| 3. | vanglaseadus (ptk. 260); |
| --- | --- |

3.

vanglaseadus (ptk. 260);

| 4. | Malta relvajõudude seadus (ptk. 220). |
| --- | --- |

4.

Malta relvajõudude seadus (ptk. 220).

Nimetatud pensionite kõnealuse määruse kohaldamisalasse lisamine ei mõjuta selliste skeemide nagu „teenistuspensionite” määratlust sotsiaalkindlustusseaduse (ptk. 318) kohaldamise eesmärgil.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 4.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/8

---

Konkursikutse — „Ettevalmistav meede MEDIA International”

(2008/C 85/06)

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

„Ettevalmistava meetme MEDIA International” eesmärk on uurida ja katsetada Euroopa kutseliste filmitegijate ja kolmandate riikide asjatundjate vahelist koostööd. See hõlmab järgmist:

| — | koolituse toetamine; |
| --- | --- |

—

koolituse toetamine;

| — | müügiedenduse toetamine; |
| --- | --- |

—

müügiedenduse toetamine;

| — | kinovõrkude arendamise toetamine. |
| --- | --- |

—

kinovõrkude arendamise toetamine.

Vastavalt „Ettevalmistava meetme MEDIA International” 2008. aasta töökavale kutsub Euroopa Komisjon käesolevaga konsortsiume esitama ettepanekuid

2.   Abikõlblikud kandidaadid

Konkursikutse on avatud Euroopa Liidu 27 liikmesriigi ja kolmandate riikide õigussubjektidele.

3.   Projektide eelarve

Käesoleva konkursikutse raames antav maksimaalne kogusumma on 1,98 miljonit EUR.

Komisjoni rahaline toetus ei või sõltuvalt meetme laadist ületada 50 %, 75 % või 80 % abikõlblike kulude kogusummast.

Rahalist abi antakse toetusena.

Projektide maksimaalne kestus on 12 kuud.

4.   Hindamine ja valik

Komisjon kaasab esitatud taotluste hindamisse sõltumatuid eksperte. Hindamiskriteeriumid on määratletud „Ettevalmistava meetme MEDIA International” töökavas. Hindamise edukalt läbinud taotlused järjestatakse kvaliteedi alusel. Komisjoni antava toetuse taotluste hindamismenetlus on sätestatud Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavas finantsmääruses (1).

5.   Taotluste esitamise tähtaeg

Taotlused tuleb saata hiljemalt 13. juuniks 2008 järgmisel aadressil:

| Ms Aviva Silver |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General Information Society and Media |
| Directorate A — Audiovisual, Media and Internet |
| Unit A2 — MEDIA programme and media literacy |
| Office BU33 02/005 |
| B-1049 Brussels |

Ms Aviva Silver

European Commission

Directorate-General Information Society and Media

Directorate A — Audiovisual, Media and Internet

Unit A2 — MEDIA programme and media literacy

Office BU33 02/005

B-1049 Brussels

6.   Üksikasjad

Konkursikutse üksikasjalik tekst koos töökava, suuniste ja taotluse vormidega on kättesaadav järgmisel veebiaadressil:

http://ec.europa.eu/media

Taotlused peavad vastama konkursikutse tingimustele ning nende esitamiseks tuleb kasutada ettenähtud vormi.

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1), muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

---

| 4.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/10

---

Konkursikutse seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammiga „Inimesed”

(2008/C 85/07)

Teatatakse konkursikutsest seoses Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamis-tegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) tööprogrammidega „Inimesed” .

Taotlusi oodatakse seoses järgmiste konkurssidega. Konkursside tähtajad ja eelarved esitatakse konkursikut-sete tekstis, mis avaldatakse CORDISe veebilehel.

Eriprogramm „Inimesed”:

Konkursikutse tunnused: FP7-PEOPLE-ITN-2008

Kõnealune konkursikutse on seotud komisjoni 28. novembri 2007 aasta otsusega K(2007) 5740 vastu võetud tööprogrammiga.

Konkursside eeskirjad, tööprogrammid ja taotluste esitamise juhised on kättesaadavad CORDISe veebilehel: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 4.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 85/08)

| 1. | 26. märtsil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Electrabel S.A. (edaspidi „Electrabel”, Belgia), mille üle omab kontrolli ettevõtja Suez group (edaspidi „Suez”, Prantsusmaa), omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Compagnie Nationale du Rhône SA („CNR”, Prantsusmaa) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

26. märtsil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Electrabel S.A. (edaspidi „Electrabel”, Belgia), mille üle omab kontrolli ettevõtja Suez group (edaspidi „Suez”, Prantsusmaa), omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Compagnie Nationale du Rhône SA („CNR”, Prantsusmaa) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Electrabel: elektrienergia tootmine, gaasi ja elektrienergia kaubandus ning müük, gaasi- ja elektrienergia infrastruktuuri haldamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Electrabel: elektrienergia tootmine, gaasi ja elektrienergia kaubandus ning müük, gaasi- ja elektrienergia infrastruktuuri haldamine;

| — | Suez: avalike teenuste (elektrienergia, gaas, energiateenused, vesi, jäätmed) haldamine; |
| --- | --- |

—

Suez: avalike teenuste (elektrienergia, gaas, energiateenused, vesi, jäätmed) haldamine;

| — | CNR: elektrienergia tootmine, kaubandus ja müük ja hüdroenergeetika. |
| --- | --- |

—

CNR: elektrienergia tootmine, kaubandus ja müük ja hüdroenergeetika.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 4.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/12

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5129 — Delta Lloyd/Swiss Life Belgium)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 85/09)

| 1. | 26. märtsil 2008 sai komisjon vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 139/2004 artiklile 4 (1) teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Delta Lloyd N.V. (edaspidi „Delta Lloyd”, Madalmaad), mis kuulub kontserni Aviva, omandab nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses täieliku kontrolli kogu ettevõtja Swiss Life Belgium N.V. (edaspidi „Swiss Life Belgium”, Belgia) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

26. märtsil 2008 sai komisjon vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 139/2004 artiklile 4 (1) teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Delta Lloyd N.V. (edaspidi „Delta Lloyd”, Madalmaad), mis kuulub kontserni Aviva, omandab nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses täieliku kontrolli kogu ettevõtja Swiss Life Belgium N.V. (edaspidi „Swiss Life Belgium”, Belgia) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Delta Lloyd: Finantsteenused. Ettevõtja peamised tegevusalad on kindlustustoodete tagamine ja turustamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Delta Lloyd: Finantsteenused. Ettevõtja peamised tegevusalad on kindlustustoodete tagamine ja turustamine;

| — | Swiss Life Belgium: elukindlustuse, eelkõige pensionitoodete pakkumine. |
| --- | --- |

—

Swiss Life Belgium: elukindlustuse, eelkõige pensionitoodete pakkumine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.5129 — Delta Lloyd/Swiss Life Belgium):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.5129 — Delta Lloyd/Swiss Life Belgium):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 4.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/13

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2008/C 85/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SAN SIMÓN DA COSTA”

EÜ nr: ES/PDO/005/0359/19.08.2004

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria — Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación — Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación. España |
| --- | --- |
| Aadress: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Nimi:

Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria — Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación — Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación. España

Aadress:

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Telefon:

(34) 913 47 53 94

Faks:

(34) 913 47 54 10

E-post:

—

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | D. Javier Piñeiro López (Quesería AS Fontelas) y otros productores |
| --- | --- |
| Aadress: | Lobán, 3 |
| E-San Simón da Costa, Vilalba (Lugo) |

Nimi:

D. Javier Piñeiro López (Quesería AS Fontelas) y otros productores

Aadress:

Lobán, 3

E-San Simón da Costa, Vilalba (Lugo)

Telefon:

(34) 982 52 57 88

Faks:

(34) 982 52 57 88

E-post:

as_fontelas@wanadoo.es

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Klass 1.3. Juust.

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „San Simón da Costa”

4.2.   Kirjeldus: Lehmapiimast toodetud juust, millel on järgmised omadused:

| — | Kuju: meenutab pirni ja/või kuuli, terava tipuga. |
| --- | --- |

—

Kuju: meenutab pirni ja/või kuuli, terava tipuga.

| — | Koorik: suitsutatud, kõva, elastsuseta, 1–3 mm jämedune, ookerkollaka värvusega, mõnevõrra õline. |
| --- | --- |

—

Koorik: suitsutatud, kõva, elastsuseta, 1–3 mm jämedune, ookerkollaka värvusega, mõnevõrra õline.

| — | Sisu: peene tekstuuriga, rasvane, poolkõva, poolelastne ja tihe, valge kuni kollaka värvusega, iseloomuliku lõhna ja maitsega. |
| --- | --- |

—

Sisu: peene tekstuuriga, rasvane, poolkõva, poolelastne ja tihe, valge kuni kollaka värvusega, iseloomuliku lõhna ja maitsega.

| — | Augud: vähesed ümara või ebakorrapärase kujuga augud, mis on erineva suurusega, kuid herneterast siiski poole väiksemad. |
| --- | --- |

—

Augud: vähesed ümara või ebakorrapärase kujuga augud, mis on erineva suurusega, kuid herneterast siiski poole väiksemad.

| — | Kuivainesisaldus: vähemalt 55 %. |
| --- | --- |

—

Kuivainesisaldus: vähemalt 55 %.

| — | Rasvasisaldus: vahemikus 45 % –60 % kuivainest. |
| --- | --- |

—

Rasvasisaldus: vahemikus 45 % –60 % kuivainest.

| — | pH: vahemikus 5,0–5,6. |
| --- | --- |

—

pH: vahemikus 5,0–5,6.

Kõnealuse päritolunimetusega juustu turustatakse kahel kujul:

Suured, laagerdunud vähemalt 45 päeva, lõpliku massiga vahemikus 0,8–1,5 kg ning 13–18 cm kõrgused.

Väikesed („Bufón”), laagerdunud vähemalt 30 päeva, lõpliku massiga vahemikus 0,4–0,8 kg ning 10–13 cm kõrgused.

4.3.   Geograafiline piirkond: Kaitstud päritolunimetusega „San Simón da Costa” juustu valmistamiseks kasutatavat piima toodetakse ja juustud valmistatakse Terra Cha geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmisi Lugo provintsis asuvaid haldusüksusi: Vilalba, Muras, Xermade, Abadín, Guitiriz, Begonte, Castro de Rei, Cospeito ja A Pastoriza.

4.4.   Päritolutõend: Üksnes asjakohasesse registrisse kantud põllumajandusettevõtetest saadud piima võib kasutada kaitstud päritolunimetusega „San Simón da Costa” juustu valmistamiseks.

„San Simón da Costa” päritolunimetusega võib tähistada üksnes juustusid, mis on valmistatud, laagerdunud ja suitsutatud kontrolliasutuse peetavasse registrisse kantud juustumeiereides ning laagerdamis- ja suitsutusrajatistes.

Kõnealuste spetsifikaatide järgimise tagamiseks peab kontrolliasutus registreid järelevalve teostamise kohta loomakasvatusettevõtetes, juustumeiereides ja laagerdamisrajatistes. Kõiki juriidilisi ja füüsilisi isikuid, kelle vara on kantud kõnealustesse registritesse, samuti kõiki seadmeid ning toodangut kontrollitakse, et teha kindlaks, kas „San Simón da Costa” kaitstud päritolunimetust kandvad tooted vastavad spetsifikaadis sätestatud nõuetele.

Kontrollid põhinevad põllumajandusettevõtete ja seadmete ülevaatusel, dokumentide läbivaatamisel ning toormaterjalide ja juustude analüüsimisel. Kui avastatakse, et toormaterjal või juust ei olnud toodetud spetsifikaadi kohaselt või et juust ei vasta nõuetele või on märkimisväärsete kahjustustega, ei või asjaomaseid juustusid turustada „San Simón da Costa” kaitstud päritolunimetusega.

Kaitstud päritolunimetusega juustud on tähistatud nummerdatud lisaetiketiga, mida väljastab ja kontrollib kontrolliasutus.

4.5.   Tootmismeetod: Juustud valmistatakse toorest või pastöriseeritud naturaalsest täispiimast, mis pärineb galiitsia valget, šveitsi pruuni ja friisi tõugu lehmadelt ning nende ristanditelt, keda on kasvatatud kaitstud päritolunimetuste registrisse kantud usaldusväärsetes põllumajandusettevõtetes. Piim ei sisalda ternespiima ega säilitusaineid ning peab vastama õigusaktides sätestatud üldistele nõuetele.

Piima ei tohi ühelgi viisil standardida ning seda tuleb nõuetekohaselt säilitada temperatuuril kuni 4 °C, et vältida mikroorganismide tekkimist. Juustu valmistamine peab algama hiljemalt 48 tunni möödumisel lüpsist. Tootmine hõlmab järgmisi etappe:

Kalgendamine: kalgendumise esilekutsumiseks kasutatakse laapi, mille aktiivsed koostisosad on ensüümid kümosiin ja pepsiin. Kasutatakse piimahappebakterite Lactococcus lactis, Streptococus cremoris ja Streptococus lactis mitut tüve. Soositakse omamaiste tüvede taastamist ja kasutamist Piim kalgendatakse 30–40 minuti jooksul temperatuurivahemikus 31–33 °C, välja arvatud toorpiima kasutamise korral; sel juhul on temperatuur 30–35 minuti jooksul vahemikus 28–32 °C.

Lõikamine: kalgend lõigatakse vajaliku suurusega tükkideks, et saada 5–12 mm läbimõõduga graanulid.

Vormimine: kalgend asetatakse sellise kuju ja suurusega vormidesse, mis on vajalikud sertifitseeritud tootele iseloomulike omadustega juustude valmistamiseks.

Pressimine: juust pressitakse sobivates pressides vajaliku aja jooksul sõltuvalt pressimise tugevusest ning juustude suurusest. Juustud mähitakse puuvillase riide sisse, et hõlbustada vadaku eemaldamist ning sileda kooriku tekkimist.

Soolamine: juustud asetatakse 14–17 % kontsentratsiooniga soolvette kuni 24 tunniks.

Laagerdumine: pärast soolamist laagerduvad suured juustutükid vähemalt 45 päeva ning väikesed (Bufón) 30 päeva. Juustusid pööratakse ja puhastatakse laagerdumise ajal, et nad omandaksid iseloomulikud omadused.

Hallitusevastane töötlus: see valikprotseduur seisneb juustude asetamises oliiviõlivanni või töötlemises muu lubatud tootega, et pärssida hallituse teket.

Suitsutamine: juustusid suitsutatakse iseloomuliku värvuse tekkimiseks vajaliku aja jooksul ning seejuures tagatakse, et juustud ei puutu kokku tulega. Suitsutamiseks kasutatakse alati kooreta kasepuitu.

Toote kvaliteedi ja jälgitavuse tagamiseks peaks kaitstud tähisega juuste üldiselt turustama tervete juustudena kontrolliasutuse poolt lubatud pakendis. Kontrolliasutus võib siiski lubada juustu portsjonitena turustamist, samuti müügikohas tükeldamist, tingimusel et selleks on loodud sobiv järelevalvesüsteem, millega tagatakse toote päritolu, kvaliteet, ideaalsed säilitamistingimused ning toote nõuetekohane esitlemine tarbijatele, ning mille puhul on välistatud mis tahes arusaamatuste tekkimise võimalus.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Ajalooline seos:

Legendi järgi sai „San Simón da Costa” juustu valmistamine alguse castreña kultuuri kelti hõimude juures Sierra de Carba ja Xistrali mägedes. Pärimuste kohaselt veeti Rooma impeeriumi aegadel juustu Rooma, kus seda hinnati omapärase maitse ja pika säilimisaja poolest. Hiljem kasutati seda juustu feodaalidele ja kirikule rendi ja kümnise tasumiseks.

Looduslik seos:

Terra Cha piirkond on üks Galiitsia ulatuslikumaid ja väljakujunenumaid alasid, mille terviklikkust täiendab mäestikest ümbritsetud tasane maastik.

Geograafilise keskkonna mõju juustu eripärastele omadustele:

Järgmistel geograafilise keskkonnaga seotud teguritel on mõju „San Simón da Costa” juustu iseloomulikele omadustele:

| a) | Esiteks, geograafiline keskkond on soodus rohke ja kõrgekvaliteedilise sööda kasvuks. Sööt koosneb peamiselt omamaistest heintaimedest (timut, valge kastehein, aruhein ja raihein) ja kaunviljadest (nõiahammas, ristik, lutsern) mis on kohandunud piirkonna mõõdukas-niiskete tingimustega. |
| --- | --- |

a)

Esiteks, geograafiline keskkond on soodus rohke ja kõrgekvaliteedilise sööda kasvuks. Sööt koosneb peamiselt omamaistest heintaimedest (timut, valge kastehein, aruhein ja raihein) ja kaunviljadest (nõiahammas, ristik, lutsern) mis on kohandunud piirkonna mõõdukas-niiskete tingimustega.

| b) | Lisaks toodetakse piima väikestes pereettevõtetes ning selleks kasutatakse traditsioonilisi karjakasvatusmeetodeid. Karjast moodustavad seniajani suure osa piirkonnale omased tõud ning selle tõttu on toodetud piim kõrge kvaliteediga ja eripäraste omadustega. Lisaks söödetakse loomi peamiselt talumajapidamises toodetud söödaga, mida täiendatakse, kui ilm lubab, karjatamisega.
  Jõusööta ostetakse kokku üksnes siis, kui esineb tavapäraste söödaliikide tarneraskusi, ning neid kasutatakse täiendava söödana, et katta karja energiavajadust. Sööt peaks võimaluste piires pärinema määratletud piirkonnast. Traditsiooniline mudel, mille puhul väljastpoolt ettevõtet pärit sööda osa hoitakse rangelt minimaalsena, aitab kaasa väikeste pereettevõtete majandusliku elujõulisuse säilimisele.
  Selliste põllumajandusettevõtete omadused muudavad nendes toodetud piima juustu valmistamiseks ideaalseks. Teaduslikult on tõestatud, et sellised looduslikumad tootmissüsteemid ja karja söötmismeetodid parandavad piima toiteväärtust, tõstes selle lipiidide profiili konjugeeritud linoolhappe ning oomega-3 rasvhappe sisaldust, sest mida rohkem rohtu lehmad söövad, seda rohkem tõuseb kõnealuste juustu kvaliteeti mõjutavate toitumuslikult kasulike rasvade sisaldus. |
| --- | --- |

b)

Lisaks toodetakse piima väikestes pereettevõtetes ning selleks kasutatakse traditsioonilisi karjakasvatusmeetodeid. Karjast moodustavad seniajani suure osa piirkonnale omased tõud ning selle tõttu on toodetud piim kõrge kvaliteediga ja eripäraste omadustega. Lisaks söödetakse loomi peamiselt talumajapidamises toodetud söödaga, mida täiendatakse, kui ilm lubab, karjatamisega.

Jõusööta ostetakse kokku üksnes siis, kui esineb tavapäraste söödaliikide tarneraskusi, ning neid kasutatakse täiendava söödana, et katta karja energiavajadust. Sööt peaks võimaluste piires pärinema määratletud piirkonnast. Traditsiooniline mudel, mille puhul väljastpoolt ettevõtet pärit sööda osa hoitakse rangelt minimaalsena, aitab kaasa väikeste pereettevõtete majandusliku elujõulisuse säilimisele.

Selliste põllumajandusettevõtete omadused muudavad nendes toodetud piima juustu valmistamiseks ideaalseks. Teaduslikult on tõestatud, et sellised looduslikumad tootmissüsteemid ja karja söötmismeetodid parandavad piima toiteväärtust, tõstes selle lipiidide profiili konjugeeritud linoolhappe ning oomega-3 rasvhappe sisaldust, sest mida rohkem rohtu lehmad söövad, seda rohkem tõuseb kõnealuste juustu kvaliteeti mõjutavate toitumuslikult kasulike rasvade sisaldus.

| c) | Asjaomases piirkonnas kasvab palju kaski, mille puitu kasutatakse juustude suitsutamisel juustudele eriomase värvuse ja lõhna andmiseks. |
| --- | --- |

c)

Asjaomases piirkonnas kasvab palju kaski, mille puitu kasutatakse juustude suitsutamisel juustudele eriomase värvuse ja lõhna andmiseks.

| d) | Lisaks sellele on piirkonna talupidajatel pikaajaline traditsioon kõnealuse juustu valmistamiseks koos selle unikaalsete omadustega, nagu juustu koheselt äratuntavaks tegev eriomane ja traditsiooniline kuju, samuti on nende toode saavutanud tarbijate seas igati väljateenitud prestiiži ning tuntuse. |
| --- | --- |

d)

Lisaks sellele on piirkonna talupidajatel pikaajaline traditsioon kõnealuse juustu valmistamiseks koos selle unikaalsete omadustega, nagu juustu koheselt äratuntavaks tegev eriomane ja traditsiooniline kuju, samuti on nende toode saavutanud tarbijate seas igati väljateenitud prestiiži ning tuntuse.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Dirección General de Producción, Industrias y Calidad Agroalimentaria |
| --- | --- |
| Aadress: | Edificio Administrativo San Caetano, Santiago de Compostela |
| Telefon: | (34) 981 54 47 77 |
| Faks: | (34) 981 54 57 35 |
| E-post: | — |

Nimi:

Dirección General de Producción, Industrias y Calidad Agroalimentaria

Aadress:

Edificio Administrativo San Caetano, Santiago de Compostela

Telefon:

(34) 981 54 47 77

Faks:

(34) 981 54 57 35

E-post:

—

4.8.   Märgistus: Kaitstud päritolunimetusega „San Simón da Costa” märgistatud juust peab pärast sertifikaadile ja asjaomastele eeskirjadele vastamise tõendamist kandma reguleeriva asutuse kinnitatud ja väljastatud pitserit, märgist või lisaetiketti, millel on tähtnumbriline järjestikune kood ning ametlik päritolunimetuse logo.

Märge „Denominación de Origen Protegida San Simón da Costa” peab olema nähtav nii märgisel kui ka lisaetiketil.

Märgisel peab olema teave selle kohta, kas juust on toodetud toorpiimast või pastöriseeritud piimast.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 4.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/17

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2008/C 85/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„MELTON MOWBRAY PORK PIE”

EÜ nr: UK/PGI/005/0335/13.02.2004

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Department for the Environment, Food and Rural Affairs |
| --- | --- |
| Aadress: | Food Chain Marketing and Competitiveness Division Food Exports and Regional Food Branch Area 4C |
| Nobel House |
| 17 Smith Square |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Nimi:

Department for the Environment, Food and Rural Affairs

Aadress:

Food Chain Marketing and Competitiveness Division Food Exports and Regional Food Branch Area 4C

Nobel House

17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Telefon:

(44-207) 238 66 87

Faks:

(44-207) 238 57 28

E-post:

simon.johnson@defra.gsi.gov.uk

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | The Melton Mowbray Pork Pie Association |
| --- | --- |
| Aadress: | P.O. Box 5540 Melton Mowbray |
| Leicestershire LE13 1YU |
| United Kingdom |

Nimi:

The Melton Mowbray Pork Pie Association

Aadress:

P.O. Box 5540 Melton Mowbray

Leicestershire LE13 1YU

United Kingdom

Telefon:

(44-166) 456 93 88

Faks:

—

E-post:

mocallaghan@tiscali.co.uk

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Melton Mowbray Pork Pie”

4.2.   Kirjeldus: Toote „Melton Mowbray Pork Pie” (Melton Mowbray sealihapirukas) koorikul on üleskeeratud serv, mis annab pirukale tema iseloomuliku kaarja kuju. Tainas on kuldpruun ja tihke tekstuuriga. Sealihatäidis on valmistatud soolamata lihast ja seepärast on ta küpsetatud sealihale sarnase halli värvusega. Täidis on mahlakas ja mure. Kogu toote lihasisaldus peab olema vähemalt 30 %. Täidise ja taina vahel on kallerdisekiht.

Pirukas on rammusa, küpsenud maitsega ja selle täidisel, mis on vürtsitatud eelkõige pipraga, on tugev lihamaitse.

Pirukad ei tohi sisaldada sünteetilisi värvi-, maitse- ega säilitusaineid. Nad on saadaval eri suuruses ja kaalus ning on müügil mitmetes müügiasutustes, sealhulgas traditsionaalsetes lihapoodides, selvehallides, kulinaariakauplustes ja toitlustusasutustes.

4.3.   Geograafiline piirkond: Melton Mowbray linna ja selle piirkonna piirid on järgmised:

põhjas maantee A52 alates kiirteest M1 kuni maanteeni A1, kaasa arvatud Nottingham;

idas maantee A1 alates maanteest A52 kuni maanteeni A605, kaasa arvatud Grantham ja Stamford;

läänes kiirtee M1 alates maanteest A52 kuni maanteeni A45;

lõunas maanteed A45 ja A605 alates kiirteest M1 kuni maanteeni A1, kaasa arvatud Northampton.

Ühe kohaliku ajaloolase tehtud laiaulatuslik uurimistöö on näidanud, et „Melton Mowbray Pork Pie” pirukat toodeti 19. sajandi algul ja keskel, kui seda hakati tootma äriotstarbel, geograafiliste ja majanduslike takistuste tõttu vaid Melton Mowbray linnas ja seda ümbritsevas piirkonnas.

Eespool kirjeldatud geograafiline piirkond on algsest tootmispiirkonnast suurem. Selle puhul on arvesse võetud asjaolu, et kõnealuste takistuste tähtsus on aja jooksul vähenenud ja tunnistatakse, et „Melton Mowbray Pork Pie” tootmine allpool kirjeldatud meetodil on juba sada aastat toimunud Melton Mowbray laiemas ümbruses.

4.4.   Päritolutõend: Seda, et kõnealust toodet valmistatakse eespool kindlaksmääratud piirkonnas, saab tõendada tootjate säilitatud dokumentide ja kasutuses olevate jälgitavussüsteemide abil. Määratud kontrolliasutus kontrollib igal aastal kõiki tootjaid, tagamaks et nad järgivad toote spetsifikaati.

Kontrolliasutus annab igale liikmele oma sertifitseerimisnumbri, mis tuleb „Melton Mowbray Pork Pie” müümisel märkida selle pakenditele ja muudele müügikohas kasutatavatele materjalidele. Selle kordumatu numbri abil saab kindlaks teha iga müüdud piruka tootja. Mõnda väiketootjate valmistatud toodet müüakse vaid nende endi jaemüügipunktides, samas kui suuremad liikmed müüvad oma tooteid suurte jaemüüjate kaudu.

Ühendkuningriigi toidustandardiamet (Food Standards Agency) annab tootjatele tervisemärgi, mis koos kuupäeva koodi kasutamisega tagab toote täieliku jälgitavuse alates müügikohast kuni tootepartiini ja sealt omakorda kuni toote iga koostisosa heakskiidetud tarnijani.

Melton Mowbray Pork Pie Association jälgib ühingu poolt kõikidele selle liikmetele välja antud autentsust tõestava märgi kasutamist. Ka seda märki kasutatakse kõikidel pakenditel ja müügikohas kasutatavatel materjalidel.

4.5.   Tootmismeetod: „Melton Mowbray Pork Pie” tootmisel tohib kasutada vaid järgmisi toormaterjale:

Tootmismeetod on järgmine.

Taina koostisosad segatakse, sellest vormitakse tainaplaadid ja -katted ning neil lastakse enne pirukate valmistamist seista.

Sealiha tükeldatakse või peenestatakse hakklihaks ja segatakse täidise valmistamiseks selle koostisosadega.

Tainaplaadid surutakse kas rõnga- või torukujulise vormi või muu sarnase toe sisse.

Piruka täidis jaotatakse portsjoniteks ja asetatakse piruka põhjale, pirukas kaetakse eelnevalt valmis lõigatud või lehtedeks rullitud kattega, mille ääred surutakse kinni. Mõned pirukad on vormitud käsitsi ja mõnede pirukate ääred on käsitsi dekoratiivselt säbruliseks surutud.

Pirukad võetakse seejärel vormidest välja ja asetatakse ilma nendeta küpsetusplaadile. Mõned sellesse valmistamisjärku jõudnud pirukad külmutatakse ja säilitatakse hilisemaks küpsetamiseks või müügiks külmutatud tootena kodus küpsetamise otstarbel.

Seejärel pirukad küpsetatakse, kuni nende koorik on kuldpruun, neil lastakse jahtuda ja lisatakse kallerdis.

Seejärel jahutatakse pirukad alla 8 °C.

Pirukad võib seejärel kas pakendada ja lisada neile jaemüügi jaoks kuupäeva kood või jätta pakendamata. Pirukad võib nende müümiseni jahutuskambrisse asetada. Mõned pirukad müüakse soojana nelja tunni jooksul pärast kallerdise lisamist.

Pirukaid müüakse mitmes eri müügiasutustes, alates suurtest selvehallidest kuni tootja kaupluseni.

4.6.   Seos piirkonnaga: Alates 16. sajandist toimus Melton Mowbray linna ümbritseva maa ulatuslik tarastamine. Sellise maade jagamise tagajärjel kadusid maastikult suured avatud väljad ja tekkisid Ida-Midlandi põllunduspiirkondadele iseloomulikud hekkidega ääristatud põllud. Selle tulemusel sai senise avatud väljadel toimuva lambakasvatuse asemel peamiseks põllumajandustegevuseks kontrollitud veisekasvatus. Lehmapiima ülejäägist toodeti juustu, eriti Blue Stiltonit. Üks juustutootmisel tekkivaid kõrvalsaadusi on vadak. Kliidega segatuna on see väga hea seasööt. Seepärast ehitasid piimatootjad sealautu ja kasutasid juustutootmise tõttu tekkinud ülejääke seasöödana.

Leicestershire krahvkonnas istutatakse põllumaade piiride märgistamiseks nende äärtele viirpuud. Kui hekk on kasvanud ligikaudu kahe meetri kõrguseks, lõigatakse ja punutakse selle võrsed, nii et hekk koos põlluäärse kraaviga moodustab läbimatu tõkke, mis on aga ideaalne liikumisrada rebastele. Seetõttu suurenes omakorda rebaste arv. Rebaste arvu piiramiseks peeti neile jahikoertega jahti. Neid koeri juhtisid hobustel ratsa sõitvad inimesed ja nii kujunes rebasejahist välja sügisene/talvine sportlik tegevus. Alates 18. sajandi keskpaigast koondus hooajaliste jahipidajate tegevus Melton Mowbray linna. Sügis- ja talvekuudel tapeti sigu ja valmistati sealihapirukaid. Neid pirukaid kandsid oma taskutes suupisteks kaasas jahiabilised, kui nad rikaste rebaseküttide hobuseid külast külla vedasid. Peagi avastasid selle maitsva lihtsa talupojapiruka ka ratsa sõitvad rebasekütid, kes siis pirukaid oma paunades ja taskutes kaasas kandma hakkasid, et neid jahilkäigu ajal süüa.

Rikastele hooajalistele jahipidajatele hakkasid need hommikusöögilauas pakutavad suurepärased pirukad nii meeldima, et nad soovisid neid ka oma Londoni klubide laual näha. Aastal 1831 hakkas Edward Adcock sealihapirukaid iga päev Leedsist Londonisse suunduva postitõllaga Melton Mowbrayst Londonisse saatma. Nii algas Melton Mowbrayst pärit sealihapirukate turustamine ja müügiedendamine.

Raudtee saabumine tõi kaasa muutused pirukatööstuses. Selle asemel, et kasutada pirukate saatmiseks Londonisse ja teistesse suurematesse linnadesse hobuveoga postitõldu, telliti selleks erivagunid rongides. Melton Mowbray jaama lähedale ehitati küpsetuskodasid ja toodetud pirukaid saadeti tervesse Ühendkuningriiki ning tagasi sõitvate kaubalaevade külmiktrümmides isegi Austraaliasse, Uus-Meremaale ja Lõuna-Aafrikasse. Piruka kuulsus levis ja alates 1870. aastatest kuni sajandivahetuseni oli pirukatööstuses õitseaeg. Tänu toote kasvavale heale mainele tegid mõned juhtivad tootjad ebaõnnestunud katse kaitsta piruka nime jäljendamise eest.

Esimese maailmasõjaga katkes pirukate ekspordikaubandus ja algas pirukatööstuse langus. Viimase kahekümne aasta jooksul on selle tööstusharu tegevus aga taas elavnenud seoses kasvava nõudlusega selle mitmekülgse toidupoolise järele. Eespool määratletud piirkonnas valmistatud Melton Mowbray sealihapirukaid müüakse nüüdseks paljudes suurtes selvehallides ja neid eksporditakse jälle ka teistesse riikidesse.

Viimasel ajal on „Melton Mowbray Pork Pie” mitmel juhul tähelepanu äratanud. Rahvusvahelises reisiraamatus „Lonely Planet” on Melton Mowbray linnale viidatud kui linnale, „mis andis maailmale parima sealihapiruka siin päikese all”. Kõnealuse toote uut populaarsust näitab vahejuhtum 1996. aastal, kui Gloucesteri hertsogi külaskäik ühe pirukatootja kauplusse äratas avalikku tähelepanu ja tema pirukamaitsmist kajastati ühes ajaleheartiklis. Ka BBC pühendas Melton Mowbray sealihapirukatele lõigu oma populaarses tipptunnil ekraanil olevas telesaates „Food and Drink”.

„Melton Mowbray Pork Pie” pakend, kujundus ja turustus müügikohas erineb selgelt teiste sealihapirukate omast. Pirukas on võrreldes teiste sealihapirukatega 10–15 % kallim, kuna tal on teda teistest pirukatest eristav maine ja see õigustab ka kõrgemat hinda. Melton Mowbray Pork Pie Association asutati 1998. aastal, et koondada kõiki eespool kirjeldatud piirkonna tootjaid eesmärgiga kaitsta ehtsa „Melton Mowbray Pork Pie” olemasolu ja suurendada toote päritoluga seotud teadlikkust.

4.7.   Kontrollisasutus:

| Nimi: | Product Authentication Inspectorate Limited |
| --- | --- |
| Aadress: | Rowland House |
| 65 High Street Worthing |
| W. Sussex BN11 1DN |
| United Kingdom |

Nimi:

Product Authentication Inspectorate Limited

Aadress:

Rowland House

65 High Street Worthing

W. Sussex BN11 1DN

United Kingdom

Telefon:

(44-190) 323 77 99

Faks:

(44-190) 320 44 45

E-post:

paul.wright@food-standards.com

4.8.   Märgistus: Pärast kõnealuse toote registreerimist kasutatakse kaitstud geograafilist tähist (KGT) registreeritud tootenimetuse vahetus läheduses.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---