# Den Europæiske Unions C 110/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 110 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang1. maj 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 110

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang1. maj 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| 2008/C 110/01 | Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om udkastet til forslag til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

2008/C 110/01

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om udkastet til forslag til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse

1

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 110/02 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 16 |
| 2008/C 110/03 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5084 — PARE/Acea/JV) (
  1
  ) | 17 |
| 2008/C 110/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) (
  1
  ) | 17 |
| 2008/C 110/05 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4784 — Suez Environnement/SITA) (
  1
  ) | 18 |
| 2008/C 110/06 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5092 — GDF/Suez/Teesside Power) (
  1
  ) | 18 |
| 2008/C 110/07 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5061 — Renault/Russian Technologies/AvtoVaz) (
  1
  ) | 19 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 110/02

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

16

2008/C 110/03

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5084 — PARE/Acea/JV) (
  1
  )

1

17

2008/C 110/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) (
  1
  )

1

17

2008/C 110/05

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4784 — Suez Environnement/SITA) (
  1
  )

1

18

2008/C 110/06

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5092 — GDF/Suez/Teesside Power) (
  1
  )

1

18

2008/C 110/07

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5061 — Renault/Russian Technologies/AvtoVaz) (
  1
  )

1

19

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 110/08 | Euroens vekselkurs | 20 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2008/C 110/09 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder | 21 |
| 2008/C 110/10 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 | 22 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 110/08

Euroens vekselkurs

20

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2008/C 110/09

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder

21

2008/C 110/10

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

22

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 110/11 | Forslagsindkaldelse som led i arbejdsprogrammet under det fælles program Længst muligt i eget hjem (AAL) | 27 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Kommissionen |
| 2008/C 110/12 | Meddelelse vedrørende de gældende antidumpingforanstaltninger over for import til Fællesskabet af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien: Ændring af adressen på en virksomhed, der er pålagt en individuel antidumpingtold | 28 |
| 2008/C 110/13 | Forslag om henlæggelse af anmeldelse 2005/4347 | 29 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

2008/C 110/11

Forslagsindkaldelse som led i arbejdsprogrammet under det fælles program Længst muligt i eget hjem (AAL)

27

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

2008/C 110/12

Meddelelse vedrørende de gældende antidumpingforanstaltninger over for import til Fællesskabet af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien: Ændring af adressen på en virksomhed, der er pålagt en individuel antidumpingtold

28

2008/C 110/13

Forslag om henlæggelse af anmeldelse 2005/4347

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/1

---

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om udkastet til forslag til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse

(2008/C 110/01)

DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSE,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 286,

som henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1),

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (2), særlig artikel 41,

som henviser til Kommissionens anmodning om udtalelse i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001, der blev modtaget den 13. november 2007,

HAR VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

I.   INDLEDNING

Høring af den tilsynsførende

| 1. | Kommissionen har sendt den tilsynsførende et udkast til et forslag til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse (i det følgende benævnt »forslaget«) til høring i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen har sendt den tilsynsførende et udkast til et forslag til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse (i det følgende benævnt »forslaget«) til høring i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001.

| 2. | Forslaget omhandler behandling af PNR-oplysninger i EU og hænger tæt sammen med andre ordninger for indsamling og anvendelse af passageroplysninger, især aftalen mellem EU og USA fra juli 2007. Disse ordninger er af stor interesse for den tilsynsførende, som allerede havde lejlighed til at fremsætte en række indledende bemærkninger angående Kommissionens spørgeskema om det påtænkte EU-PNR-system, som blev udsendt til relevante interessenter i december 2006 (3). Den tilsynsførende udtrykker tilfredshed med Kommissionens anmodning om udtalelse. Den tilsynsførende er af den opfattelse, at nærværende udtalelse bør nævnes i præamblen til Rådets afgørelse. |
| --- | --- |

2.

Forslaget omhandler behandling af PNR-oplysninger i EU og hænger tæt sammen med andre ordninger for indsamling og anvendelse af passageroplysninger, især aftalen mellem EU og USA fra juli 2007. Disse ordninger er af stor interesse for den tilsynsførende, som allerede havde lejlighed til at fremsætte en række indledende bemærkninger angående Kommissionens spørgeskema om det påtænkte EU-PNR-system, som blev udsendt til relevante interessenter i december 2006 (3). Den tilsynsførende udtrykker tilfredshed med Kommissionens anmodning om udtalelse. Den tilsynsførende er af den opfattelse, at nærværende udtalelse bør nævnes i præamblen til Rådets afgørelse.

Forslagets kontekst

| 3. | Formålet med forslaget er at harmonisere medlemsstaternes bestemmelser vedrørende de forpligtelser, der påhviler luftfartsselskaber, der flyver til eller fra mindst én medlemsstats område, for så vidt angår videregivelse af PNR-oplysninger til de kompetente myndigheder med henblik på at forebygge og bekæmpe terrorhandlinger og organiseret kriminalitet. |
| --- | --- |

3.

Formålet med forslaget er at harmonisere medlemsstaternes bestemmelser vedrørende de forpligtelser, der påhviler luftfartsselskaber, der flyver til eller fra mindst én medlemsstats område, for så vidt angår videregivelse af PNR-oplysninger til de kompetente myndigheder med henblik på at forebygge og bekæmpe terrorhandlinger og organiseret kriminalitet.

| 4. | EU har indgået ordninger for videregivelse af PNR-oplysninger til lignende formål med USA og Canada. En første aftale, indgået med USA i maj 2004, blev afløst af en ny aftale i juli 2007 (4). En tilsvarende aftale blev indgået med Canada i juli 2005 (5). Herudover skal der efter planen indledes forhandlinger mellem EU og Australien om en aftale om udveksling af PNR-oplysninger, og Sydkorea forlanger også PNR-oplysninger for flyvninger til Sydkorea, uden at der dog er planer om forhandlinger på europæisk niveau på nuværende tidspunkt. |
| --- | --- |

4.

EU har indgået ordninger for videregivelse af PNR-oplysninger til lignende formål med USA og Canada. En første aftale, indgået med USA i maj 2004, blev afløst af en ny aftale i juli 2007 (4). En tilsvarende aftale blev indgået med Canada i juli 2005 (5). Herudover skal der efter planen indledes forhandlinger mellem EU og Australien om en aftale om udveksling af PNR-oplysninger, og Sydkorea forlanger også PNR-oplysninger for flyvninger til Sydkorea, uden at der dog er planer om forhandlinger på europæisk niveau på nuværende tidspunkt.

| 5. | For EU's vedkommende skal forslaget ses som et supplement til Rådets direktiv 2004/82/EF (6) om transportvirksomheders forpligtelse til at fremsende oplysninger om passagerer, de såkaldte API-oplysninger, med henblik på bekæmpelse af ulovlig indvandring og forbedring af grænsekontrollen. Dette direktiv burde have været gennemført i medlemsstaternes nationale lovgivning senest den 5. september 2006. Det er imidlertid ikke alle medlemsstaterne, der har sørget for at gennemføre direktivet. |
| --- | --- |

5.

For EU's vedkommende skal forslaget ses som et supplement til Rådets direktiv 2004/82/EF (6) om transportvirksomheders forpligtelse til at fremsende oplysninger om passagerer, de såkaldte API-oplysninger, med henblik på bekæmpelse af ulovlig indvandring og forbedring af grænsekontrollen. Dette direktiv burde have været gennemført i medlemsstaternes nationale lovgivning senest den 5. september 2006. Det er imidlertid ikke alle medlemsstaterne, der har sørget for at gennemføre direktivet.

| 6. | I modsætning til API-oplysninger (forhåndsinformation), der angiveligt skal hjælpe med til at identificere enkeltpersoner, vil PNR-oplysninger som nævnt i forslaget skulle bidrage til at foretage risikovurderinger af personer, indhente efterretningsoplysninger og finde forbindelser mellem kendte og ukendte personer. |
| --- | --- |

6.

I modsætning til API-oplysninger (forhåndsinformation), der angiveligt skal hjælpe med til at identificere enkeltpersoner, vil PNR-oplysninger som nævnt i forslaget skulle bidrage til at foretage risikovurderinger af personer, indhente efterretningsoplysninger og finde forbindelser mellem kendte og ukendte personer.

| 7. | Forslaget består af følgende hovedelementer:






  — | Luftfartsselskaberne skal stille PNR-oplysninger til rådighed for medlemsstaternes kompetente myndigheder med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af terrorhandlinger og organiseret kriminalitet. |
| --- | --- | --- |

7.

Forslaget består af følgende hovedelementer:

—

Luftfartsselskaberne skal stille PNR-oplysninger til rådighed for medlemsstaternes kompetente myndigheder med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af terrorhandlinger og organiseret kriminalitet.

| — | Der skal i princippet udpeges en passageroplysningsenhed i hver medlemsstat, der bliver ansvarlig for at indsamle PNR-oplysninger fra luftfartsselskaberne (eller fra de udpegede dataformidlere) og for at foretage en risikovurdering af passagererne. |
| --- | --- |

—

Der skal i princippet udpeges en passageroplysningsenhed i hver medlemsstat, der bliver ansvarlig for at indsamle PNR-oplysninger fra luftfartsselskaberne (eller fra de udpegede dataformidlere) og for at foretage en risikovurdering af passagererne.

| — | De således vurderede oplysninger vil blive videregivet til de kompetente myndigheder i hver medlemsstat. Disse oplysninger vil blive udvekslet med andre medlemsstater fra sag til sag, men kun til ovennævnte formål. |
| --- | --- |

—

De således vurderede oplysninger vil blive videregivet til de kompetente myndigheder i hver medlemsstat. Disse oplysninger vil blive udvekslet med andre medlemsstater fra sag til sag, men kun til ovennævnte formål.

| — | Videregivelse til lande uden for EU er underlagt yderligere betingelser. |
| --- | --- |

—

Videregivelse til lande uden for EU er underlagt yderligere betingelser.

| — | Oplysninger vil blive opbevaret i tretten år, heraf otte år i en inaktiv database. |
| --- | --- |

—

Oplysninger vil blive opbevaret i tretten år, heraf otte år i en inaktiv database.

| — | Behandlingen af oplysningerne er omfattet af (udkastet til) Rådets rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (i det følgende benævnt »rammeafgørelsen om databeskyttelse«) (7). |
| --- | --- |

—

Behandlingen af oplysningerne er omfattet af (udkastet til) Rådets rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (i det følgende benævnt »rammeafgørelsen om databeskyttelse«) (7).

| — | Et udvalg bestående af medlemsstaternes repræsentanter skal bistå Kommissionen med hensyn til protokol- og krypteringsspørgsmål samt kriterier og praksis for risikovurdering. |
| --- | --- |

—

Et udvalg bestående af medlemsstaternes repræsentanter skal bistå Kommissionen med hensyn til protokol- og krypteringsspørgsmål samt kriterier og praksis for risikovurdering.

| — | Der vil blive foretaget en fornyet vurdering af afgørelsen inden tre år efter dens ikrafttrædelse. |
| --- | --- |

—

Der vil blive foretaget en fornyet vurdering af afgørelsen inden tre år efter dens ikrafttrædelse.

Udtalelsens fokus

| 8. | Det forslag, som den tilsynsførende er blevet anmodet om at udtale sig om, repræsenterer endnu et skridt i retning af rutinemæssig indsamling af oplysninger om enkeltpersoner, som i princippet ikke mistænkes for nogen forbrydelse. Som nævnt ovenfor foregår denne udvikling både på internationalt og europæisk plan. |
| --- | --- |

8.

Det forslag, som den tilsynsførende er blevet anmodet om at udtale sig om, repræsenterer endnu et skridt i retning af rutinemæssig indsamling af oplysninger om enkeltpersoner, som i princippet ikke mistænkes for nogen forbrydelse. Som nævnt ovenfor foregår denne udvikling både på internationalt og europæisk plan.

| 9. | Den tilsynsførende noterer sig også, at Artikel 29-Gruppen vedrørende Beskyttelse af Personer i forbindelse med Behandling af Personoplysninger og Gruppen vedrørende Politi og Retsvæsen har forelagt en fælles udtalelse om forslaget (8). Den tilsynsførende støtter denne udtalelse. Nærværende udtalelse fremhæver og kommer nærmere ind på yderligere punkter. |
| --- | --- |

9.

Den tilsynsførende noterer sig også, at Artikel 29-Gruppen vedrørende Beskyttelse af Personer i forbindelse med Behandling af Personoplysninger og Gruppen vedrørende Politi og Retsvæsen har forelagt en fælles udtalelse om forslaget (8). Den tilsynsførende støtter denne udtalelse. Nærværende udtalelse fremhæver og kommer nærmere ind på yderligere punkter.

| 10. | Selv om alle relevante aspekter af forslaget vil blive analyseret, vil den tilsynsførende i sin udtalelse koncentrere sig om fire centrale spørgsmål.






  — | Det første af disse spørgsmål vedrører de påtænkte foranstaltningers legitimitet. Forslaget vil blive vurderet i henseende til formål, nødvendighed og proportionalitet på baggrund af kriterierne i artikel 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- | --- |

10.

Selv om alle relevante aspekter af forslaget vil blive analyseret, vil den tilsynsførende i sin udtalelse koncentrere sig om fire centrale spørgsmål.

—

Det første af disse spørgsmål vedrører de påtænkte foranstaltningers legitimitet. Forslaget vil blive vurderet i henseende til formål, nødvendighed og proportionalitet på baggrund af kriterierne i artikel 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| — | Udtalelsen vil også analysere spørgsmålet om, hvilken lov der gælder for den foreslåede databehandling. Der vil især blive lagt vægt på anvendelsesområdet for rammeafgørelsen om databeskyttelse for så vidt angår anvendelsen af søjle 1-databeskyttelseslovgivning. Der vil også blive set nærmere på konsekvenserne af den gældende databeskyttelsesordning for udøvelsen af den registreredes rettigheder. |
| --- | --- |

—

Udtalelsen vil også analysere spørgsmålet om, hvilken lov der gælder for den foreslåede databehandling. Der vil især blive lagt vægt på anvendelsesområdet for rammeafgørelsen om databeskyttelse for så vidt angår anvendelsen af søjle 1-databeskyttelseslovgivning. Der vil også blive set nærmere på konsekvenserne af den gældende databeskyttelsesordning for udøvelsen af den registreredes rettigheder.

| — | Udtalelsen vil herefter fokusere på beskaffenheden af modtagerne af oplysninger på nationalt plan. Det er især beskaffenheden af passageroplysningsenhederne, dataformidlerne og de kompetente myndigheder, der er udpeget til at foretage risikovurderinger og analysere passageroplysninger, som giver anledning til betænkeligheder, da forslaget ikke indeholder nogen præciseringer i den retning. |
| --- | --- |

—

Udtalelsen vil herefter fokusere på beskaffenheden af modtagerne af oplysninger på nationalt plan. Det er især beskaffenheden af passageroplysningsenhederne, dataformidlerne og de kompetente myndigheder, der er udpeget til at foretage risikovurderinger og analysere passageroplysninger, som giver anledning til betænkeligheder, da forslaget ikke indeholder nogen præciseringer i den retning.

| — | Det fjerde spørgsmål vedrører betingelserne for videregivelse af oplysninger til tredjelande. Det er ikke klart, hvilke betingelser der vil komme til at gælde for sådan videregivelse, når der gælder forskellige regelsæt: betingelserne for videregivelse i henhold til det foreliggende forslag, betingelserne i rammeafgørelsen om databeskyttelse og betingelserne i de eksisterende internationale aftaler (med USA og Canada). |
| --- | --- |

—

Det fjerde spørgsmål vedrører betingelserne for videregivelse af oplysninger til tredjelande. Det er ikke klart, hvilke betingelser der vil komme til at gælde for sådan videregivelse, når der gælder forskellige regelsæt: betingelserne for videregivelse i henhold til det foreliggende forslag, betingelserne i rammeafgørelsen om databeskyttelse og betingelserne i de eksisterende internationale aftaler (med USA og Canada).

| 11. | Den sidste del af udtalelsen kommer ind på en række andre substansspørgsmål, bl.a. positive skridt for så vidt angår databeskyttelse, men også yderligere kilder til bekymring i forslaget. |
| --- | --- |

11.

Den sidste del af udtalelsen kommer ind på en række andre substansspørgsmål, bl.a. positive skridt for så vidt angår databeskyttelse, men også yderligere kilder til bekymring i forslaget.

II.   DE FORESLÅEDE FORANSTALTNINGERS LEGITIMITET

| 12. | For at analysere de foreslåede foranstaltningers legitimitet i overensstemmelse med de grundlæggende databeskyttelsesprincipper, især artikel 8 i EU-charteret om grundlæggende rettigheder og artikel 5-8 i Europarådets konvention nr. 108 (9), er det nødvendigt klart at fastslå formålet med den påtænkte behandling af personoplysninger for at kunne vurdere, om kravene om nødvendighed og proportionalitet er opfyldt. Det bør sikres, at det påtænkte formål ikke kan opfyldes med andre og mindre radikale midler. |
| --- | --- |

12.

For at analysere de foreslåede foranstaltningers legitimitet i overensstemmelse med de grundlæggende databeskyttelsesprincipper, især artikel 8 i EU-charteret om grundlæggende rettigheder og artikel 5-8 i Europarådets konvention nr. 108 (9), er det nødvendigt klart at fastslå formålet med den påtænkte behandling af personoplysninger for at kunne vurdere, om kravene om nødvendighed og proportionalitet er opfyldt. Det bør sikres, at det påtænkte formål ikke kan opfyldes med andre og mindre radikale midler.

Identifikation af formålet

| 13. | Affattelsen af forslaget og den tilhørende konsekvensanalyse tyder på, at målet ikke blot er at identificere kendte terrorister eller kendte kriminelle, der er involveret i organiseret kriminalitet, ved at sammenligne deres navne med navnene på de lister, som de retshåndhævende myndigheder forvalter. Formålet er at indsamle efterretningsoplysninger om terrorisme eller organiseret kriminalitet og mere præcist »at foretage risikovurderinger af personer, indhente efterretningsoplysninger og finde forbindelser mellem kendte og ukendte personer« (10). På linje hermed er formålet som fastsat i forslagets artikel 3, stk. 5, først og fremmest »at identificere personer, der er eller kan være involveret i terrorhandlinger eller organiseret kriminalitet, samt deres sammensvorne«. |
| --- | --- |

13.

Affattelsen af forslaget og den tilhørende konsekvensanalyse tyder på, at målet ikke blot er at identificere kendte terrorister eller kendte kriminelle, der er involveret i organiseret kriminalitet, ved at sammenligne deres navne med navnene på de lister, som de retshåndhævende myndigheder forvalter. Formålet er at indsamle efterretningsoplysninger om terrorisme eller organiseret kriminalitet og mere præcist »at foretage risikovurderinger af personer, indhente efterretningsoplysninger og finde forbindelser mellem kendte og ukendte personer« (10). På linje hermed er formålet som fastsat i forslagets artikel 3, stk. 5, først og fremmest »at identificere personer, der er eller kan være involveret i terrorhandlinger eller organiseret kriminalitet, samt deres sammensvorne«.

| 14. | Det er det, der bruges som begrundelse for, at API-oplysningerne ikke er tilstrækkelige til at opfylde det angivne formål. Som allerede nævnt forholder det sig nemlig således, at mens det er meningen, at API-oplysninger skal hjælpe med til at identificere enkeltpersoner, har PNR-oplysninger ikke noget identifikationsformål, men bidrager til at foretage risikovurderinger af personer, indhente efterretningsoplysninger og finde forbindelser mellem kendte og ukendte personer. |
| --- | --- |

14.

Det er det, der bruges som begrundelse for, at API-oplysningerne ikke er tilstrækkelige til at opfylde det angivne formål. Som allerede nævnt forholder det sig nemlig således, at mens det er meningen, at API-oplysninger skal hjælpe med til at identificere enkeltpersoner, har PNR-oplysninger ikke noget identifikationsformål, men bidrager til at foretage risikovurderinger af personer, indhente efterretningsoplysninger og finde forbindelser mellem kendte og ukendte personer.

| 15. | Formålet med de påtænkte foranstaltninger omfatter ikke kun pågribelse af kendte personer, men også lokalisering af personer, der kan falde ind under kriterierne i forslaget.
  Med henblik på at identificere disse personer er kernen i hele projektet risikovurdering og identifikation af mønstre. Det hedder udtrykkeligt i forslagets betragtning 9, at oplysninger skal »gemmes tilstrækkeligt længe til, at de kan anvendes til at udvikle risikoindikatorer og fastslå rejse- og adfærdsmønstre«. |
| --- | --- |

15.

Formålet med de påtænkte foranstaltninger omfatter ikke kun pågribelse af kendte personer, men også lokalisering af personer, der kan falde ind under kriterierne i forslaget.

Med henblik på at identificere disse personer er kernen i hele projektet risikovurdering og identifikation af mønstre. Det hedder udtrykkeligt i forslagets betragtning 9, at oplysninger skal »gemmes tilstrækkeligt længe til, at de kan anvendes til at udvikle risikoindikatorer og fastslå rejse- og adfærdsmønstre«.

| 16. | Formålet beskrives således i to lag: det første lag består af det overordnede mål, nemlig at bekæmpe terrorisme og organiseret kriminalitet, mens det andet lag også omfatter de midler og foranstaltninger, der er nødvendige for at nå dette mål. Mens formålet bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet synes klart nok og legitimt, kan midlerne til at opfylde dette formål derimod diskuteres. |
| --- | --- |

16.

Formålet beskrives således i to lag: det første lag består af det overordnede mål, nemlig at bekæmpe terrorisme og organiseret kriminalitet, mens det andet lag også omfatter de midler og foranstaltninger, der er nødvendige for at nå dette mål. Mens formålet bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet synes klart nok og legitimt, kan midlerne til at opfylde dette formål derimod diskuteres.

Identifikation af mønstre og risikovurdering

| 17. | Forslaget siger ikke noget om, hvordan der skal fastslås mønstre og foretages risikovurderinger. Konsekvensanalysen giver følgende præcisering af, hvordan PNR-oplysningerne vil blive anvendt: passageroplysningerne vil blive kørt »sammen med en kombination af oplysninger om karakteristika og adfærdsmønstre, der sigter mod at foretage en risikovurdering. Når en passager passer ind i en bestemt risikovurdering, kan han identificeres som en passager, der udgør en høj risiko« (11). |
| --- | --- |

17.

Forslaget siger ikke noget om, hvordan der skal fastslås mønstre og foretages risikovurderinger. Konsekvensanalysen giver følgende præcisering af, hvordan PNR-oplysningerne vil blive anvendt: passageroplysningerne vil blive kørt »sammen med en kombination af oplysninger om karakteristika og adfærdsmønstre, der sigter mod at foretage en risikovurdering. Når en passager passer ind i en bestemt risikovurdering, kan han identificeres som en passager, der udgør en høj risiko« (11).

| 18. | Mistænkte personer vil kunne udvælges på grundlag af konkrete mistænkelige elementer i deres PNR-oplysninger (f.eks. kontakt til et mistænkeligt rejsebureau eller reference til et stjålet kreditkort) såvel som på grundlag af »mønstre« eller en abstrakt profil. Der vil således kunne oprettes forskellige standardprofiler på grundlag af rejsemønstre for »normale passagerer« eller »mistænkelige passagerer«. Disse profiler åbner mulighed for yderligere efterforskning af de passagerer, der ikke falder ind under kategorien »normale passagerer«, især hvis deres profil har forbindelse til andre mistænkelige elementer som f.eks. et stjålet kreditkort. |
| --- | --- |

18.

Mistænkte personer vil kunne udvælges på grundlag af konkrete mistænkelige elementer i deres PNR-oplysninger (f.eks. kontakt til et mistænkeligt rejsebureau eller reference til et stjålet kreditkort) såvel som på grundlag af »mønstre« eller en abstrakt profil. Der vil således kunne oprettes forskellige standardprofiler på grundlag af rejsemønstre for »normale passagerer« eller »mistænkelige passagerer«. Disse profiler åbner mulighed for yderligere efterforskning af de passagerer, der ikke falder ind under kategorien »normale passagerer«, især hvis deres profil har forbindelse til andre mistænkelige elementer som f.eks. et stjålet kreditkort.

| 19. | Selv om man ikke kan gå ud fra, at passagerer gøres til mål for en efterforskning på grundlag af deres religion eller andre følsomme oplysninger, fremgår det ikke desto mindre, at de vil blive gjort til genstand for efterforskning på grundlag af en blanding af konkrete og abstrakte oplysninger, bl.a. standardmønstre og abstrakte profiler. |
| --- | --- |

19.

Selv om man ikke kan gå ud fra, at passagerer gøres til mål for en efterforskning på grundlag af deres religion eller andre følsomme oplysninger, fremgår det ikke desto mindre, at de vil blive gjort til genstand for efterforskning på grundlag af en blanding af konkrete og abstrakte oplysninger, bl.a. standardmønstre og abstrakte profiler.

| 20. | Det kan diskuteres, om denne type efterforskning kan betragtes som profilering. Profilering består af en computermetode, der gør brug af data mining i et data warehouse, hvorved det bliver muligt, eller er hensigten at det skal blive muligt, med en vis sandsynlighed — og dermed også med en vis fejlmargen — at placere en enkeltperson i en bestemt kategori med det formål at træffe individuelle afgørelser med hensyn til denne person (12). |
| --- | --- |

20.

Det kan diskuteres, om denne type efterforskning kan betragtes som profilering. Profilering består af en computermetode, der gør brug af data mining i et data warehouse, hvorved det bliver muligt, eller er hensigten at det skal blive muligt, med en vis sandsynlighed — og dermed også med en vis fejlmargen — at placere en enkeltperson i en bestemt kategori med det formål at træffe individuelle afgørelser med hensyn til denne person (12).

| 21. | Den tilsynsførende er klar over, at der er en debat i gang om definitionen af profilering. Men uanset om det er officielt anerkendt eller ej, at forslaget tager sigte på profilering af passagerer, drejer sagens kerne sig ikke om definitioner. Den drejer sig om følgerne for enkeltpersoner. |
| --- | --- |

21.

Den tilsynsførende er klar over, at der er en debat i gang om definitionen af profilering. Men uanset om det er officielt anerkendt eller ej, at forslaget tager sigte på profilering af passagerer, drejer sagens kerne sig ikke om definitioner. Den drejer sig om følgerne for enkeltpersoner.

| 22. | Den tilsynsførende er især betænkelig ved, at afgørelser om enkeltpersoner vil blive truffet på grundlag af mønstre og kriterier, der er udarbejdet på grundlag af generelle passageroplysninger. Afgørelser om en enkeltperson vil derfor muligvis blive truffet med henvisning (i det mindste til dels) til mønstre, der er udledt af andre personers oplysninger. Afgørelser, der kan få stor betydning for de registrerede, vil således blive truffet i relation til en abstrakt kontekst. Det er yderst vanskeligt for enkeltpersoner at forsvare sig selv mod sådanne afgørelser. |
| --- | --- |

22.

Den tilsynsførende er især betænkelig ved, at afgørelser om enkeltpersoner vil blive truffet på grundlag af mønstre og kriterier, der er udarbejdet på grundlag af generelle passageroplysninger. Afgørelser om en enkeltperson vil derfor muligvis blive truffet med henvisning (i det mindste til dels) til mønstre, der er udledt af andre personers oplysninger. Afgørelser, der kan få stor betydning for de registrerede, vil således blive truffet i relation til en abstrakt kontekst. Det er yderst vanskeligt for enkeltpersoner at forsvare sig selv mod sådanne afgørelser.

| 23. | Hertil kommer, at der vil blive foretaget risikovurdering, uden at der findes ensartede standarder for identifikation af mistænkte. Den tilsynsførende sætter kraftigt spørgsmålstegn ved retssikkerheden i forbindelse med hele filtreringsprocessen, da de kriterier, som hver enkelt passager vil blive scannet i forhold til, er så dårligt defineret. |
| --- | --- |

23.

Hertil kommer, at der vil blive foretaget risikovurdering, uden at der findes ensartede standarder for identifikation af mistænkte. Den tilsynsførende sætter kraftigt spørgsmålstegn ved retssikkerheden i forbindelse med hele filtreringsprocessen, da de kriterier, som hver enkelt passager vil blive scannet i forhold til, er så dårligt defineret.

| 24. | Den tilsynsførende minder om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, hvorefter national lovgivning skal være tilstrækkelig præcis til, at borgerne kan få klar besked om, under hvilke omstændigheder og på hvilke betingelser de offentlige myndigheder har kompetence til at registrere oplysninger om deres privatliv og gøre brug af disse oplysninger. Oplysningerne bør være tilgængelige for de registrerede og virkningerne heraf bør være forudsigelige. En regel betragtes som forudsigelig, hvis den er formuleret tilstrækkelig præcist til, at enhver person — om nødvendigt med passende rådgivning — kan regulere sin adfærd (13). |
| --- | --- |

24.

Den tilsynsførende minder om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, hvorefter national lovgivning skal være tilstrækkelig præcis til, at borgerne kan få klar besked om, under hvilke omstændigheder og på hvilke betingelser de offentlige myndigheder har kompetence til at registrere oplysninger om deres privatliv og gøre brug af disse oplysninger. Oplysningerne bør være tilgængelige for de registrerede og virkningerne heraf bør være forudsigelige. En regel betragtes som forudsigelig, hvis den er formuleret tilstrækkelig præcist til, at enhver person — om nødvendigt med passende rådgivning — kan regulere sin adfærd (13).

| 25. | Det kan konkluderes, at det især er på grund af disse typer risici, at forslaget skal overvejes nøje. Mens det generelle formål, dvs. at bekæmpe terrorisme og organiseret kriminalitet, i sig selv er klart og legitimt, synes kernen i den databehandling, der skal indføres, ikke at være tilstrækkeligt afgrænset og berettiget. Den tilsynsførende opfordrer derfor indtrængende EU-lovgiveren til at afklare dette spørgsmål, før rammeafgørelsen vedtages. |
| --- | --- |

25.

Det kan konkluderes, at det især er på grund af disse typer risici, at forslaget skal overvejes nøje. Mens det generelle formål, dvs. at bekæmpe terrorisme og organiseret kriminalitet, i sig selv er klart og legitimt, synes kernen i den databehandling, der skal indføres, ikke at være tilstrækkeligt afgrænset og berettiget. Den tilsynsførende opfordrer derfor indtrængende EU-lovgiveren til at afklare dette spørgsmål, før rammeafgørelsen vedtages.

Nødvendighed

| 26. | Som det fremgår af ovenstående, er det indlysende, at der er tale om foranstaltninger der griber ind i privatlivets fred. Men på den anden side er det langt fra bevist, at de er nyttige. |
| --- | --- |

26.

Som det fremgår af ovenstående, er det indlysende, at der er tale om foranstaltninger der griber ind i privatlivets fred. Men på den anden side er det langt fra bevist, at de er nyttige.

| 27. | Forslagets konsekvensanalyse koncentrerer sig om, hvordan der bedst kan etableres en EU-PNR-ordning, snarere end om, hvorvidt en sådan ordning er nødvendig. Der henvises i konsekvensanalysen (14) til de PNR-systemer, der findes i andre lande, nemlig USA og Det Forenede Kongerige. Man må imidlertid beklage manglen på præcise oplysninger og tal i forbindelse med disse systemer. Der rapporteres om »mange« anholdelser for »forskellige« lovovertrædelser i det britiske semaforsystem, uden at der præciseres nogen sammenhæng med terrorisme eller organiseret kriminalitet. Der gives ikke nærmere oplysninger om det amerikanske program, bortset fra at det nævnes, at EU har haft mulighed for at vurdere værdien af PNR-oplysninger og for at erkende deres potentiale til retshåndhævelsesformål. |
| --- | --- |

27.

Forslagets konsekvensanalyse koncentrerer sig om, hvordan der bedst kan etableres en EU-PNR-ordning, snarere end om, hvorvidt en sådan ordning er nødvendig. Der henvises i konsekvensanalysen (14) til de PNR-systemer, der findes i andre lande, nemlig USA og Det Forenede Kongerige. Man må imidlertid beklage manglen på præcise oplysninger og tal i forbindelse med disse systemer. Der rapporteres om »mange« anholdelser for »forskellige« lovovertrædelser i det britiske semaforsystem, uden at der præciseres nogen sammenhæng med terrorisme eller organiseret kriminalitet. Der gives ikke nærmere oplysninger om det amerikanske program, bortset fra at det nævnes, at EU har haft mulighed for at vurdere værdien af PNR-oplysninger og for at erkende deres potentiale til retshåndhævelsesformål.

| 28. | Der er ikke kun i forslaget, at der er mangel på præcise oplysninger om de konkrete resultater af sådanne PNR-systemer; rapporter, der er offentliggjort af andre organer, f.eks. GAO i USA, kan ikke på nuværende tidspunkt bekræfte, at foranstaltningerne er effektive (15). |
| --- | --- |

28.

Der er ikke kun i forslaget, at der er mangel på præcise oplysninger om de konkrete resultater af sådanne PNR-systemer; rapporter, der er offentliggjort af andre organer, f.eks. GAO i USA, kan ikke på nuværende tidspunkt bekræfte, at foranstaltningerne er effektive (15).

| 29. | Teknikker, der ved brug af data mining-redskaber og adfærdsmønstre går ud på at vurdere den risiko, som enkeltpersoner udgør, skal efter den tilsynsførendes opfattelse undersøges nærmere, og deres nytte i relation til bekæmpelse af terrorisme skal påvises klart, før de anvendes i så stort omfang. |
| --- | --- |

29.

Teknikker, der ved brug af data mining-redskaber og adfærdsmønstre går ud på at vurdere den risiko, som enkeltpersoner udgør, skal efter den tilsynsførendes opfattelse undersøges nærmere, og deres nytte i relation til bekæmpelse af terrorisme skal påvises klart, før de anvendes i så stort omfang.

Proportionalitet

| 30. | For at vurdere balancen mellem foranstaltningens indgreb i privatlivets fred og dens nødvendighed (16) tages der hensyn til følgende elementer:






  — | Foranstaltningerne gælder for alle passagerer, uanset om de er genstand for de retshåndhævende myndigheders efterforskning eller ej. Der er tale om proaktiv forskning i en hidtil ukendt målestok. |
| --- | --- | --- |

30.

For at vurdere balancen mellem foranstaltningens indgreb i privatlivets fred og dens nødvendighed (16) tages der hensyn til følgende elementer:

—

Foranstaltningerne gælder for alle passagerer, uanset om de er genstand for de retshåndhævende myndigheders efterforskning eller ej. Der er tale om proaktiv forskning i en hidtil ukendt målestok.

| — | Afgørelser om enkeltpersoner kan baseres på abstrakte profiler, hvilket indebærer en betydelig fejlmargen. |
| --- | --- |

—

Afgørelser om enkeltpersoner kan baseres på abstrakte profiler, hvilket indebærer en betydelig fejlmargen.

| — | De foranstaltninger, der skal træffes over for den enkelte, har karakter af retshåndhævelsesforanstaltninger: konsekvenserne for så vidt angår opholdsforbud og tvangsforanstaltninger repræsenterer således et meget større indgreb end konsekvenserne i andre sammenhænge som f.eks. kreditkortbedrageri eller marketing. |
| --- | --- |

—

De foranstaltninger, der skal træffes over for den enkelte, har karakter af retshåndhævelsesforanstaltninger: konsekvenserne for så vidt angår opholdsforbud og tvangsforanstaltninger repræsenterer således et meget større indgreb end konsekvenserne i andre sammenhænge som f.eks. kreditkortbedrageri eller marketing.

| 31. | Overholdelsen af proportionalitetsprincippet betyder ikke blot, at den foreslåede foranstaltning skal være effektiv, men også at det formål, der påtænkes med forslaget, ikke kan opfyldes med andre instrumenter, der ikke i samme grad griber ind i privatlivets fred. Der er ikke ført bevis for, at de påtænkte foranstaltninger er effektive. Det skal nøje undersøges, om der findes alternativer, før der indføres nye eller yderligere foranstaltninger til behandling af personoplysninger. Den tilsynsførende mener ikke, at der er foretaget en sådan omfattende undersøgelse. |
| --- | --- |

31.

Overholdelsen af proportionalitetsprincippet betyder ikke blot, at den foreslåede foranstaltning skal være effektiv, men også at det formål, der påtænkes med forslaget, ikke kan opfyldes med andre instrumenter, der ikke i samme grad griber ind i privatlivets fred. Der er ikke ført bevis for, at de påtænkte foranstaltninger er effektive. Det skal nøje undersøges, om der findes alternativer, før der indføres nye eller yderligere foranstaltninger til behandling af personoplysninger. Den tilsynsførende mener ikke, at der er foretaget en sådan omfattende undersøgelse.

| 32. | Den tilsynsførende vil gerne minde om andre storstilede systemer til overvågning af enkeltpersoners bevægelser i EU eller ved EU's grænser, som enten allerede er operationelle eller er på vej til at blive det, bl.a. visuminformationssystemet (17) og Schengeninformationssystemet (18). Disse instrumenter har ganske vist ikke bekæmpelse af terrorisme eller organiseret kriminalitet som deres hovedmål, men til en vis grad er de eller vil de blive tilgængelige for de retshåndhævende myndigheder med henblik på bekæmpelse af kriminalitet i bred forstand (19). |
| --- | --- |

32.

Den tilsynsførende vil gerne minde om andre storstilede systemer til overvågning af enkeltpersoners bevægelser i EU eller ved EU's grænser, som enten allerede er operationelle eller er på vej til at blive det, bl.a. visuminformationssystemet (17) og Schengeninformationssystemet (18). Disse instrumenter har ganske vist ikke bekæmpelse af terrorisme eller organiseret kriminalitet som deres hovedmål, men til en vis grad er de eller vil de blive tilgængelige for de retshåndhævende myndigheder med henblik på bekæmpelse af kriminalitet i bred forstand (19).

| 33. | Et andet eksempel vedrører tilgængeligheden af personoplysninger i de nationale politidatabaser, især biometriske oplysninger, inden for rammerne af Prümaftalen, der blev undertegnet i maj 2005 og er ved at blive udvidet til alle EU-medlemsstaterne (20). |
| --- | --- |

33.

Et andet eksempel vedrører tilgængeligheden af personoplysninger i de nationale politidatabaser, især biometriske oplysninger, inden for rammerne af Prümaftalen, der blev undertegnet i maj 2005 og er ved at blive udvidet til alle EU-medlemsstaterne (20).

| 34. | Disse forskellige instrumenter har alle det til fælles, at de muliggør global overvågning af enkeltpersoners bevægelser, også selv om det sker fra forskellige perspektiver. Der bør foretages en indgående og omfattende analyse af, hvordan de allerede kan bidrage til bekæmpelse af bestemte former for kriminalitet, herunder terrorisme, før det besluttes at indføre en ny form for systematisk scanning af alle personer, der ankommer til eller forlader EU med fly. Den tilsynsførende anbefaler, at Kommissionen foretager en sådan analyse som et nødvendigt skridt i lovgivningsprocessen. |
| --- | --- |

34.

Disse forskellige instrumenter har alle det til fælles, at de muliggør global overvågning af enkeltpersoners bevægelser, også selv om det sker fra forskellige perspektiver. Der bør foretages en indgående og omfattende analyse af, hvordan de allerede kan bidrage til bekæmpelse af bestemte former for kriminalitet, herunder terrorisme, før det besluttes at indføre en ny form for systematisk scanning af alle personer, der ankommer til eller forlader EU med fly. Den tilsynsførende anbefaler, at Kommissionen foretager en sådan analyse som et nødvendigt skridt i lovgivningsprocessen.

Konklusion

| 35. | På baggrund af ovenstående konkluderer den tilsynsførende følgende med hensyn til de foreslåede foranstaltningers legitimitet. Handling på grundlag af forskellige databaser, uden at der er noget samlet overblik over de konkrete resultater og mangler:






  — | er i modstrid med en rationel lovgivningspolitik, hvorefter der ikke må vedtages nye instrumenter, før de eksisterende instrumenter er fuldt gennemført og har vist sig at være utilstrækkelige (21) |
| --- | --- | --- |

35.

På baggrund af ovenstående konkluderer den tilsynsførende følgende med hensyn til de foreslåede foranstaltningers legitimitet. Handling på grundlag af forskellige databaser, uden at der er noget samlet overblik over de konkrete resultater og mangler:

—

er i modstrid med en rationel lovgivningspolitik, hvorefter der ikke må vedtages nye instrumenter, før de eksisterende instrumenter er fuldt gennemført og har vist sig at være utilstrækkelige (21)

| — | kan betyde et skridt i retning af et totalt overvågningssamfund. |
| --- | --- |

—

kan betyde et skridt i retning af et totalt overvågningssamfund.

| 36. | Bekæmpelse af terrorisme kan helt sikkert være en legitim grund til at fravige den grundlæggende ret til privatlivets fred og databeskyttelse. Men det er kun legitimt at tilsidesætte disse rettigheder, hvis det påvises klart og ubestrideligt, at dette er nødvendigt, og det skal også påvises, at databehandlingen er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Dette er så meget desto mere påkrævet i tilfælde af et så omfattende indgreb i privatlivets fred som det, der er tale om i forslaget. |
| --- | --- |

36.

Bekæmpelse af terrorisme kan helt sikkert være en legitim grund til at fravige den grundlæggende ret til privatlivets fred og databeskyttelse. Men det er kun legitimt at tilsidesætte disse rettigheder, hvis det påvises klart og ubestrideligt, at dette er nødvendigt, og det skal også påvises, at databehandlingen er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Dette er så meget desto mere påkrævet i tilfælde af et så omfattende indgreb i privatlivets fred som det, der er tale om i forslaget.

| 37. | Det kan kun bemærkes, at der ikke føres bevis herfor i forslaget, og at kravet om en nødvendigheds- og proportionalitetstest ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

37.

Det kan kun bemærkes, at der ikke føres bevis herfor i forslaget, og at kravet om en nødvendigheds- og proportionalitetstest ikke er opfyldt.

| 38. | Den tilsynsførende insisterer på, at det er væsentligt at foretage en nødvendigheds- og proportionalitetstest som nævnt ovenfor. Dette er en absolut betingelse for forslagets ikrafttræden. Alle videre bemærkninger fra den tilsynsførende i nærværende udtalelse skal ses i lyset af denne indledende betingelse. |
| --- | --- |

38.

Den tilsynsførende insisterer på, at det er væsentligt at foretage en nødvendigheds- og proportionalitetstest som nævnt ovenfor. Dette er en absolut betingelse for forslagets ikrafttræden. Alle videre bemærkninger fra den tilsynsførende i nærværende udtalelse skal ses i lyset af denne indledende betingelse.

III.   GÆLDENDE LOV — UDØVELSE AF DEN REGISTREREDES RETTIGHEDER

Gældende lov

| 39. | Analysen nedenfor er koncentreret om tre punkter:






  — | en beskrivelse af de forskellige skridt i den databehandling, der er forudset i forslaget, med henblik på at fastslå, hvilken lov der gælder på hvert trin |
| --- | --- | --- |

39.

Analysen nedenfor er koncentreret om tre punkter:

—

en beskrivelse af de forskellige skridt i den databehandling, der er forudset i forslaget, med henblik på at fastslå, hvilken lov der gælder på hvert trin

| — | begrænsningerne i rammeafgørelsen om databeskyttelse for så vidt angår anvendelsesområde og den registreredes rettigheder |
| --- | --- |

—

begrænsningerne i rammeafgørelsen om databeskyttelse for så vidt angår anvendelsesområde og den registreredes rettigheder

| — | en mere generel analyse af, i hvilket omfang et søjle 3-instrument kan gælde for private aktører, der foretager databehandling i søjle 1-kontekst. |
| --- | --- |

—

en mere generel analyse af, i hvilket omfang et søjle 3-instrument kan gælde for private aktører, der foretager databehandling i søjle 1-kontekst.

Gældende lov på de forskellige trin af databehandlingen

| 40. | I forslagets artikel 11 hedder det, at »medlemsstaterne sikrer, at Rådets rammeafgørelse (...) om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med det politimæssige og strafferetlige samarbejde finder anvendelse på behandlingen af oplysninger i medfør af denne rammeafgørelse«. |
| --- | --- |

40.

I forslagets artikel 11 hedder det, at »medlemsstaterne sikrer, at Rådets rammeafgørelse (...) om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med det politimæssige og strafferetlige samarbejde finder anvendelse på behandlingen af oplysninger i medfør af denne rammeafgørelse«.

| 41. | Til trods for denne bestemmelse er det imidlertid ikke klart, i hvilket omfang rammeafgørelsen om databeskyttelse — et instrument i henhold til EU-traktatens søjle 3 — gælder for oplysninger, der behandles af luftfartsselskaber, indsamles af passageroplysningsenheder og videreanvendes af andre kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

41.

Til trods for denne bestemmelse er det imidlertid ikke klart, i hvilket omfang rammeafgørelsen om databeskyttelse — et instrument i henhold til EU-traktatens søjle 3 — gælder for oplysninger, der behandles af luftfartsselskaber, indsamles af passageroplysningsenheder og videreanvendes af andre kompetente myndigheder.

| 42. | Det første skridt i behandlingen af personoplysninger er ifølge forslaget luftfartsselskabernes behandling; luftfartsselskaberne er forpligtet til at stille PNR-oplysninger til rådighed for de nationale passageroplysningsenheder, i princippet ved brug af pushmetoden. Det synes at fremgå af teksten til forslaget og konsekvensanalysen (22), at luftfartsselskaberne også kan videregive oplysninger til dataformidlerne som bulkdata. Luftfartsselskaberne er fortrinsvis aktive i et kommercielt miljø og er underlagt den nationale databeskyttelseslovgivning, der gennemfører direktiv 95/46/EF (23). Der vil opstå spørgsmål vedrørende gældende lov, når de indsamlede oplysninger anvendes til retshåndhævelsesformål (24). |
| --- | --- |

42.

Det første skridt i behandlingen af personoplysninger er ifølge forslaget luftfartsselskabernes behandling; luftfartsselskaberne er forpligtet til at stille PNR-oplysninger til rådighed for de nationale passageroplysningsenheder, i princippet ved brug af pushmetoden. Det synes at fremgå af teksten til forslaget og konsekvensanalysen (22), at luftfartsselskaberne også kan videregive oplysninger til dataformidlerne som bulkdata. Luftfartsselskaberne er fortrinsvis aktive i et kommercielt miljø og er underlagt den nationale databeskyttelseslovgivning, der gennemfører direktiv 95/46/EF (23). Der vil opstå spørgsmål vedrørende gældende lov, når de indsamlede oplysninger anvendes til retshåndhævelsesformål (24).

| 43. | Oplysningerne vil herefter blive filtreret af en dataformidler (de vil blive formateret, og de PNR-oplysninger, der ikke er med på listen over oplysninger som krævet i forslaget, vil blive frasorteret) eller tilsendt passageroplysningsenhederne direkte. Dataformidlere kan også være aktører fra den private sektor, som det er tilfældet med SITA, der opererer i den forstand inden for rammerne af PNR-aftalen med Canada. |
| --- | --- |

43.

Oplysningerne vil herefter blive filtreret af en dataformidler (de vil blive formateret, og de PNR-oplysninger, der ikke er med på listen over oplysninger som krævet i forslaget, vil blive frasorteret) eller tilsendt passageroplysningsenhederne direkte. Dataformidlere kan også være aktører fra den private sektor, som det er tilfældet med SITA, der opererer i den forstand inden for rammerne af PNR-aftalen med Canada.

| 44. | Når det drejer sig om passageroplysningsenhederne, der har ansvaret for risikovurderingen af den samlede mængde oplysninger, er det ikke klart, hvem der bliver ansvarlig for behandlingen. Told- og grænsemyndighederne kan blive involveret og ikke nødvendigvis de retshåndhævende myndigheder. |
| --- | --- |

44.

Når det drejer sig om passageroplysningsenhederne, der har ansvaret for risikovurderingen af den samlede mængde oplysninger, er det ikke klart, hvem der bliver ansvarlig for behandlingen. Told- og grænsemyndighederne kan blive involveret og ikke nødvendigvis de retshåndhævende myndigheder.

| 45. | Den efterfølgende videregivelse af filtrerede oplysninger til de »kompetente« myndigheder vil sandsynligvis foregå i en retshåndhævelseskontekst. Det hedder i forslaget: »De kompetente myndigheder omfatter kun de myndigheder, der er ansvarlige for forebyggelse eller bekæmpelse af terrorhandlinger og organiseret kriminalitet«. |
| --- | --- |

45.

Den efterfølgende videregivelse af filtrerede oplysninger til de »kompetente« myndigheder vil sandsynligvis foregå i en retshåndhævelseskontekst. Det hedder i forslaget: »De kompetente myndigheder omfatter kun de myndigheder, der er ansvarlige for forebyggelse eller bekæmpelse af terrorhandlinger og organiseret kriminalitet«.

| 46. | Jo længere behandlingen af oplysningerne skrider frem, jo tættere forbindelse bliver der mellem på den ene side de involverede aktører og det tilstræbte formål og på den anden side politisamarbejdet og det retlige samarbejde i straffesager. Forslaget nævner imidlertid ikke udtrykkeligt, præcist hvornår rammeafgørelsen om databeskyttelse finder anvendelse. Affattelsen kunne endog tyde på, at den finder anvendelse på hele behandlingen, selv på luftfartsselskaberne (25). Rammeafgørelsen om databeskyttelse indeholder dog i sig selv nogle begrænsninger. |
| --- | --- |

46.

Jo længere behandlingen af oplysningerne skrider frem, jo tættere forbindelse bliver der mellem på den ene side de involverede aktører og det tilstræbte formål og på den anden side politisamarbejdet og det retlige samarbejde i straffesager. Forslaget nævner imidlertid ikke udtrykkeligt, præcist hvornår rammeafgørelsen om databeskyttelse finder anvendelse. Affattelsen kunne endog tyde på, at den finder anvendelse på hele behandlingen, selv på luftfartsselskaberne (25). Rammeafgørelsen om databeskyttelse indeholder dog i sig selv nogle begrænsninger.

| 47. | I denne kontekst sætter den tilsynsførende grundlæggende spørgsmålstegn ved, om EU-traktatens afsnit VI kan bruges som retsgrundlag for, at aktører i den private sektor rutinemæssigt pålægges retlige forpligtelser til retshåndhævelsesformål. Derudover er det også relevant, om EU-traktatens afsnit VI kan bruges som retsgrundlag for, at offentlige myndigheder, der i princippet befinder sig uden for rammerne af retshåndhævelsessamarbejdet, pålægges retlige forpligtelser. Udtalelsen vil komme nærmere ind på disse spørgsmål. |
| --- | --- |

47.

I denne kontekst sætter den tilsynsførende grundlæggende spørgsmålstegn ved, om EU-traktatens afsnit VI kan bruges som retsgrundlag for, at aktører i den private sektor rutinemæssigt pålægges retlige forpligtelser til retshåndhævelsesformål. Derudover er det også relevant, om EU-traktatens afsnit VI kan bruges som retsgrundlag for, at offentlige myndigheder, der i princippet befinder sig uden for rammerne af retshåndhævelsessamarbejdet, pålægges retlige forpligtelser. Udtalelsen vil komme nærmere ind på disse spørgsmål.

Begrænsninger i rammeafgørelsen om databeskyttelse

| 48. | Teksten til rammeafgørelsen om databeskyttelse indeholder mindst to begrænsninger, som er relevante for dens anvendelsesområde. |
| --- | --- |

48.

Teksten til rammeafgørelsen om databeskyttelse indeholder mindst to begrænsninger, som er relevante for dens anvendelsesområde.

| 49. | For det første er anvendelsesområdet for rammeafgørelsen om databeskyttelse udmærket defineret i selve rammeafgørelsen: den »finder kun anvendelse på oplysninger, der er indsamlet eller behandlet af kompetente myndigheder med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner« (26). |
| --- | --- |

49.

For det første er anvendelsesområdet for rammeafgørelsen om databeskyttelse udmærket defineret i selve rammeafgørelsen: den »finder kun anvendelse på oplysninger, der er indsamlet eller behandlet af kompetente myndigheder med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner« (26).

| 50. | For det andet er det ikke meningen, at rammeafgørelsen om databeskyttelse skal finde anvendelse på oplysninger, der udelukkende behandles på nationalt plan, idet den er begrænset til oplysninger, der udveksles mellem medlemsstaterne, og videregivelsen heraf til tredjelande (27). |
| --- | --- |

50.

For det andet er det ikke meningen, at rammeafgørelsen om databeskyttelse skal finde anvendelse på oplysninger, der udelukkende behandles på nationalt plan, idet den er begrænset til oplysninger, der udveksles mellem medlemsstaterne, og videregivelsen heraf til tredjelande (27).

| 51. | Der er også nogle punkter, hvor rammeafgørelsen om databeskyttelse er et tilbageskridt i forhold til direktiv 95/46/EF, især den brede undtagelse fra princippet om formålsbegrænsning. Hvad angår formålsprincippet begrænser forslaget klart formålet med behandlingen til bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet. Rammeafgørelsen om databeskyttelse tillader derimod behandling til bredere formål. I et sådant tilfælde bør lex specialis (forslaget) have forrang for lex generalis (rammeafgørelsen om databeskyttelse) (28). Dette bør nævnes udtrykkeligt i teksten til forslaget. |
| --- | --- |

51.

Der er også nogle punkter, hvor rammeafgørelsen om databeskyttelse er et tilbageskridt i forhold til direktiv 95/46/EF, især den brede undtagelse fra princippet om formålsbegrænsning. Hvad angår formålsprincippet begrænser forslaget klart formålet med behandlingen til bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet. Rammeafgørelsen om databeskyttelse tillader derimod behandling til bredere formål. I et sådant tilfælde bør lex specialis (forslaget) have forrang for lex generalis (rammeafgørelsen om databeskyttelse) (28). Dette bør nævnes udtrykkeligt i teksten til forslaget.

| 52. | Af den grund anbefaler den tilsynsførende at tilføje følgende bestemmelse i forslaget: »Personoplysninger, der videregives af luftfartsselskaber i henhold til denne rammeafgørelse, må ikke behandles til andre formål end bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet. Undtagelserne fra formålsprincippet i Rådets rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager finder ikke anvendelse«. |
| --- | --- |

52.

Af den grund anbefaler den tilsynsførende at tilføje følgende bestemmelse i forslaget: »Personoplysninger, der videregives af luftfartsselskaber i henhold til denne rammeafgørelse, må ikke behandles til andre formål end bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet. Undtagelserne fra formålsprincippet i Rådets rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager finder ikke anvendelse«.

| 53. | Den tilsynsførende konkluderer, at der er alvorlig mangel på retssikkerhed med hensyn til, hvilken databeskyttelsesordning der gælder for de forskellige aktører, der er involveret i projektet, og især for luftfartsselskaber og andre søjle 1-aktører, dvs. om det er reglerne i forslaget, reglerne i rammeafgørelsen om databeskyttelse eller den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiv 95/46/EF. Lovgiveren bør gøre det klart, præcist på hvilket trin af behandlingen disse forskellige regler finder anvendelse. |
| --- | --- |

53.

Den tilsynsførende konkluderer, at der er alvorlig mangel på retssikkerhed med hensyn til, hvilken databeskyttelsesordning der gælder for de forskellige aktører, der er involveret i projektet, og især for luftfartsselskaber og andre søjle 1-aktører, dvs. om det er reglerne i forslaget, reglerne i rammeafgørelsen om databeskyttelse eller den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiv 95/46/EF. Lovgiveren bør gøre det klart, præcist på hvilket trin af behandlingen disse forskellige regler finder anvendelse.

Betingelserne for anvendelse af søjle 1- og søjle 3-reglerne

| 54. | Den tilsynsførende sætter grundlæggende spørgsmålstegn ved den omstændighed, at et søjle 3-instrument rutinemæssigt og til retshåndhævelsesformål skaber retlige forpligtelser for aktører i den private eller offentlige sektor, der i princippet befinder sig uden for rammerne af retshåndhævelsessamarbejdet. |
| --- | --- |

54.

Den tilsynsførende sætter grundlæggende spørgsmålstegn ved den omstændighed, at et søjle 3-instrument rutinemæssigt og til retshåndhævelsesformål skaber retlige forpligtelser for aktører i den private eller offentlige sektor, der i princippet befinder sig uden for rammerne af retshåndhævelsessamarbejdet.

| 55. | Der kan her sammenlignes med to andre sager, hvor den private sektor var involveret i opbevaring eller videregivelse af oplysninger med henblik på retshåndhævelse:






  — | Den amerikanske PNR-sag, hvor der var planer om luftfartsselskabernes systematiske videregivelse af PNR-oplysninger til de retshåndhævende myndigheder. Domstolens dom i PNR-sagen udelukkede, at Fællesskabet havde kompetence til at indgå PNR-aftalen. En af begrundelserne var, at videregivelsen af PNR-oplysninger til det amerikanske CBP (Bureau of Customs and Border Protection) udgør behandling, der vedrører den offentlige sikkerhed og statens aktiviteter på det strafferetlige område (29). I denne sag bestod behandlingen i systematisk videregivelse til CBP, hvilket adskiller den fra den følgende sag: |
| --- | --- | --- |

55.

Der kan her sammenlignes med to andre sager, hvor den private sektor var involveret i opbevaring eller videregivelse af oplysninger med henblik på retshåndhævelse:

—

Den amerikanske PNR-sag, hvor der var planer om luftfartsselskabernes systematiske videregivelse af PNR-oplysninger til de retshåndhævende myndigheder. Domstolens dom i PNR-sagen udelukkede, at Fællesskabet havde kompetence til at indgå PNR-aftalen. En af begrundelserne var, at videregivelsen af PNR-oplysninger til det amerikanske CBP (Bureau of Customs and Border Protection) udgør behandling, der vedrører den offentlige sikkerhed og statens aktiviteter på det strafferetlige område (29). I denne sag bestod behandlingen i systematisk videregivelse til CBP, hvilket adskiller den fra den følgende sag:

| — | Elektroniske kommunikationsudbyderes almindelige opbevaring af data. Hvad angår Fællesskabets kompetence til at fastsætte en sådan opbevaringsperiode, adskiller denne sag sig fra den amerikanske PNR-sag, da der i henhold til direktiv 2006/24/EF (30) kun gælder en opbevaringsforpligtelse, når dataene forbliver under udbydernes kontrol. Der er ikke tale om nogen automatisk videregivelse af data til de retshåndhævende myndigheder. Det kan konkluderes, at så længe dataene forbliver under tjenesteudbydernes kontrol, er disse udbydere også ansvarlige for opfyldelsen af forpligtelserne angående beskyttelse af de registreredes personoplysninger. |
| --- | --- |

—

Elektroniske kommunikationsudbyderes almindelige opbevaring af data. Hvad angår Fællesskabets kompetence til at fastsætte en sådan opbevaringsperiode, adskiller denne sag sig fra den amerikanske PNR-sag, da der i henhold til direktiv 2006/24/EF (30) kun gælder en opbevaringsforpligtelse, når dataene forbliver under udbydernes kontrol. Der er ikke tale om nogen automatisk videregivelse af data til de retshåndhævende myndigheder. Det kan konkluderes, at så længe dataene forbliver under tjenesteudbydernes kontrol, er disse udbydere også ansvarlige for opfyldelsen af forpligtelserne angående beskyttelse af de registreredes personoplysninger.

| 56. | I det foreliggende EU-PNR-forslag skal luftfartsselskaberne systematisk stille PNR-oplysninger om alle passagerer til rådighed. Disse oplysninger videregives imidlertid ikke direkte til de retshåndhævende myndigheder som bulkdata: de kan sendes til en dataformidler, og de vurderes af en tredjepart, hvis status fortsat er uklar, før udvalgte oplysninger videregives til de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

56.

I det foreliggende EU-PNR-forslag skal luftfartsselskaberne systematisk stille PNR-oplysninger om alle passagerer til rådighed. Disse oplysninger videregives imidlertid ikke direkte til de retshåndhævende myndigheder som bulkdata: de kan sendes til en dataformidler, og de vurderes af en tredjepart, hvis status fortsat er uklar, før udvalgte oplysninger videregives til de kompetente myndigheder.

| 57. | Hovedparten af behandlingen foregår i en gråzone med materielle forbindelser til både søjle 1 og 3. Som vi kommer nærmere ind på i kapitel IV, er databehandlingsaktørernes beskaffenhed ikke klar. Luftfartsselskaber er selvsagt ikke retshåndhævende myndigheder, og dataformidlere kan være aktører i den private sektor. Selv i forbindelse med passageroplysningsenhederne, der vil være offentlige myndigheder, skal det understreges, at det ikke er alle offentlige myndigheder, der er af en sådan beskaffenhed og har en sådan kompetence, at de rutinemæssigt kan udføre retshåndhævelsesopgaver. |
| --- | --- |

57.

Hovedparten af behandlingen foregår i en gråzone med materielle forbindelser til både søjle 1 og 3. Som vi kommer nærmere ind på i kapitel IV, er databehandlingsaktørernes beskaffenhed ikke klar. Luftfartsselskaber er selvsagt ikke retshåndhævende myndigheder, og dataformidlere kan være aktører i den private sektor. Selv i forbindelse med passageroplysningsenhederne, der vil være offentlige myndigheder, skal det understreges, at det ikke er alle offentlige myndigheder, der er af en sådan beskaffenhed og har en sådan kompetence, at de rutinemæssigt kan udføre retshåndhævelsesopgaver.

| 58. | Der har traditionelt været en klar adskillelse mellem retshåndhævelsesaktiviteter og den private sektors aktiviteter, således at retshåndhævelsesopgaver er blevet udført af særlige myndigheder, især politiet, og den private sektor fra sag til sag er blevet anmodet om at videregive personoplysninger til disse håndhævelsesmyndigheder. Der er nu en tendens til systematisk at pålægge private aktører samarbejde med henblik på retshåndhævelse, hvilket rejser spørgsmålet om, hvilken databeskyttelsesramme (søjle 1 eller 3) der gælder for betingelserne for dette samarbejde: bør reglerne baseres på beskaffenheden af den dataansvarlige (den private sektor) eller på det tilstræbte formål (retshåndhævelse)? |
| --- | --- |

58.

Der har traditionelt været en klar adskillelse mellem retshåndhævelsesaktiviteter og den private sektors aktiviteter, således at retshåndhævelsesopgaver er blevet udført af særlige myndigheder, især politiet, og den private sektor fra sag til sag er blevet anmodet om at videregive personoplysninger til disse håndhævelsesmyndigheder. Der er nu en tendens til systematisk at pålægge private aktører samarbejde med henblik på retshåndhævelse, hvilket rejser spørgsmålet om, hvilken databeskyttelsesramme (søjle 1 eller 3) der gælder for betingelserne for dette samarbejde: bør reglerne baseres på beskaffenheden af den dataansvarlige (den private sektor) eller på det tilstræbte formål (retshåndhævelse)?

| 59. | Den tilsynsførende har allerede gjort opmærksom på risikoen for et juridisk tomrum mellem søjle 1- og søjle 3-aktiviteter (31). Det er således langt fra klart, om private selskabers aktiviteter, der på den ene eller den anden måde hænger sammen med håndhævelse af strafferetten, er omfattet af området for EU-lovgiverens handling i henhold til artikel 30, 31 og 34 i TEU. |
| --- | --- |

59.

Den tilsynsførende har allerede gjort opmærksom på risikoen for et juridisk tomrum mellem søjle 1- og søjle 3-aktiviteter (31). Det er således langt fra klart, om private selskabers aktiviteter, der på den ene eller den anden måde hænger sammen med håndhævelse af strafferetten, er omfattet af området for EU-lovgiverens handling i henhold til artikel 30, 31 og 34 i TEU.

| 60. | Hvis den almindelige ramme (søjle 1) ikke finder anvendelse, vil en tjenesteudbyder være nødt til at foretage vanskelige sondringer i sine databaser. Ifølge den nuværende ordning er det klart, at den dataansvarlige skal overholde samme databeskyttelse i forhold til de registrerede, uanset hvilket formål der begrunder opbevaringen af oplysningerne. Et resultat, der betyder, at tjenesteudbydernes behandling af oplysninger til forskellige formål bliver omfattet af forskellige databeskyttelsesrammer, bør derfor undgås. |
| --- | --- |

60.

Hvis den almindelige ramme (søjle 1) ikke finder anvendelse, vil en tjenesteudbyder være nødt til at foretage vanskelige sondringer i sine databaser. Ifølge den nuværende ordning er det klart, at den dataansvarlige skal overholde samme databeskyttelse i forhold til de registrerede, uanset hvilket formål der begrunder opbevaringen af oplysningerne. Et resultat, der betyder, at tjenesteudbydernes behandling af oplysninger til forskellige formål bliver omfattet af forskellige databeskyttelsesrammer, bør derfor undgås.

Udøvelse af den registreredes rettigheder

| 61. | De forskellige retlige ordninger, der vil komme til at gælde på nationalt plan, får store virkninger, navnlig for den registreredes udøvelse af sine rettigheder. |
| --- | --- |

61.

De forskellige retlige ordninger, der vil komme til at gælde på nationalt plan, får store virkninger, navnlig for den registreredes udøvelse af sine rettigheder.

| 62. | Det hedder i præamblen til forslaget, at retten til at blive informeret, at få adgang til oplysningerne, at korrigere, slette eller blokere dem samt til at klage og få kompensation bør fastsættes inden for rammerne af rammeafgørelsen om databeskyttelse. Dette besvarer imidlertid ikke spørgsmålet om, hvem den dataansvarlige er, der skal behandle anmodninger fra de registrerede. |
| --- | --- |

62.

Det hedder i præamblen til forslaget, at retten til at blive informeret, at få adgang til oplysningerne, at korrigere, slette eller blokere dem samt til at klage og få kompensation bør fastsættes inden for rammerne af rammeafgørelsen om databeskyttelse. Dette besvarer imidlertid ikke spørgsmålet om, hvem den dataansvarlige er, der skal behandle anmodninger fra de registrerede.

| 63. | Mens oplysninger om behandlingen kunne gives af luftfartsselskaberne, er spørgsmålet mere komplekst, når det drejer sig om adgang til eller korrektion af oplysninger. Disse rettigheder er nemlig begrænset i henhold til rammeafgørelsen om databeskyttelse. Som nævnt ovenfor er det tvivlsomt, om en tjenesteudbyder som f.eks. et luftfartsselskab kan pålægges at indrømme forskellige rettigheder med hensyn til adgang til og korrektion af de oplysninger, vedkommende er i besiddelse af, alt efter det tilstræbte formål (kommercielt formål eller retshåndhævelse). Det kunne eventuelt argumenteres, at disse rettigheder skal udøves over for passageroplysningsenheden eller de på anden måde udpegede kompetente myndigheder. Men forslaget giver ikke nærmere oplysninger i den henseende, og det er som allerede nævnt ikke klart, om disse myndigheder (i det mindste passageroplysningsenhederne) bliver de retshåndhævende myndigheder, der normalt står for procedurerne for begrænset (eventuelt indirekte) adgang. |
| --- | --- |

63.

Mens oplysninger om behandlingen kunne gives af luftfartsselskaberne, er spørgsmålet mere komplekst, når det drejer sig om adgang til eller korrektion af oplysninger. Disse rettigheder er nemlig begrænset i henhold til rammeafgørelsen om databeskyttelse. Som nævnt ovenfor er det tvivlsomt, om en tjenesteudbyder som f.eks. et luftfartsselskab kan pålægges at indrømme forskellige rettigheder med hensyn til adgang til og korrektion af de oplysninger, vedkommende er i besiddelse af, alt efter det tilstræbte formål (kommercielt formål eller retshåndhævelse). Det kunne eventuelt argumenteres, at disse rettigheder skal udøves over for passageroplysningsenheden eller de på anden måde udpegede kompetente myndigheder. Men forslaget giver ikke nærmere oplysninger i den henseende, og det er som allerede nævnt ikke klart, om disse myndigheder (i det mindste passageroplysningsenhederne) bliver de retshåndhævende myndigheder, der normalt står for procedurerne for begrænset (eventuelt indirekte) adgang.

| 64. | Den enkelte risikerer også at blive konfronteret med forskellige modtagere af oplysninger, når der er tale om passageroplysningsenhederne: oplysningerne videregives således til passageroplysningsenheden i flyenes afgangs- og ankomstland, men eventuelt også fra sag til sag til passageroplysningsenheder i andre medlemsstater. Det er desuden muligt, at flere medlemsstater opretter eller udpeger én fælles passageroplysningsenhed. Den registrerede kan i så fald være nødt til at udøve sin klageret over for en myndighed i en anden medlemsstat. Heller ikke her er det klart, om de nationale databeskyttelsesregler finder anvendelse (de formodes at være harmoniseret i EU), eller om der vil skulle tages hensyn til specifik retshåndhævelseslovgivning (i mangel af en generel harmonisering inden for søjle 3 på nationalt plan). |
| --- | --- |

64.

Den enkelte risikerer også at blive konfronteret med forskellige modtagere af oplysninger, når der er tale om passageroplysningsenhederne: oplysningerne videregives således til passageroplysningsenheden i flyenes afgangs- og ankomstland, men eventuelt også fra sag til sag til passageroplysningsenheder i andre medlemsstater. Det er desuden muligt, at flere medlemsstater opretter eller udpeger én fælles passageroplysningsenhed. Den registrerede kan i så fald være nødt til at udøve sin klageret over for en myndighed i en anden medlemsstat. Heller ikke her er det klart, om de nationale databeskyttelsesregler finder anvendelse (de formodes at være harmoniseret i EU), eller om der vil skulle tages hensyn til specifik retshåndhævelseslovgivning (i mangel af en generel harmonisering inden for søjle 3 på nationalt plan).

| 65. | Det samme spørgsmål gør sig gældende for så vidt angår adgangen til oplysninger, der behandles af dataformidlere, hvis status er uklar, og som også kan være fælles for luftfartsselskaber fra flere EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

65.

Det samme spørgsmål gør sig gældende for så vidt angår adgangen til oplysninger, der behandles af dataformidlere, hvis status er uklar, og som også kan være fælles for luftfartsselskaber fra flere EU-medlemsstater.

| 66. | Den tilsynsførende beklager den usikkerhed, der fortsat består med hensyn til den registreredes udøvelse af disse grundlæggende rettigheder. Han understreger, at denne situation mest skyldes, at aktører, der ikke har retshåndhævelse som deres hovedopgave, pålægges et sådant ansvar. |
| --- | --- |

66.

Den tilsynsførende beklager den usikkerhed, der fortsat består med hensyn til den registreredes udøvelse af disse grundlæggende rettigheder. Han understreger, at denne situation mest skyldes, at aktører, der ikke har retshåndhævelse som deres hovedopgave, pålægges et sådant ansvar.

Konklusion

| 67. | Den tilsynsførende er af den opfattelse, at forslaget bør gøre det klart, hvilken retlig ordning der finder anvendelse på hvilket trin af databehandlingen, og desuden præcisere, over for hvilken aktør eller myndighed retten til adgang og klage skal udøves. Den tilsynsførende minder om, at i henhold til artikel 30, stk. 1, litra b), i TEU bør databeskyttelsesbestemmelserne være relevante og omfatte hele det spektrum af behandlingsoperationer, der er fastsat i forslaget. Det er ikke nok med en simpel henvisning til rammeafgørelsen om databeskyttelse i betragtning af dennes begrænsede anvendelsesområde og den rettighedsbegrænsning, den indebærer. Når de retshåndhævende myndigheder er involveret, bør reglerne i rammeafgørelsen om databeskyttelse i det mindste gælde for hele den databehandling, der er forudset i forslaget, for at sikre konsekvent anvendelse af databeskyttelsesprincipperne. |
| --- | --- |

67.

Den tilsynsførende er af den opfattelse, at forslaget bør gøre det klart, hvilken retlig ordning der finder anvendelse på hvilket trin af databehandlingen, og desuden præcisere, over for hvilken aktør eller myndighed retten til adgang og klage skal udøves. Den tilsynsførende minder om, at i henhold til artikel 30, stk. 1, litra b), i TEU bør databeskyttelsesbestemmelserne være relevante og omfatte hele det spektrum af behandlingsoperationer, der er fastsat i forslaget. Det er ikke nok med en simpel henvisning til rammeafgørelsen om databeskyttelse i betragtning af dennes begrænsede anvendelsesområde og den rettighedsbegrænsning, den indebærer. Når de retshåndhævende myndigheder er involveret, bør reglerne i rammeafgørelsen om databeskyttelse i det mindste gælde for hele den databehandling, der er forudset i forslaget, for at sikre konsekvent anvendelse af databeskyttelsesprincipperne.

IV.   MODTAGERNES BESKAFFENHED

| 68. | Den tilsynsførende bemærker, at forslaget ikke indeholder nogen nærmere præcisering af beskaffenheden af modtagerne af de personoplysninger, som luftfartsselskaberne indsamler, hvad enten der er tale om dataformidlere, passageroplysningsenheder eller kompetente myndigheder. Det skal understreges, at modtagerens beskaffenhed hænger direkte sammen med den type databeskyttelsesgarantier, der gælder for denne modtager. Forskellen mellem de garantier, der gives i navnlig søjle 1- og søjle 3-reglerne, er allerede blevet nævnt. Det er væsentligt, at den gældende ordning er klar for alle involverede aktører, herunder nationale regeringer, retshåndhævelsesorganer og databeskyttelsesmyndigheder, såvel som for de involverede dataansvarlige og registrerede. |
| --- | --- |

68.

Den tilsynsførende bemærker, at forslaget ikke indeholder nogen nærmere præcisering af beskaffenheden af modtagerne af de personoplysninger, som luftfartsselskaberne indsamler, hvad enten der er tale om dataformidlere, passageroplysningsenheder eller kompetente myndigheder. Det skal understreges, at modtagerens beskaffenhed hænger direkte sammen med den type databeskyttelsesgarantier, der gælder for denne modtager. Forskellen mellem de garantier, der gives i navnlig søjle 1- og søjle 3-reglerne, er allerede blevet nævnt. Det er væsentligt, at den gældende ordning er klar for alle involverede aktører, herunder nationale regeringer, retshåndhævelsesorganer og databeskyttelsesmyndigheder, såvel som for de involverede dataansvarlige og registrerede.

Dataformidlere

| 69. | Forslaget indeholder ingen nærmere oplysninger om dataformidlernes beskaffenhed (32). Dataformidlernes rolle som dataansvarlige eller registerførere præciseres heller ikke. Erfaringsmæssigt ser det ud til, at det udmærket kan overlades til en enhed i den private sektor, hvad enten det er et edb-reservationssystem eller en anden enhed, at indsamle PNR-oplysninger direkte fra luftfartsselskaberne for at videregive dem til passageroplysningsenhederne. Det er netop sådan, oplysninger behandles i henhold til PNR-aftalen med Canada. SITA (33) er det selskab, der er ansvarligt for at behandle oplysningerne. Dataformidlerens rolle er afgørende, da denne kan være ansvarlig for at filtrere eller omformatere de oplysninger, som luftfartsselskaberne videregiver som bulkdata (34). Selv om dataformidlerne har pligt til at slette behandlede oplysninger, så snart de er videregivet til passageroplysningsenhederne, er selve behandlingen yderst følsom: en følge af dataformidlernes intervention er, at der skabes endnu en database, der indeholder enorme mængder oplysninger og endog ifølge forslaget følsomme oplysninger (dataformidlerne har så pligt til at slette disse følsomme oplysninger). Af disse grunde anbefaler den tilsynsførende, at dataformidlere ikke involveres i behandlingen af passageroplysninger, medmindre deres beskaffenhed og opgaver er nøje præciseret. |
| --- | --- |

69.

Forslaget indeholder ingen nærmere oplysninger om dataformidlernes beskaffenhed (32). Dataformidlernes rolle som dataansvarlige eller registerførere præciseres heller ikke. Erfaringsmæssigt ser det ud til, at det udmærket kan overlades til en enhed i den private sektor, hvad enten det er et edb-reservationssystem eller en anden enhed, at indsamle PNR-oplysninger direkte fra luftfartsselskaberne for at videregive dem til passageroplysningsenhederne. Det er netop sådan, oplysninger behandles i henhold til PNR-aftalen med Canada. SITA (33) er det selskab, der er ansvarligt for at behandle oplysningerne. Dataformidlerens rolle er afgørende, da denne kan være ansvarlig for at filtrere eller omformatere de oplysninger, som luftfartsselskaberne videregiver som bulkdata (34). Selv om dataformidlerne har pligt til at slette behandlede oplysninger, så snart de er videregivet til passageroplysningsenhederne, er selve behandlingen yderst følsom: en følge af dataformidlernes intervention er, at der skabes endnu en database, der indeholder enorme mængder oplysninger og endog ifølge forslaget følsomme oplysninger (dataformidlerne har så pligt til at slette disse følsomme oplysninger). Af disse grunde anbefaler den tilsynsførende, at dataformidlere ikke involveres i behandlingen af passageroplysninger, medmindre deres beskaffenhed og opgaver er nøje præciseret.

Passageroplysningsenheder

| 70. | Passageroplysningsenhederne har en afgørende rolle med hensyn til at identificere personer, der er eller kan være involveret i eller have tilknytning til terrorisme eller organiseret kriminalitet. Ifølge forslaget vil de få ansvaret for at indføre risikoindikatorer og tilvejebringe efterretningsoplysninger om rejsemønstre (35). Hvis risikovurderingen er baseret på standardiserede rejsemønstre og ikke på materielt bevismateriale i relation til en konkret sag, kan analysen betragtes som proaktiv efterforskning. Den tilsynsførende understreger, at denne form for behandling i princippet er underlagt strenge regler i medlemsstaternes lovgivning (hvis den da ikke er forbudt), og den er forbeholdt særlige offentlige myndigheder, hvis funktionsmåde også er underlagt strenge regler. |
| --- | --- |

70.

Passageroplysningsenhederne har en afgørende rolle med hensyn til at identificere personer, der er eller kan være involveret i eller have tilknytning til terrorisme eller organiseret kriminalitet. Ifølge forslaget vil de få ansvaret for at indføre risikoindikatorer og tilvejebringe efterretningsoplysninger om rejsemønstre (35). Hvis risikovurderingen er baseret på standardiserede rejsemønstre og ikke på materielt bevismateriale i relation til en konkret sag, kan analysen betragtes som proaktiv efterforskning. Den tilsynsførende understreger, at denne form for behandling i princippet er underlagt strenge regler i medlemsstaternes lovgivning (hvis den da ikke er forbudt), og den er forbeholdt særlige offentlige myndigheder, hvis funktionsmåde også er underlagt strenge regler.

| 71. | Passageroplysningsenhederne pålægges således en meget følsom behandling af oplysninger, uden at forslaget indeholder nogen nærmere præcisering af deres beskaffenhed og de betingelser, hvorunder de vil skulle udøve denne kompetence. Selv om denne opgave sandsynligvis vil blive udført af et offentligt organ, eventuelt toldmyndighederne eller grænsekontrollen, er forslaget ikke udtrykkeligt til hinder for, at medlemsstaterne kan overlade opgaven til efterretningsorganer eller en hvilken som helst registerfører. Den tilsynsførende understreger, at den gennemsigtighed og de garantier, der gælder for efterretningsorganer, ikke altid er de samme som dem, der gælder for traditionelle retshåndhævende myndigheder. Det er absolut nødvendigt at præcisere passageroplysningsenhedernes beskaffenhed, eftersom denne vil få direkte konsekvenser for, hvilken retlig ramme, der er gældende, og tilsynsbetingelserne. Den tilsynsførende er af den opfattelse, at forslaget skal indeholde en supplerende bestemmelse med en nærmere præcisering af passageroplysningsenhedernes karakteristika. |
| --- | --- |

71.

Passageroplysningsenhederne pålægges således en meget følsom behandling af oplysninger, uden at forslaget indeholder nogen nærmere præcisering af deres beskaffenhed og de betingelser, hvorunder de vil skulle udøve denne kompetence. Selv om denne opgave sandsynligvis vil blive udført af et offentligt organ, eventuelt toldmyndighederne eller grænsekontrollen, er forslaget ikke udtrykkeligt til hinder for, at medlemsstaterne kan overlade opgaven til efterretningsorganer eller en hvilken som helst registerfører. Den tilsynsførende understreger, at den gennemsigtighed og de garantier, der gælder for efterretningsorganer, ikke altid er de samme som dem, der gælder for traditionelle retshåndhævende myndigheder. Det er absolut nødvendigt at præcisere passageroplysningsenhedernes beskaffenhed, eftersom denne vil få direkte konsekvenser for, hvilken retlig ramme, der er gældende, og tilsynsbetingelserne. Den tilsynsførende er af den opfattelse, at forslaget skal indeholde en supplerende bestemmelse med en nærmere præcisering af passageroplysningsenhedernes karakteristika.

Kompetente myndigheder

| 72. | Det fremgår af artikel 4 i forslaget, at alle myndigheder, der er ansvarlige for forebyggelse eller bekæmpelse af terrorhandlinger og organiseret kriminalitet, kan modtage oplysningerne. Mens formålet er klart defineret, står der ikke noget om myndighedernes beskaffenhed. Forslaget begrænser på ingen måde modtagerne til de retshåndhævende myndigheder.
  Som nævnt ovenfor i forbindelse med passageroplysningsenhederne er det afgørende, at denne type følsomme oplysninger behandles i et miljø med en klar retlig ramme. Dette er i højere grad tilfældet for f.eks. retshåndhævende myndigheder end for efterretningsorganer. I betragtning af de data mining-elementer og den proaktive forskning, der er omhandlet i forslaget, kan det ikke udelukkes, at sådanne efterretningsorganer involveres i behandlingen af oplysningerne, uden at andre typer myndigheder dermed udelukkes. |
| --- | --- |

72.

Det fremgår af artikel 4 i forslaget, at alle myndigheder, der er ansvarlige for forebyggelse eller bekæmpelse af terrorhandlinger og organiseret kriminalitet, kan modtage oplysningerne. Mens formålet er klart defineret, står der ikke noget om myndighedernes beskaffenhed. Forslaget begrænser på ingen måde modtagerne til de retshåndhævende myndigheder.

Som nævnt ovenfor i forbindelse med passageroplysningsenhederne er det afgørende, at denne type følsomme oplysninger behandles i et miljø med en klar retlig ramme. Dette er i højere grad tilfældet for f.eks. retshåndhævende myndigheder end for efterretningsorganer. I betragtning af de data mining-elementer og den proaktive forskning, der er omhandlet i forslaget, kan det ikke udelukkes, at sådanne efterretningsorganer involveres i behandlingen af oplysningerne, uden at andre typer myndigheder dermed udelukkes.

Konklusion

| 73. | Den tilsynsførende har den generelle bemærkning, at håndhævelsen af et EU-PNR-system bliver endnu vanskeligere, fordi de retshåndhævende myndigheder alt efter medlemsstaternes nationale lovgivning har forskellige beføjelser, der i nogle medlemsstater, men ikke i andre, omfatter efterretning, skat, indvandring og politi. Dette er imidlertid blot endnu en grund til at anbefale, at forslaget gøres meget mere præcist med hensyn til de nævnte aktørers beskaffenhed og garantierne angående kontrollen med udførelsen af deres opgaver. Der bør indsættes yderligere bestemmelser i forslaget for nøje at præcisere dataformidlernes, passageroplysningsenhedernes og de andre kompetente myndigheders beføjelser og retlige forpligtelser. |
| --- | --- |

73.

Den tilsynsførende har den generelle bemærkning, at håndhævelsen af et EU-PNR-system bliver endnu vanskeligere, fordi de retshåndhævende myndigheder alt efter medlemsstaternes nationale lovgivning har forskellige beføjelser, der i nogle medlemsstater, men ikke i andre, omfatter efterretning, skat, indvandring og politi. Dette er imidlertid blot endnu en grund til at anbefale, at forslaget gøres meget mere præcist med hensyn til de nævnte aktørers beskaffenhed og garantierne angående kontrollen med udførelsen af deres opgaver. Der bør indsættes yderligere bestemmelser i forslaget for nøje at præcisere dataformidlernes, passageroplysningsenhedernes og de andre kompetente myndigheders beføjelser og retlige forpligtelser.

V.   BETINGELSER FOR VIDEREGIVELSE TIL TREDJELANDE

| 74. | Forslaget giver visse garantier med hensyn til videregivelse af PNR-oplysninger til tredjelande (36). Navnlig fastsættes det udtrykkeligt, at rammeafgørelsen om databeskyttelse skal gælde for videregivelse af oplysninger, der opstilles en specifik formålsbegrænsning, og videreformidling kræver en medlemsstats samtykke. Videregivelse skal også være i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats nationale ret og alle gældende internationale aftaler. |
| --- | --- |

74.

Forslaget giver visse garantier med hensyn til videregivelse af PNR-oplysninger til tredjelande (36). Navnlig fastsættes det udtrykkeligt, at rammeafgørelsen om databeskyttelse skal gælde for videregivelse af oplysninger, der opstilles en specifik formålsbegrænsning, og videreformidling kræver en medlemsstats samtykke. Videregivelse skal også være i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats nationale ret og alle gældende internationale aftaler.

| 75. | Der er imidlertid mange ubesvarede spørgsmål, især for så vidt angår samtykkets beskaffenhed, betingelserne for anvendelse af rammeafgørelsen om databeskyttelse og gensidighedsaspektet af videregivelsen af oplysninger til tredjelande. |
| --- | --- |

75.

Der er imidlertid mange ubesvarede spørgsmål, især for så vidt angår samtykkets beskaffenhed, betingelserne for anvendelse af rammeafgørelsen om databeskyttelse og gensidighedsaspektet af videregivelsen af oplysninger til tredjelande.

Samtykkets beskaffenhed

| 76. | Oprindelsesmedlemsstaten skal give sit udtrykkelige samtykke til videregivelse af oplysninger fra det ene tredjeland til det andet. Forslaget præciserer ikke, under hvilke betingelser og af hvem dette samtykke skal gives, og heller ikke, om de nationale databeskyttelsesmyndigheder (DPA) bør involveres i afgørelsen. Den tilsynsførende er af den opfattelse, at samtykket i det mindste skal gives i overensstemmelse med de nationale love om betingelserne for videregivelse af personoplysninger til tredjelande. |
| --- | --- |

76.

Oprindelsesmedlemsstaten skal give sit udtrykkelige samtykke til videregivelse af oplysninger fra det ene tredjeland til det andet. Forslaget præciserer ikke, under hvilke betingelser og af hvem dette samtykke skal gives, og heller ikke, om de nationale databeskyttelsesmyndigheder (DPA) bør involveres i afgørelsen. Den tilsynsførende er af den opfattelse, at samtykket i det mindste skal gives i overensstemmelse med de nationale love om betingelserne for videregivelse af personoplysninger til tredjelande.

| 77. | Desuden bør en medlemsstats samtykke ikke veje tungere end princippet om, at modtagerlandet skal sørge for et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i forbindelse med den påtænkte behandling. Disse betingelser bør være kumulative, således som de er det i rammeafgørelsen om databeskyttelse (artikel 14). Den tilsynsførende foreslår derfor, at der i artikel 8, stk. 1, i forslaget tilføjes et litra c) med følgende ordlyd: »og c) det pågældende tredjeland sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for den påtænkte behandling af oplysningerne«. Den tilsynsførende minder i den forbindelse om, at der skal indføres mekanismer til sikring af fælles standarder og koordinerede afgørelser med hensyn til tilstrækkelighed (37). |
| --- | --- |

77.

Desuden bør en medlemsstats samtykke ikke veje tungere end princippet om, at modtagerlandet skal sørge for et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i forbindelse med den påtænkte behandling. Disse betingelser bør være kumulative, således som de er det i rammeafgørelsen om databeskyttelse (artikel 14). Den tilsynsførende foreslår derfor, at der i artikel 8, stk. 1, i forslaget tilføjes et litra c) med følgende ordlyd: »og c) det pågældende tredjeland sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for den påtænkte behandling af oplysningerne«. Den tilsynsførende minder i den forbindelse om, at der skal indføres mekanismer til sikring af fælles standarder og koordinerede afgørelser med hensyn til tilstrækkelighed (37).

Anvendelse af rammeafgørelsen om databeskyttelse

| 78. | Forslaget henviser til de betingelser og garantier, der er indeholdt i rammeafgørelsen om databeskyttelse, men præciserer også udtrykkeligt visse andre betingelser, især ovennævnte samtykke fra den pågældende medlemsstat, og begrænser formålet til forebyggelse og bekæmpelse af terrorhandlinger og organiseret kriminalitet. |
| --- | --- |

78.

Forslaget henviser til de betingelser og garantier, der er indeholdt i rammeafgørelsen om databeskyttelse, men præciserer også udtrykkeligt visse andre betingelser, især ovennævnte samtykke fra den pågældende medlemsstat, og begrænser formålet til forebyggelse og bekæmpelse af terrorhandlinger og organiseret kriminalitet.

| 79. | Rammeafgørelsen om databeskyttelse indeholder betingelser for videregivelse af personoplysninger til tredjelande, nemlig med hensyn til formålsbegrænsning, modtagernes beskaffenhed, medlemsstatssamtykke og tilstrækkelighedsprincippet. Den indeholder imidlertid også undtagelser fra disse betingelser for videregivelse: legitime vigtige interesser, navnlig vigtige offentlige interesser, kan udgøre et tilstrækkeligt grundlag for videregivelse, også selv om ovennævnte betingelser ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

79.

Rammeafgørelsen om databeskyttelse indeholder betingelser for videregivelse af personoplysninger til tredjelande, nemlig med hensyn til formålsbegrænsning, modtagernes beskaffenhed, medlemsstatssamtykke og tilstrækkelighedsprincippet. Den indeholder imidlertid også undtagelser fra disse betingelser for videregivelse: legitime vigtige interesser, navnlig vigtige offentlige interesser, kan udgøre et tilstrækkeligt grundlag for videregivelse, også selv om ovennævnte betingelser ikke er opfyldt.

| 80. | Som allerede nævnt i kapitel III i denne udtalelse er den tilsynsførende af den opfattelse, at det skal fastsættes tydeligt i teksten til forslaget, at de mere præcise garantier i forslaget har forrang for de almindelige betingelser — og undtagelser — i rammeafgørelsen om databeskyttelse, hvor den finder anvendelse. |
| --- | --- |

80.

Som allerede nævnt i kapitel III i denne udtalelse er den tilsynsførende af den opfattelse, at det skal fastsættes tydeligt i teksten til forslaget, at de mere præcise garantier i forslaget har forrang for de almindelige betingelser — og undtagelser — i rammeafgørelsen om databeskyttelse, hvor den finder anvendelse.

Gensidighed

| 81. | Forslaget behandler spørgsmålet om eventuel »modkrav« fra lande, der måtte anmode EU om PNR-oplysninger for flyvninger fra EU til deres lande. Når EU anmoder om oplysninger fra tredjelandsluftfartsselskabers databaser, fordi de foretager flyvninger til eller fra EU, vil disse tredjelande muligvis forlange det samme af luftfartsselskaber, der er etableret i EU, herunder oplysninger om EU-borgere. Selv om Kommissionen mener, at denne situation i praksis »næppe vil opstå«, gives der dog mulighed herfor. Det nævnes i den forbindelse i forslaget, at der i aftalerne med USA og Canada er fastsat bestemmelser om en sådan gensidighed, »der automatisk kan håndhæves« (38). Den tilsynsførende sætter spørgsmålstegn ved betydningen af en sådan automatisk gensidighed og anvendelsen af garantier i forbindelse med en sådan videregivelse af oplysninger, især eksistensen af et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i det pågældende land. |
| --- | --- |

81.

Forslaget behandler spørgsmålet om eventuel »modkrav« fra lande, der måtte anmode EU om PNR-oplysninger for flyvninger fra EU til deres lande. Når EU anmoder om oplysninger fra tredjelandsluftfartsselskabers databaser, fordi de foretager flyvninger til eller fra EU, vil disse tredjelande muligvis forlange det samme af luftfartsselskaber, der er etableret i EU, herunder oplysninger om EU-borgere. Selv om Kommissionen mener, at denne situation i praksis »næppe vil opstå«, gives der dog mulighed herfor. Det nævnes i den forbindelse i forslaget, at der i aftalerne med USA og Canada er fastsat bestemmelser om en sådan gensidighed, »der automatisk kan håndhæves« (38). Den tilsynsførende sætter spørgsmålstegn ved betydningen af en sådan automatisk gensidighed og anvendelsen af garantier i forbindelse med en sådan videregivelse af oplysninger, især eksistensen af et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i det pågældende land.

| 82. | Der bør skelnes mellem tredjelande, der allerede har indgået en aftale med EU, og tredjelande, der ikke har nogen aftale. |
| --- | --- |

82.

Der bør skelnes mellem tredjelande, der allerede har indgået en aftale med EU, og tredjelande, der ikke har nogen aftale.

Lande, der ikke har nogen aftale med EU

| 83. | Den tilsynsførende bemærker, at gensidighed vil kunne føre til videregivelse af personoplysninger til lande, hvor der ikke kan gives garantier med hensyn til demokratiske standarder og et tilstrækkeligt databeskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

83.

Den tilsynsførende bemærker, at gensidighed vil kunne føre til videregivelse af personoplysninger til lande, hvor der ikke kan gives garantier med hensyn til demokratiske standarder og et tilstrækkeligt databeskyttelsesniveau.

| 84. | Konsekvensanalysen indeholder yderligere elementer hvad angår betingelserne for videregivelse af oplysninger til tredjelande: fordelen ved EU-PNR-systemet, hvor oplysningerne filtreres af passageroplysningsenheder, fremhæves. Kun udvalgte oplysninger om mistænkte enkeltpersoner (og ikke bulkdata) vil blive videregivet til medlemsstaternes kompetente myndigheder og formodentlig også til tredjelande (39). Den tilsynsførende anbefaler at tydeliggøre dette punkt i teksten til forslaget. En simpel omtale heraf i konsekvensanalysen giver ikke den nødvendige beskyttelse. |
| --- | --- |

84.

Konsekvensanalysen indeholder yderligere elementer hvad angår betingelserne for videregivelse af oplysninger til tredjelande: fordelen ved EU-PNR-systemet, hvor oplysningerne filtreres af passageroplysningsenheder, fremhæves. Kun udvalgte oplysninger om mistænkte enkeltpersoner (og ikke bulkdata) vil blive videregivet til medlemsstaternes kompetente myndigheder og formodentlig også til tredjelande (39). Den tilsynsførende anbefaler at tydeliggøre dette punkt i teksten til forslaget. En simpel omtale heraf i konsekvensanalysen giver ikke den nødvendige beskyttelse.

| 85. | Udvælgelsen af passageroplysningerne vil ganske vist bidrage til at minimere følgerne for privatlivets fred, men der mindes om, at databeskyttelsesprincipperne rækker langt videre end dataminimering og omfatter principper som nødvendighed, gennemsigtighed og udøvelse af den registreredes rettigheder; der skal tages hensyn til alle disse principper, når der tages stilling til, om et tredjeland har et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

85.

Udvælgelsen af passageroplysningerne vil ganske vist bidrage til at minimere følgerne for privatlivets fred, men der mindes om, at databeskyttelsesprincipperne rækker langt videre end dataminimering og omfatter principper som nødvendighed, gennemsigtighed og udøvelse af den registreredes rettigheder; der skal tages hensyn til alle disse principper, når der tages stilling til, om et tredjeland har et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau.

Lande, der har en bilateral aftale med EU

| 86. | Ifølge konsekvensanalysen får EU i forbindelse med sådan databehandling mulighed for at insistere på visse standarder og for at sikre konsekvensen i disse bilaterale aftaler med tredjelande. Tredjelande, som EU har en aftale med, får også mulighed for at forlange gensidig behandling, hvilket ikke er muligt i dag (40). |
| --- | --- |

86.

Ifølge konsekvensanalysen får EU i forbindelse med sådan databehandling mulighed for at insistere på visse standarder og for at sikre konsekvensen i disse bilaterale aftaler med tredjelande. Tredjelande, som EU har en aftale med, får også mulighed for at forlange gensidig behandling, hvilket ikke er muligt i dag (40).

| 87. | Disse bemærkninger fører det spørgsmål med sig, hvilken virkning forslaget får for de eksisterende aftaler med Canada og USA. Betingelserne for adgang til oplysninger i disse aftaler er således meget bredere, da oplysningerne ikke er underkastet en lignende udvælgelse, før de videregives til disse tredjelande. |
| --- | --- |

87.

Disse bemærkninger fører det spørgsmål med sig, hvilken virkning forslaget får for de eksisterende aftaler med Canada og USA. Betingelserne for adgang til oplysninger i disse aftaler er således meget bredere, da oplysningerne ikke er underkastet en lignende udvælgelse, før de videregives til disse tredjelande.

| 88. | Det hedder i konsekvensanalysen, at i de tilfælde, hvor EU har en international aftale med et tredjeland om udveksling/videregivelse af PNR-oplysninger til dette tredjeland, bør der tages behørigt hensyn til en sådan aftale. Luftfartsselskaberne vil skulle sende PNR-oplysningerne til passageroplysningsenhederne i overensstemmelse med almindelig praksis i henhold til den nuværende foranstaltning. Passageroplysningsenheder, der modtager sådanne oplysninger, videregiver dem til den kompetente myndighed i det tredjeland, som der er indgået en sådan aftale med (41). |
| --- | --- |

88.

Det hedder i konsekvensanalysen, at i de tilfælde, hvor EU har en international aftale med et tredjeland om udveksling/videregivelse af PNR-oplysninger til dette tredjeland, bør der tages behørigt hensyn til en sådan aftale. Luftfartsselskaberne vil skulle sende PNR-oplysningerne til passageroplysningsenhederne i overensstemmelse med almindelig praksis i henhold til den nuværende foranstaltning. Passageroplysningsenheder, der modtager sådanne oplysninger, videregiver dem til den kompetente myndighed i det tredjeland, som der er indgået en sådan aftale med (41).

| 89. | Mens forslaget på den ene side kun synes at tage sigte på videregivelse af udvalgte oplysninger til en kompetent myndighed i EU eller i et tredjeland, gør konsekvensanalysen, præamblen til forslaget (betragtning 21) og artikel 11 i selve forslaget på den anden side opmærksom på, at der bør tages behørigt hensyn til eksisterende aftaler. Det kan måske udledes heraf, at filtrering kun vil kunne bruges i forbindelse med fremtidige aftaler. Det kan med henblik herpå forudses, at bulkadgang stadig vil være hovedreglen for f.eks. de amerikanske myndigheders adgang til PNR-oplysninger, jf. bestemmelserne i aftalen mellem EU og USA, men at der sideløbende hermed fra sag til sag kan videregives specifikke oplysninger til USA som identificeret af passageroplysningsenhederne, herunder — men ikke udelukkende — oplysninger vedrørende flyvninger til USA. |
| --- | --- |

89.

Mens forslaget på den ene side kun synes at tage sigte på videregivelse af udvalgte oplysninger til en kompetent myndighed i EU eller i et tredjeland, gør konsekvensanalysen, præamblen til forslaget (betragtning 21) og artikel 11 i selve forslaget på den anden side opmærksom på, at der bør tages behørigt hensyn til eksisterende aftaler. Det kan måske udledes heraf, at filtrering kun vil kunne bruges i forbindelse med fremtidige aftaler. Det kan med henblik herpå forudses, at bulkadgang stadig vil være hovedreglen for f.eks. de amerikanske myndigheders adgang til PNR-oplysninger, jf. bestemmelserne i aftalen mellem EU og USA, men at der sideløbende hermed fra sag til sag kan videregives specifikke oplysninger til USA som identificeret af passageroplysningsenhederne, herunder — men ikke udelukkende — oplysninger vedrørende flyvninger til USA.

| 90. | Den tilsynsførende beklager manglen på klarhed på dette afgørende punkt i forslaget. Han anser det for at være af allerstørste vigtighed, at betingelserne for videregivelse af PNR-oplysninger til tredjelande er konsekvente, og at der fastlægges et harmoniseret beskyttelsesniveau for videregivelsen. Af hensyn til retssikkerheden bør de garantier, der gælder for videregivelsen af oplysninger, endvidere præciseres i selve forslaget og ikke blot i konsekvensanalysen, som det er tilfældet for øjeblikket. |
| --- | --- |

90.

Den tilsynsførende beklager manglen på klarhed på dette afgørende punkt i forslaget. Han anser det for at være af allerstørste vigtighed, at betingelserne for videregivelse af PNR-oplysninger til tredjelande er konsekvente, og at der fastlægges et harmoniseret beskyttelsesniveau for videregivelsen. Af hensyn til retssikkerheden bør de garantier, der gælder for videregivelsen af oplysninger, endvidere præciseres i selve forslaget og ikke blot i konsekvensanalysen, som det er tilfældet for øjeblikket.

VI.   ANDRE VÆSENTLIGE PUNKTER

Automatiseret behandling

| 91. | Den tilsynsførende bemærker, at forslaget udtrykkeligt udelukker, at passageroplysningsenhederne og medlemsstaternes kompetente myndigheder træffer retshåndhævelsesforanstaltninger alene på grundlag af en automatiseret behandling af PNR-oplysninger eller på grundlag af en persons race eller etniske baggrund, religiøse eller filosofiske overbevisning, politiske holdning eller seksuelle orientering (42). |
| --- | --- |

91.

Den tilsynsførende bemærker, at forslaget udtrykkeligt udelukker, at passageroplysningsenhederne og medlemsstaternes kompetente myndigheder træffer retshåndhævelsesforanstaltninger alene på grundlag af en automatiseret behandling af PNR-oplysninger eller på grundlag af en persons race eller etniske baggrund, religiøse eller filosofiske overbevisning, politiske holdning eller seksuelle orientering (42).

| 92. | En sådan præcisering er velkommen, da den begrænser risikoen for vilkårlige foranstaltninger over for den enkelte. Den tilsynsførende bemærker dog, at dens anvendelsesområde er begrænset til passageroplysningsenheders og kompetente myndigheders retshåndhævelsesforanstaltninger. Den udelukker i sin nuværende ordlyd ikke automatiseret filtrering af enkeltpersoner på grundlag af standardprofiler og hindrer heller ikke automatiseret oprettelse af lister over mistænkte personer og iværksættelse af foranstaltninger såsom udvidet overvågning, så længe disse foranstaltninger ikke betragtes som retshåndhævelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

92.

En sådan præcisering er velkommen, da den begrænser risikoen for vilkårlige foranstaltninger over for den enkelte. Den tilsynsførende bemærker dog, at dens anvendelsesområde er begrænset til passageroplysningsenheders og kompetente myndigheders retshåndhævelsesforanstaltninger. Den udelukker i sin nuværende ordlyd ikke automatiseret filtrering af enkeltpersoner på grundlag af standardprofiler og hindrer heller ikke automatiseret oprettelse af lister over mistænkte personer og iværksættelse af foranstaltninger såsom udvidet overvågning, så længe disse foranstaltninger ikke betragtes som retshåndhævelsesforanstaltninger.

| 93. | Den tilsynsførende finder, at begrebet retshåndhævelsesforanstaltninger er for vagt, og at der som et princip ikke bør træffes afgørelser angående enkeltpersoner alene på grundlag af en automatiseret behandling af deres oplysninger (43). Den tilsynsførende anbefaler at ændre teksten i den henseende. |
| --- | --- |

93.

Den tilsynsførende finder, at begrebet retshåndhævelsesforanstaltninger er for vagt, og at der som et princip ikke bør træffes afgørelser angående enkeltpersoner alene på grundlag af en automatiseret behandling af deres oplysninger (43). Den tilsynsførende anbefaler at ændre teksten i den henseende.

Oplysningernes beskaffenhed

| 94. | Artikel 5, stk. 2, i forslaget indeholder en vigtig præcisering, idet det gøres klart, at luftfartsselskaberne ikke er forpligtet til at indsamle eller opbevare oplysninger ud over dem, der indsamles til det oprindelige kommercielle formål. |
| --- | --- |

94.

Artikel 5, stk. 2, i forslaget indeholder en vigtig præcisering, idet det gøres klart, at luftfartsselskaberne ikke er forpligtet til at indsamle eller opbevare oplysninger ud over dem, der indsamles til det oprindelige kommercielle formål.

| 95. | Der er flere aspekter af behandlingen af disse oplysninger, der bør kommenteres yderligere:






  — | De oplysninger, der skal stilles til rådighed, jf. bilag I til forslaget, er meget omfattende, og listen svarer til listen over de oplysninger, der er til rådighed for de amerikanske myndigheder, jf. aftalen mellem EU og USA. Databeskyttelsesmyndighederne og især Artikel 29-Gruppen har allerede ved flere lejligheder sat spørgsmålstegn ved beskaffenheden af nogle af de oplysninger, der kræves (44). |
| --- | --- | --- |

95.

Der er flere aspekter af behandlingen af disse oplysninger, der bør kommenteres yderligere:

—

De oplysninger, der skal stilles til rådighed, jf. bilag I til forslaget, er meget omfattende, og listen svarer til listen over de oplysninger, der er til rådighed for de amerikanske myndigheder, jf. aftalen mellem EU og USA. Databeskyttelsesmyndighederne og især Artikel 29-Gruppen har allerede ved flere lejligheder sat spørgsmålstegn ved beskaffenheden af nogle af de oplysninger, der kræves (44).

| — | Det synes at fremgå af konsekvensanalysen (45) og artikel 6, stk. 3, i forslaget, at luftfartsselskaberne også kan videregive bulkdata til dataformidlerne. I første omgang vil oplysninger, der videregives til en tredjepart, ikke en gang blive begrænset i overensstemmelse med de PNR-oplysninger, der er opført på listen i bilag I til forslaget. |
| --- | --- |

—

Det synes at fremgå af konsekvensanalysen (45) og artikel 6, stk. 3, i forslaget, at luftfartsselskaberne også kan videregive bulkdata til dataformidlerne. I første omgang vil oplysninger, der videregives til en tredjepart, ikke en gang blive begrænset i overensstemmelse med de PNR-oplysninger, der er opført på listen i bilag I til forslaget.

| — | Hvad angår behandlingen af følsomme oplysninger kan disse oplysninger ganske vist filtreres væk på dataformidlerstadiet, men det er stadig et spørgsmål, om det er strengt nødvendigt, at luftfartsselskaber videregiver det åbne felt. |
| --- | --- |

—

Hvad angår behandlingen af følsomme oplysninger kan disse oplysninger ganske vist filtreres væk på dataformidlerstadiet, men det er stadig et spørgsmål, om det er strengt nødvendigt, at luftfartsselskaber videregiver det åbne felt.

Den tilsynsførende støtter de punkter, der blev fremsat i den henseende i Artikel 29-Gruppens udtalelse.

Metode til videregivelse af PNR-oplysninger

| 96. | Luftfartsselskaber, der er etableret uden for EU, skal videregive oplysninger til passageroplysningsenhederne eller dataformidlerne efter pushmetoden, forudsat at de er i besiddelse af den nødvendige tekniske arkitektur. I modsat fald vil de være nødt til at tillade udtræk af oplysninger efter pullmetoden. |
| --- | --- |

96.

Luftfartsselskaber, der er etableret uden for EU, skal videregive oplysninger til passageroplysningsenhederne eller dataformidlerne efter pushmetoden, forudsat at de er i besiddelse af den nødvendige tekniske arkitektur. I modsat fald vil de være nødt til at tillade udtræk af oplysninger efter pullmetoden.

| 97. | Hvis der gives mulighed for forskellige metoder til videregivelse af oplysninger, alt efter hvilket luftfartsselskab der er tale om, vil det blot gøre det vanskeligere at kontrollere, om videregivelsen af PNR-oplysninger er i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne. Dette risikerer også at forvride konkurrencen mellem EU- og ikke-EU-luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

97.

Hvis der gives mulighed for forskellige metoder til videregivelse af oplysninger, alt efter hvilket luftfartsselskab der er tale om, vil det blot gøre det vanskeligere at kontrollere, om videregivelsen af PNR-oplysninger er i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne. Dette risikerer også at forvride konkurrencen mellem EU- og ikke-EU-luftfartsselskaber.

| 98. | Den tilsynsførende minder om, at pushmetoden, der giver luftfartsselskaberne mulighed for at holde kontrol med beskaffenheden af de videregivne oplysninger og omstændighederne ved videregivelsen, er den eneste acceptable metode set ud fra et proportionalitetssynspunkt. Desuden skal der være tale om effektivt push, dvs. oplysningerne bør ikke sendes til en dataformidler som bulkdata, men filtreres på allerførste trin af behandlingen. Det er ikke acceptabelt, at ikke-nødvendige oplysninger — og oplysninger, der ikke er omfattet af bilag I til forslaget — videregives til en tredjepart, heller ikke selv om det er meningen, at denne tredjepart straks skal slette oplysningerne. |
| --- | --- |

98.

Den tilsynsførende minder om, at pushmetoden, der giver luftfartsselskaberne mulighed for at holde kontrol med beskaffenheden af de videregivne oplysninger og omstændighederne ved videregivelsen, er den eneste acceptable metode set ud fra et proportionalitetssynspunkt. Desuden skal der være tale om effektivt push, dvs. oplysningerne bør ikke sendes til en dataformidler som bulkdata, men filtreres på allerførste trin af behandlingen. Det er ikke acceptabelt, at ikke-nødvendige oplysninger — og oplysninger, der ikke er omfattet af bilag I til forslaget — videregives til en tredjepart, heller ikke selv om det er meningen, at denne tredjepart straks skal slette oplysningerne.

Dataopbevaring

| 99. | Ifølge artikel 9 i forslaget skal PNR-oplysninger opbevares i fem år og ved udløbet af denne periode i yderligere otte år i en inaktiv database, som der kun bliver begrænset adgang til. |
| --- | --- |

99.

Ifølge artikel 9 i forslaget skal PNR-oplysninger opbevares i fem år og ved udløbet af denne periode i yderligere otte år i en inaktiv database, som der kun bliver begrænset adgang til.

| 100. | Den tilsynsførende sætter spørgsmålstegn ved forskellen mellem de to typer databaser: det er tvivlsomt, om den inaktive database udgør et rigtigt arkiv med andre metoder til lagring og fremfinding af oplysninger. De fleste af betingelserne for adgang til den inaktive database består således af sikkerhedskrav, der også kunne gælde for den database, hvor oplysningerne skal opbevares i en femårig periode. |
| --- | --- |

100.

Den tilsynsførende sætter spørgsmålstegn ved forskellen mellem de to typer databaser: det er tvivlsomt, om den inaktive database udgør et rigtigt arkiv med andre metoder til lagring og fremfinding af oplysninger. De fleste af betingelserne for adgang til den inaktive database består således af sikkerhedskrav, der også kunne gælde for den database, hvor oplysningerne skal opbevares i en femårig periode.

| 101. | Den samlede lagringsperiode — dvs. 13 år — er under alle omstændigheder alt for lang. Den begrundes i konsekvensanalysen med, at den er nødvendig for at udvikle risikoindikatorer og fastslå rejse- og adfærdsmønstre (46), men effektiviteten heraf bør påvises nærmere. Mens det er indlysende, at oplysninger i konkrete tilfælde kan opbevares så længe, der stadig foregår efterforskning, er det ikke berettiget at opbevare oplysninger om alle passagerer i 13 år, uden at der foreligger nogen som helst mistanke. |
| --- | --- |

101.

Den samlede lagringsperiode — dvs. 13 år — er under alle omstændigheder alt for lang. Den begrundes i konsekvensanalysen med, at den er nødvendig for at udvikle risikoindikatorer og fastslå rejse- og adfærdsmønstre (46), men effektiviteten heraf bør påvises nærmere. Mens det er indlysende, at oplysninger i konkrete tilfælde kan opbevares så længe, der stadig foregår efterforskning, er det ikke berettiget at opbevare oplysninger om alle passagerer i 13 år, uden at der foreligger nogen som helst mistanke.

| 102. | Den tilsynsførende bemærker endvidere, at denne opbevaringsperiode ikke støttes i medlemsstaternes besvarelser af Kommissionens spørgeskema, eftersom den krævede lagringsperiode på grundlag heraf kun ville være på gennemsnitligt 3 1/2 år (47). |
| --- | --- |

102.

Den tilsynsførende bemærker endvidere, at denne opbevaringsperiode ikke støttes i medlemsstaternes besvarelser af Kommissionens spørgeskema, eftersom den krævede lagringsperiode på grundlag heraf kun ville være på gennemsnitligt 3 1/2 år (47).

| 103. | Perioden på 13 år svarer desuden til opbevaringsperioden på 15 år i den seneste aftale med USA. Den tilsynsførende har altid haft den opfattelse, at man kun gik med til denne lange opbevaringsperiode efter kraftigt pres fra den amerikanske regering, der ønskede en meget længere periode end 3 1/2 år, ikke fordi Rådet eller Kommissionen på noget tidspunkt ønskede dette. Der er ingen grund til at overføre et sådant kompromis — der kun skyldes et nødvendigt forhandlingsresultat — til en intern EU-retsakt. |
| --- | --- |

103.

Perioden på 13 år svarer desuden til opbevaringsperioden på 15 år i den seneste aftale med USA. Den tilsynsførende har altid haft den opfattelse, at man kun gik med til denne lange opbevaringsperiode efter kraftigt pres fra den amerikanske regering, der ønskede en meget længere periode end 3 1/2 år, ikke fordi Rådet eller Kommissionen på noget tidspunkt ønskede dette. Der er ingen grund til at overføre et sådant kompromis — der kun skyldes et nødvendigt forhandlingsresultat — til en intern EU-retsakt.

Medlemsstatsudvalgets rolle

| 104. | Det udvalg bestående af medlemsstaterne, der nedsættes i henhold til artikel 14 i forslaget, vil få kompetence med hensyn til sikkerhedsspørgsmål, bl.a. protokoller og kryptering af PNR-oplysninger, men også med hensyn til at fremsætte henstillinger angående fælles generelle kriterier, metoder og praksis for risikovurdering. |
| --- | --- |

104.

Det udvalg bestående af medlemsstaterne, der nedsættes i henhold til artikel 14 i forslaget, vil få kompetence med hensyn til sikkerhedsspørgsmål, bl.a. protokoller og kryptering af PNR-oplysninger, men også med hensyn til at fremsætte henstillinger angående fælles generelle kriterier, metoder og praksis for risikovurdering.

| 105. | Bortset herfra indeholder forslaget ingen elementer eller kriterier hvad angår de konkrete betingelser for og rammen om risikovurderingsprocessen. Konsekvensanalysen nævner, at kriterierne i sidste ende vil afhænge af de efterretningsoplysninger, hver medlemsstat er i besiddelse, hvilket konstant skifter. Der vil blive foretaget risikovurdering uden ensartede standarder for identifikation af mistænkte. Det forekommer derfor tvivlsomt, om medlemsstatsudvalget vil blive i stand til at spille en rolle i den forbindelse. |
| --- | --- |

105.

Bortset herfra indeholder forslaget ingen elementer eller kriterier hvad angår de konkrete betingelser for og rammen om risikovurderingsprocessen. Konsekvensanalysen nævner, at kriterierne i sidste ende vil afhænge af de efterretningsoplysninger, hver medlemsstat er i besiddelse, hvilket konstant skifter. Der vil blive foretaget risikovurdering uden ensartede standarder for identifikation af mistænkte. Det forekommer derfor tvivlsomt, om medlemsstatsudvalget vil blive i stand til at spille en rolle i den forbindelse.

Sikkerhed

| 106. | Forslaget indeholder en række sikkerhedsforanstaltninger (48), der skal træffes af passageroplysningsenhederne, dataformidlerne og de andre kompetente myndigheder med henblik på databeskyttelse. I betragtning af databasens betydning og hvor følsom behandlingen er, finder den tilsynsførende, at ud over de allerede nævnte foranstaltninger bør den enhed, der behandler oplysningerne, også have pligt til at foretage officiel underretning om eventuelle brud på sikkerheden. |
| --- | --- |

106.

Forslaget indeholder en række sikkerhedsforanstaltninger (48), der skal træffes af passageroplysningsenhederne, dataformidlerne og de andre kompetente myndigheder med henblik på databeskyttelse. I betragtning af databasens betydning og hvor følsom behandlingen er, finder den tilsynsførende, at ud over de allerede nævnte foranstaltninger bør den enhed, der behandler oplysningerne, også have pligt til at foretage officiel underretning om eventuelle brud på sikkerheden.

| 107. | Den tilsynsførende er klar over, at der er planer om at indføre en sådan underretningsprocedure i sektoren for elektronisk kommunikation på europæisk plan. Han råder til, at der indsættes en sådan sikkerhedsmekanisme i forslaget, og henviser i den forbindelse til den ordning angående brud på sikkerheden, der er indført i USA for officielle organers vedkommende (49). Sikkerhedshændelser kan nemlig forekomme på alle områder og i den private såvel som den offentlige sektor, hvilket tabet for nylig af en hel borgerdatabase i den britiske offentlige forvaltning har vist (50). Storstilede databaser som den, der er forudset i forslaget, vil stå øverst på en prioriteret liste med henblik på indførelse af et sådant alarmsystem. |
| --- | --- |

107.

Den tilsynsførende er klar over, at der er planer om at indføre en sådan underretningsprocedure i sektoren for elektronisk kommunikation på europæisk plan. Han råder til, at der indsættes en sådan sikkerhedsmekanisme i forslaget, og henviser i den forbindelse til den ordning angående brud på sikkerheden, der er indført i USA for officielle organers vedkommende (49). Sikkerhedshændelser kan nemlig forekomme på alle områder og i den private såvel som den offentlige sektor, hvilket tabet for nylig af en hel borgerdatabase i den britiske offentlige forvaltning har vist (50). Storstilede databaser som den, der er forudset i forslaget, vil stå øverst på en prioriteret liste med henblik på indførelse af et sådant alarmsystem.

Revisions- og udløbsklausul

| 108. | Den tilsynsførende bemærker, at der skal foretages en fornyet vurdering inden tre år efter rammeafgørelsens ikrafttrædelse på grundlag af en rapport fra Kommissionen. Han noterer sig, at denne fornyede vurdering på grundlag af medlemsstaternes oplysninger vil have særlig fokus på databeskyttelsesgarantier og omfatte gennemførelsen af pushmetoden, dataopbevaringsperioden og kvaliteten af risikovurderingen. For at en sådan fornyet vurdering kan blive dækkende, bør den inkludere resultaterne af en analyse af de statistiske data, der er udarbejdet på grundlag af behandlingen af PNR-oplysninger. Ud over de elementer, der er nævnt i artikel 18 i forslaget, bør disse statistikker også omfatte nærmere statistiske oplysninger om identifikationen af personer, der udgør en stor risiko, såsom kriterierne for sådan identifikation og de konkrete resultater af eventuelle retshåndhævelsesforanstaltninger som følge af identifikationen. |
| --- | --- |

108.

Den tilsynsførende bemærker, at der skal foretages en fornyet vurdering inden tre år efter rammeafgørelsens ikrafttrædelse på grundlag af en rapport fra Kommissionen. Han noterer sig, at denne fornyede vurdering på grundlag af medlemsstaternes oplysninger vil have særlig fokus på databeskyttelsesgarantier og omfatte gennemførelsen af pushmetoden, dataopbevaringsperioden og kvaliteten af risikovurderingen. For at en sådan fornyet vurdering kan blive dækkende, bør den inkludere resultaterne af en analyse af de statistiske data, der er udarbejdet på grundlag af behandlingen af PNR-oplysninger. Ud over de elementer, der er nævnt i artikel 18 i forslaget, bør disse statistikker også omfatte nærmere statistiske oplysninger om identifikationen af personer, der udgør en stor risiko, såsom kriterierne for sådan identifikation og de konkrete resultater af eventuelle retshåndhævelsesforanstaltninger som følge af identifikationen.

| 109. | Den tilsynsførende har i denne udtalelse allerede understreget, at der mangler konkrete elementer, der viser, at det foreslåede system er nødvendigt. Han finder dog, at hvis rammeafgørelsen træder i kraft, bør der som minimum indsættes en ophørsklausul. Rammeafgørelsen bør ophæves efter treårsperioden, hvis der ikke kommer noget frem, der støtter dens videre anvendelse. |
| --- | --- |

109.

Den tilsynsførende har i denne udtalelse allerede understreget, at der mangler konkrete elementer, der viser, at det foreslåede system er nødvendigt. Han finder dog, at hvis rammeafgørelsen træder i kraft, bør der som minimum indsættes en ophørsklausul. Rammeafgørelsen bør ophæves efter treårsperioden, hvis der ikke kommer noget frem, der støtter dens videre anvendelse.

Følger for andre juridiske instrumenter

| 110. | Forslagets afsluttende bestemmelser indeholder en betingelse for den videre anvendelse af allerede eksisterende bilaterale eller multilaterale aftaler eller ordninger. Disse instrumenter kan kun anvendes, for så vidt som de er forenelige med målene i den foreslåede rammeafgørelse. |
| --- | --- |

110.

Forslagets afsluttende bestemmelser indeholder en betingelse for den videre anvendelse af allerede eksisterende bilaterale eller multilaterale aftaler eller ordninger. Disse instrumenter kan kun anvendes, for så vidt som de er forenelige med målene i den foreslåede rammeafgørelse.

| 111. | Den tilsynsførende sætter spørgsmålstegn ved rækkevidden af denne bestemmelse. Som allerede nævnt i kapitel V i afsnittet om gensidighed er det ikke klart, hvad virkningen af denne bestemmelse bliver for indholdet af aftaler med tredjelande som f.eks. aftalen med USA. Set i et andet perspektiv er det heller ikke klart, om bestemmelsen kan få følger for betingelserne for anvendelsen af instrumenter med et bredere anvendelsesområde som f.eks. Europarådets konvention nr. 108. Selv om dette kan forekomme usandsynligt på grund af forskellene i den institutionelle kontekst og de forskellige aktører, der er involveret, bør enhver risiko for fejlfortolkning undgås, og forslaget bør gøre det klart, at det ikke har nogen følger for instrumenter med et bredere anvendelsesområde, især instrumenter, der tager sigte på beskyttelse af de grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

111.

Den tilsynsførende sætter spørgsmålstegn ved rækkevidden af denne bestemmelse. Som allerede nævnt i kapitel V i afsnittet om gensidighed er det ikke klart, hvad virkningen af denne bestemmelse bliver for indholdet af aftaler med tredjelande som f.eks. aftalen med USA. Set i et andet perspektiv er det heller ikke klart, om bestemmelsen kan få følger for betingelserne for anvendelsen af instrumenter med et bredere anvendelsesområde som f.eks. Europarådets konvention nr. 108. Selv om dette kan forekomme usandsynligt på grund af forskellene i den institutionelle kontekst og de forskellige aktører, der er involveret, bør enhver risiko for fejlfortolkning undgås, og forslaget bør gøre det klart, at det ikke har nogen følger for instrumenter med et bredere anvendelsesområde, især instrumenter, der tager sigte på beskyttelse af de grundlæggende rettigheder.

VII.   KONKLUSION

| 112. | Den tilsynsførende understreger, at forslaget har stor betydning for databeskyttelsen. Han har i sin analyse koncentreret sig om fire fundamentale spørgsmål, som forslaget rejser, og insisterer på, at de rejste spørgsmål skal løses på en samlet måde. Under de nuværende omstændigheder er forslaget ikke i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8 i EU-charteret om grundlæggende rettigheder, og det bør derfor ikke vedtages. |
| --- | --- |

112.

Den tilsynsførende understreger, at forslaget har stor betydning for databeskyttelsen. Han har i sin analyse koncentreret sig om fire fundamentale spørgsmål, som forslaget rejser, og insisterer på, at de rejste spørgsmål skal løses på en samlet måde. Under de nuværende omstændigheder er forslaget ikke i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8 i EU-charteret om grundlæggende rettigheder, og det bør derfor ikke vedtages.

| 113. | Hvis der sættes ind i overensstemmelse med ovenstående bemærkninger, især for så vidt angår legitimitetstesten, er der i denne udtalelse fremsat en række formuleringsforslag, som lovgiveren bør tage hensyn til. Der henvises især til punkt 67, 73, 77, 80, 90, 93, 106, 109 og 111 i udtalelsen. |
| --- | --- |

113.

Hvis der sættes ind i overensstemmelse med ovenstående bemærkninger, især for så vidt angår legitimitetstesten, er der i denne udtalelse fremsat en række formuleringsforslag, som lovgiveren bør tage hensyn til. Der henvises især til punkt 67, 73, 77, 80, 90, 93, 106, 109 og 111 i udtalelsen.

De foreslåede foranstaltningers legitimitet

| 114. | Mens det generelle formål, dvs. at bekæmpe terrorisme og organiseret kriminalitet, i sig selv er klart og legitimt, er kernen i den påtænkte databehandling ikke tilstrækkeligt afgrænset og begrundet. |
| --- | --- |

114.

Mens det generelle formål, dvs. at bekæmpe terrorisme og organiseret kriminalitet, i sig selv er klart og legitimt, er kernen i den påtænkte databehandling ikke tilstrækkeligt afgrænset og begrundet.

| 115. | Den tilsynsførende finder, at teknikker, der består i at vurdere den risiko, som enkeltpersoner udgør, ved brug af data mining-redskaber og adfærdsmønstre, skal undersøges nærmere og deres nytte i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme klart påvises, før de anvendes i så stort omfang. |
| --- | --- |

115.

Den tilsynsførende finder, at teknikker, der består i at vurdere den risiko, som enkeltpersoner udgør, ved brug af data mining-redskaber og adfærdsmønstre, skal undersøges nærmere og deres nytte i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme klart påvises, før de anvendes i så stort omfang.

| 116. | Det, at man bygger på forskellige databaser uden at have et samlet overblik over de konkrete resultater og mangler:






  — | er i modstrid med en rationel lovgivningspolitik, hvorefter der ikke må vedtages nye instrumenter, før de eksisterende instrumenter er fuldt gennemført og har vist sig at være utilstrækkelige |
| --- | --- | --- |

116.

Det, at man bygger på forskellige databaser uden at have et samlet overblik over de konkrete resultater og mangler:

—

er i modstrid med en rationel lovgivningspolitik, hvorefter der ikke må vedtages nye instrumenter, før de eksisterende instrumenter er fuldt gennemført og har vist sig at være utilstrækkelige

| — | kan betyde et skridt i retning af et fuldstændigt overvågningssamfund. |
| --- | --- |

—

kan betyde et skridt i retning af et fuldstændigt overvågningssamfund.

| 117. | Bekæmpelse af terrorisme kan helt sikkert være en legitim grund til at fravige den grundlæggende ret til privatlivets fred og databeskyttelse. Men det er kun legitimt at tilsidesætte disse rettigheder, hvis det påvises klart og ubestrideligt, at dette er nødvendigt, og det skal også påvises, at databehandlingen er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Dette er så meget desto mere påkrævet i tilfælde af et så omfattende indgreb i privatlivets fred som det, der er tale om i forslaget. |
| --- | --- |

117.

Bekæmpelse af terrorisme kan helt sikkert være en legitim grund til at fravige den grundlæggende ret til privatlivets fred og databeskyttelse. Men det er kun legitimt at tilsidesætte disse rettigheder, hvis det påvises klart og ubestrideligt, at dette er nødvendigt, og det skal også påvises, at databehandlingen er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Dette er så meget desto mere påkrævet i tilfælde af et så omfattende indgreb i privatlivets fred som det, der er tale om i forslaget.

| 118. | Denne begrundelse mangler i forslaget, og kravet om nødvendigheds- og proportionalitetstest er ikke opfyldt. |
| --- | --- |

118.

Denne begrundelse mangler i forslaget, og kravet om nødvendigheds- og proportionalitetstest er ikke opfyldt.

| 119. | Den tilsynsførende understreger, at det er af stor vigtighed at foretage nødvendigheds- og proportionalitetstest som nævnt ovenfor. Sådanne test er en absolut betingelse for, at forslaget kan træde i kraft. |
| --- | --- |

119.

Den tilsynsførende understreger, at det er af stor vigtighed at foretage nødvendigheds- og proportionalitetstest som nævnt ovenfor. Sådanne test er en absolut betingelse for, at forslaget kan træde i kraft.

Gældende retlig ramme

| 120. | Den tilsynsførende bemærker, at der er alvorlig mangel på retssikkerhed med hensyn til, hvilken ordning der skal gælde for de forskellige aktører, der er involveret i projektet, og især for luftfartsselskaber og andre søjle 1-aktører: det er tilfældet i reglerne i forslaget, i reglerne i rammeafgørelsen om databeskyttelse og i den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiv 95/46/EF. Lovgiveren bør gøre det klart, på hvilke trin af behandlingen disse forskellige regler finder anvendelse. |
| --- | --- |

120.

Den tilsynsførende bemærker, at der er alvorlig mangel på retssikkerhed med hensyn til, hvilken ordning der skal gælde for de forskellige aktører, der er involveret i projektet, og især for luftfartsselskaber og andre søjle 1-aktører: det er tilfældet i reglerne i forslaget, i reglerne i rammeafgørelsen om databeskyttelse og i den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiv 95/46/EF. Lovgiveren bør gøre det klart, på hvilke trin af behandlingen disse forskellige regler finder anvendelse.

| 121. | Den nuværende tendens til systematisk at pålægge private aktører samarbejde med henblik på retshåndhævelse rejser spørgsmålet om, hvilken databeskyttelsesramme (søjle 1 eller 3) der gælder for betingelserne for dette samarbejde: det er ikke klart, om reglerne bør baseres på beskaffenheden af den dataansvarlige (den private sektor) eller det tilstræbte formål (retshåndhævelse). |
| --- | --- |

121.

Den nuværende tendens til systematisk at pålægge private aktører samarbejde med henblik på retshåndhævelse rejser spørgsmålet om, hvilken databeskyttelsesramme (søjle 1 eller 3) der gælder for betingelserne for dette samarbejde: det er ikke klart, om reglerne bør baseres på beskaffenheden af den dataansvarlige (den private sektor) eller det tilstræbte formål (retshåndhævelse).

| 122. | Den tilsynsførende har allerede fremhævet risikoen for et juridisk tomrum mellem søjle 1- og søjle 3-aktiviteter (51). Det er således langt fra klart, om private selskabers aktiviteter, der på den ene eller den anden måde hænger sammen med håndhævelse af strafferetten, falder ind under området for EU-lovgiverens handling i henhold til artikel 30, 31 og 34 i TEU. |
| --- | --- |

122.

Den tilsynsførende har allerede fremhævet risikoen for et juridisk tomrum mellem søjle 1- og søjle 3-aktiviteter (51). Det er således langt fra klart, om private selskabers aktiviteter, der på den ene eller den anden måde hænger sammen med håndhævelse af strafferetten, falder ind under området for EU-lovgiverens handling i henhold til artikel 30, 31 og 34 i TEU.

| 123. | Et resultat, der betyder, at tjenesteudbydernes behandling af oplysninger til forskellige formål bliver omfattet af forskellige databeskyttelsesrammer, bør undgås, især i betragtning af de vanskeligheder, som dette vil give anledning til for så vidt angår de registreredes udøvelse af deres rettigheder. |
| --- | --- |

123.

Et resultat, der betyder, at tjenesteudbydernes behandling af oplysninger til forskellige formål bliver omfattet af forskellige databeskyttelsesrammer, bør undgås, især i betragtning af de vanskeligheder, som dette vil give anledning til for så vidt angår de registreredes udøvelse af deres rettigheder.

Modtagernes beskaffenhed

| 124. | Forslaget bør give en nærmere præcisering af beskaffenheden af modtagerne af de personoplysninger, luftfartsselskaberne indsamler, og det gælder både dataformidlerne, passageroplysningsenhederne og de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

124.

Forslaget bør give en nærmere præcisering af beskaffenheden af modtagerne af de personoplysninger, luftfartsselskaberne indsamler, og det gælder både dataformidlerne, passageroplysningsenhederne og de kompetente myndigheder.

| 125. | Beskaffenheden af modtageren, der i nogle tilfælde kan være en aktør i den private sektor, hænger direkte sammen med den type databeskyttelsesgarantier, der gælder for den pågældende modtager. Det er væsentligt, at den gældende ordning er klar for alle involverede aktører, herunder lovgiveren og databeskyttelsesmyndighederne, såvel som for de involverede dataansvarlige og registrerede. |
| --- | --- |

125.

Beskaffenheden af modtageren, der i nogle tilfælde kan være en aktør i den private sektor, hænger direkte sammen med den type databeskyttelsesgarantier, der gælder for den pågældende modtager. Det er væsentligt, at den gældende ordning er klar for alle involverede aktører, herunder lovgiveren og databeskyttelsesmyndighederne, såvel som for de involverede dataansvarlige og registrerede.

Videregivelse af oplysninger til tredjelande

| 126. | Den tilsynsførende understreger, at det er nødvendigt at sikre et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i modtagerlandet. Han sætter også spørgsmålstegn ved det gensidighedsprincip, der nævnes i forslaget, og dets anvendelse på lande, der allerede er bundet af en aftale med EU såsom Canada og USA. Han anser det for at være af allerstørste vigtighed, at betingelserne for videregivelse af PNR-oplysninger til tredjelande er konsekvente og videregivelsen afhængig af et harmoniseret beskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

126.

Den tilsynsførende understreger, at det er nødvendigt at sikre et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i modtagerlandet. Han sætter også spørgsmålstegn ved det gensidighedsprincip, der nævnes i forslaget, og dets anvendelse på lande, der allerede er bundet af en aftale med EU såsom Canada og USA. Han anser det for at være af allerstørste vigtighed, at betingelserne for videregivelse af PNR-oplysninger til tredjelande er konsekvente og videregivelsen afhængig af et harmoniseret beskyttelsesniveau.

Andre væsentlige punkter

| 127. | Den tilsynsførende henleder også lovgiverens opmærksomhed på en række specifikke aspekter af forslaget, som kræver nærmere præcisering eller bedre hensyntagen til databeskyttelsesprincippet. Dette er især tilfældet for følgende aspekters vedkommende:






  — | der bør være strengere betingelser for, hvornår der kan træffes automatiserede afgørelser |
| --- | --- | --- |

127.

Den tilsynsførende henleder også lovgiverens opmærksomhed på en række specifikke aspekter af forslaget, som kræver nærmere præcisering eller bedre hensyntagen til databeskyttelsesprincippet. Dette er især tilfældet for følgende aspekters vedkommende:

—

der bør være strengere betingelser for, hvornår der kan træffes automatiserede afgørelser

| — | mængden af behandlede oplysninger bør reduceres |
| --- | --- |

—

mængden af behandlede oplysninger bør reduceres

| — | oplysninger bør udelukkende videregives efter pushmetoden |
| --- | --- |

—

oplysninger bør udelukkende videregives efter pushmetoden

| — | dataopbevaringsperioden er alt for lang og ikke begrundet |
| --- | --- |

—

dataopbevaringsperioden er alt for lang og ikke begrundet

| — | medlemsstatsudvalgets rolle kunne være mere præcis med hensyn til dets henstillinger angående risikovurdering |
| --- | --- |

—

medlemsstatsudvalgets rolle kunne være mere præcis med hensyn til dets henstillinger angående risikovurdering

| — | sikkerhedsforanstaltningerne bør omfatte en procedure for underretning om brud på sikkerheden |
| --- | --- |

—

sikkerhedsforanstaltningerne bør omfatte en procedure for underretning om brud på sikkerheden

| — | bestemmelsen om fornyet vurdering af afgørelsen bør omfatte en ophørsklausul |
| --- | --- |

—

bestemmelsen om fornyet vurdering af afgørelsen bør omfatte en ophørsklausul

| — | forslaget bør gøre det klart, at det ikke har nogen følger for instrumenter med et bredere anvendelsesområde, især instrumenter, der tager sigte på beskyttelse af de grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

—

forslaget bør gøre det klart, at det ikke har nogen følger for instrumenter med et bredere anvendelsesområde, især instrumenter, der tager sigte på beskyttelse af de grundlæggende rettigheder.

Afsluttende bemærkninger

| 128. | Den tilsynsførende bemærker, at forslaget fremsættes på et tidspunkt, hvor EU's institutionelle kontekst står for at ændre sig fundamentalt. Lissabontraktaten vil få fundamentale følger for beslutningsprocessen, især hvad angår Europa-Parlamentets rolle. |
| --- | --- |

128.

Den tilsynsførende bemærker, at forslaget fremsættes på et tidspunkt, hvor EU's institutionelle kontekst står for at ændre sig fundamentalt. Lissabontraktaten vil få fundamentale følger for beslutningsprocessen, især hvad angår Europa-Parlamentets rolle.

| 129. | I betragtning af de hidtil usete følger, som forslaget vil kunne få for de grundlæggende rettigheder, anbefaler den tilsynsførende, at man ikke vedtager forslaget inden for de nuværende traktatrammer, men sørger for, at det vedtages efter den fælles beslutningsprocedure i den nye traktat. Dette vil styrke retsgrundlaget for vedtagelsen af de afgørende foranstaltninger, der er omhandlet i forslaget. |
| --- | --- |

129.

I betragtning af de hidtil usete følger, som forslaget vil kunne få for de grundlæggende rettigheder, anbefaler den tilsynsførende, at man ikke vedtager forslaget inden for de nuværende traktatrammer, men sørger for, at det vedtages efter den fælles beslutningsprocedure i den nye traktat. Dette vil styrke retsgrundlaget for vedtagelsen af de afgørende foranstaltninger, der er omhandlet i forslaget.

---

(1)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(2)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(3)  Bl.a. medlemsstaterne, databeskyttelsesmyndighederne og sammenslutninger af luftfartsselskaber. Spørgeskemaet tog sigte på forberedelse af Kommissionens konsekvensanalyse vedrørende forslaget.

(4)  Aftale mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater om luftfartsselskabers behandling og overførsel af passagerliste (PNR)-oplysninger til United States Department of Homeland Security (DHS) (PNR-aftale 2007) (EUT L 204 af 4.8.2007, s. 18).

(5)  Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Canadas regering om behandling af forhåndsinformation om passagerer og passagerlisteoplysninger (EUT L 82 af 21.3.2006, s. 15).

(6)  Rådets direktiv 2004/82/EF af 29. april 2004 om transportvirksomheders forpligtelse til at fremsende oplysninger om passagerer (EUT L 261 af 6.8.2004, s. 24).

(7)  Det seneste udkast til dette forslag findes i dok. 16397/07.

(8)  Fælles udtalelse om forslaget til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse, forelagt af Kommissionen den 6. november 2007, vedtaget af Artikel 29-Gruppen vedrørende Beskyttelse af Personer i forbindelse med Behandling af Personoplysninger den 5. december 2007 og af Gruppen vedrørende Politi og Retsvæsen den 18. december 2007, WP 145, WPPJ 01/07.

(9)  Europarådets konvention af 28. januar 1981 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger.

(10)  Forslagets begrundelse, kapitel I.

(11)  Konsekvensanalysen, kapitel 2.1 (beskrivelse af problemet).

(12)  Denne definition stammer fra en undersøgelse, som Europarådet for nylig foretog af profilering: L'application de la Convention 108 au mécanisme de profilage, Eléments de réflexion destinés au travail futur du Comité consultatif (T-PD), Jean-Marc Dinant, Christophe Lazaro, Yves Poullet, Nathalie Lefever og Antoinette Rouvroy, november 2007 (endnu ikke offentliggjort). Lee Bygrave har defineret profilering i bred forstand som processen med at udlede et sæt karakteristika (typisk adfærdskarakteristika) om en enkeltperson eller en gruppe af personer og derefter behandle denne person/gruppe (eller andre personer/grupper) i lyset af disse karakteristika. Profileringsprocessen består som sådan af to hovedkomponenter: i) selve udarbejdelsen af profilen, dvs. processen med at udlede en profil, og ii) anvendelsen af profilen, dvs. processen med at behandle personer/grupper i lyset af denne profil. L.A. BYGRAVE, Minding the machine: Article 15 of the EC Data Protection Directive and Automated Profiling, Computer Law & Security Report, 2001, Vol. 17, s. 17-24,

http://www.austlii.edu.au/au/journals/PLPR/2000/40.html

(13)  Rotaru mod Rumænien, nr. 28341/95, § 50, 52 og 55.

Jf. også Amann mod Schweiz, nr. 27798/95, § 50 ff.

(14)  Kapitel 2.1 (beskrivelse af problemet).

(15)  Se f.eks. United States Government Accountability Office — Report to Congressional Requesters »Aviation Security: Efforts to Strengthen International Passenger Prescreening are Under Way, but Planning and Implementation Issues Remain«, maj 2007,

http://www.gao.gov/new.items/d07346.pdf

(16)  Det hedder i artikel 9 i konvention nr. 108, at »artikel 5, 6 og 8 kan fraviges, når den kontraherende parts gældende lovgivning hjemler det og undtagelsen er en nødvendig forholdsregel i et demokratisk samfund for at:

| 1) | beskytte statens sikkerhed, offentlighedens sikkerhed, statens økonomiske interesser eller for at bekæmpe strafbare forhold |
| --- | --- |

1)

beskytte statens sikkerhed, offentlighedens sikkerhed, statens økonomiske interesser eller for at bekæmpe strafbare forhold

| 2) | beskytte den registrerede eller andres frihedsrettigheder og andre rettigheder«. |
| --- | --- |

2)

beskytte den registrerede eller andres frihedsrettigheder og andre rettigheder«.

(17)  Rådets beslutning 2004/512/EF af 8. juni 2004 om indførelse af visuminformationssystemet (VIS) (EUT L 213 af 15.6.2004, s. 5). Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold, KOM(2004) 835 endelig. Forslag til Rådets afgørelse om adgang til søgning i visuminformationssystemet (VIS) for de myndigheder i medlemsstaterne, der har ansvaret for den indre sikkerhed, og for Europol med henblik på forebyggelse, afsløring og efterforskning af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger, KOM(2005) 600 endelig.

(18)  Jf. især Rådets afgørelse 2007/533/RIA af 12. juni 2007 om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (EUT L 205 af 7.8.2007).

(19)  Jf. i den forbindelse udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Rådets afgørelse om adgang til søgning i visuminformationssystemet (VIS) for de myndigheder i medlemsstaterne, der har ansvaret for den indre sikkerhed, og for Europol med henblik på forebyggelse, afsløring og efterforskning af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger (KOM(2005) 600 endelig) (EUT C 97 af 25.4.2006, s. 6).

(20)  Jf. den tilsynsførendes udtalelser om Prümafgørelserne: udtalelsen af 4. april 2007 om 15 medlemsstaters initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (EUT C 169 af 21.7.2007, s. 2), og udtalelsen af 19. december 2007 om Forbundsrepublikken Tysklands initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om gennemførelse af afgørelse 2007/.../RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet; disse udtalelser findes på:

http://www.edps.europa.eu

(21)  Den tilsynsførende har gjort opmærksom på dette flere gange, senest i sin udtalelse af 25. juli 2007 om gennemførelsen af databeskyttelsesdirektivet (EUT C 255 af 27.10.2007, s. 1).

(22)  Forslaget, artikel 6, stk. 3, og konsekvensanalysen, bilag A (metoden til luftfartselskabernes videregivelse af oplysninger).

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31).

(24)  Jf. i den forbindelse følgerne af PNR-dommen. Domstolens dom af 30. maj 2006, Europa-Parlamentet mod Rådet (C-317/04) og Kommissionen (C-318/04), de forenede sager C-317/04 og C-318/04, Sml. 2006, præmis 56.

(25)  Artikel 11 i forslaget. Se også betragtning 10 i præamblen: »Rådet rammeafgørelse (...) om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med det politimæssige og strafferetlige samarbejde bør finde anvendelse på alle oplysninger, der behandles i overensstemmelse med denne rammeafgørelse. De registreredes rettigheder i forbindelse med denne behandling, såsom retten til at blive informeret, at få adgang til oplysningerne, at korrigere, slette eller blokere dem samt til at klage og få kompensation, bør fastsættes inden for rammerne af denne rammeafgørelse«.

(26)  Betragtning 5a i rammeafgørelsen om databeskyttelse, udgaven af 11. december 2007.

(27)  Artikel 1.

(28)  Hvad angår dette punkt bør teksten til artikel 27b i det seneste udkast til rammeafgørelsen om databeskyttelse i søjle 3 nøje overvejes og drøftes.

(29)  Domstolens dom af 30. maj 2006, Europa-Parlamentet mod Rådet (C-317/04) og Kommissionen (C-318/04), i de forenede sager C-317/04 og C-318/04, Sml. 2006, præmis 56.

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/24/EF af 15. marts 2006 om lagring af data genereret eller behandlet i forbindelse med tilvejebringelse af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester eller elektroniske kommunikationsnet og om ændring af direktiv 2002/58/EF (EUT L 105 af 13.4.2006, s. 54).

(31)  Jf. udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om opfølgning på arbejdsprogrammet for en bedre gennemførelse af databeskyttelsesdirektivet (EUT C 255 af 27.10.2007, s. 1). Jf. også årsrapporten 2006, s. 47.

(32)  Artikel 6 i forslaget.

(33)  SITA blev oprettet i 1949 af elleve medlemsluftfartsselskaber. Der leveres fordelagtige løsninger til luftfartssektoren gennem det erhvervsdrivende selskab SITA INC (Information, Networking Computing) og netværkstjenester gennem SITA SC på kooperativ basis.

(34)  Konsekvensanalysen, bilag A (metoden til luftfartselskabernes videregivelse af oplysninger).

(35)  Artikel 3 i forslaget.

(36)  Artikel 8 i forslaget.

(37)  Den tilsynsførendes udtalelse af 26. juni 2007 om forslaget til Rådets rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med det politimæssige og strafferetlige samarbejde, punkt 27-30 (EUT C 139 af 23.6.2007, s. 1).

(38)  Forslagets begrundelse, kapitel 2.

(39)  Konsekvensanalysen, kapitel 5.2 (beskyttelse af privatlivets fred).

(40)  Konsekvensanalysen, kapitel 5.2 (forbindelserne med tredjelande).

(41)  Konsekvensanalysen, bilag A (organer, der modtager oplysninger fra passageroplysningsenhederne).

(42)  Betragtning 20 og artikel 3, stk. 3 og 5, i forslaget.

(43)  Jf. i den forbindelse artikel 15, stk. 1, i direktiv 95/46/EF. Direktivet forbyder en sådan edb-behandlet afgørelse i de tilfælde, hvor den pågældende person vil blive berørt af afgørelsen. Hvad angår forslagets kontekst er det sandsynligt, at retshåndhævelsesafgørelser under alle omstændigheder vil berøre de registrerede i væsentlig grad. Det kan også berøre den registrerede at blive underkastet sekundær kontrol, især hvis dette sker gentagne gange.

(44)  Jf. især udtalelse nr. 5/2007 af 17. august 2007 om opfølgningsaftalen mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater om luftfartsselskabers behandling og overførsel af passagerliste (PNR)-oplysninger til United States Department of Homeland Security indgået i juli 2007, WP 138.

(45)  Konsekvensanalysen, bilag A (metode til luftfartselskabernes videregivelse af oplysninger).

(46)  Konsekvensanalysen, bilag A (dataopbevaringsperiode).

(47)  Konsekvensanalysen, bilag B.

(48)  Artikel 12 i forslaget.

(49)  Se især arbejdet i den amerikanske Identity Theft Task Force,

http://www.idtheft.gov/

(50)  Se linket til websiden for British HM Revenue and Customs,

http://www.hmrc.gov.uk/childbenefit/update-faqs.htm

Se også

http://news.bbc.co.uk/1/hi/uk_politics/7103566.stm

(51)  Jf. udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om opfølgning på arbejdsprogrammet for en bedre gennemførelse af databeskyttelsesdirektivet (EUT C 255 af 27.10.2007, s. 1). Jf. også årsrapporten 2006, s. 47.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/16

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2008/C 110/02)

| Vedtagelsesdato | 13.2.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 666/07 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Pagalba, skirta kompensuoti draudimo įmokas |
| Retsgrundlag | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009)






  — | Draudimo įmokų dalinio kompensavimo taisyklės, patvirtintos Žemės ūkio ministro 2004 m. kovo 4 d. įsakymu Nr. 3D-92 „Dėl draudimo įmokų dalinio kompensavimo taisyklių patvirtinimo“ (Žin., 2004, Nr. 38-1253, 2007, Nr. 46-1757) |

Vedtagelsesdato

13.2.2008

Sag nr.

N 666/07

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Pagalba, skirta kompensuoti draudimo įmokas

Retsgrundlag

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009)

—

Draudimo įmokų dalinio kompensavimo taisyklės, patvirtintos Žemės ūkio ministro 2004 m. kovo 4 d. įsakymu Nr. 3D-92 „Dėl draudimo įmokų dalinio kompensavimo taisyklių patvirtinimo“ (Žin., 2004, Nr. 38-1253, 2007, Nr. 46-1757)

| — | Žemės ūkio ministro  įsakymo „Dėl Žemės ūkio ministro 2004 m. kovo 4 d. įsakymo Nr. 3D-92 „Dėl draudimo įmokų dalinio kompensavimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas |
| --- | --- |

—

Žemės ūkio ministro  įsakymo „Dėl Žemės ūkio ministro 2004 m. kovo 4 d. įsakymo Nr. 3D-92 „Dėl draudimo įmokų dalinio kompensavimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas

Foranstaltningens art

Godtgørelse af forsikringspræmier

Formål

Sektorudvikling

Støtteform

Direkte støtte

Budget

180 000 000 LTL i alt

Støtteintensitet

50 % af de støtteberettigede udgifter

Varighed

Indtil 31.12.2013

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/17

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5084 — PARE/Acea/JV)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 110/03)

Den 18. april 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på italiensk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5084. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5084. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/17

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 110/04)

Den 21. april 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5104. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5104. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/18

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4784 — Suez Environnement/SITA)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 110/05)

Den 17. april 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M4784. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M4784. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/18

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5092 — GDF/Suez/Teesside Power)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 110/06)

Den 21. april 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5092. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5092. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/19

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5061 — Renault/Russian Technologies/AvtoVaz)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 110/07)

Den 8. april 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5061. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5061. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/20

---

Euroens vekselkurs (1)

30. april 2008

(2008/C 110/08)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,5540 |
| JPY | japanske yen | 162,62 |
| DKK | danske kroner | 7,4620 |
| GBP | pund sterling | 0,79015 |
| SEK | svenske kroner | 9,3575 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6147 |
| ISK | islandske kroner | 115,88 |
| NOK | norske kroner | 7,9740 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,205 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 253,32 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6983 |
| PLN | polske zloty | 3,4515 |
| RON | rumænske lei | 3,6790 |
| SKK | slovakiske koruna | 32,229 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,0030 |
| AUD | australske dollar | 1,6614 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5689 |
| HKD | hongkongske dollar | 12,1127 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,9992 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,1149 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 562,55 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,8205 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,8586 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2681 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 330,99 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9091 |
| PHP | filippinske pesos | 65,610 |
| RUB | russiske rubler | 36,8320 |
| THB | thailandske bath | 49,215 |
| BRL | brasilianske real | 2,6430 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,3597 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,5540

JPY

japanske yen

162,62

DKK

danske kroner

7,4620

GBP

pund sterling

0,79015

SEK

svenske kroner

9,3575

CHF

schweiziske franc

1,6147

ISK

islandske kroner

115,88

NOK

norske kroner

7,9740

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,205

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

253,32

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6983

PLN

polske zloty

3,4515

RON

rumænske lei

3,6790

SKK

slovakiske koruna

32,229

TRY

tyrkiske lira

2,0030

AUD

australske dollar

1,6614

CAD

canadiske dollar

1,5689

HKD

hongkongske dollar

12,1127

NZD

newzealandske dollar

1,9992

SGD

singaporeanske dollar

2,1149

KRW

sydkoreanske won

1 562,55

ZAR

sydafrikanske rand

11,8205

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,8586

HRK

kroatiske kuna

7,2681

IDR

indonesiske rupiah

14 330,99

MYR

malaysiske ringgit

4,9091

PHP

filippinske pesos

65,610

RUB

russiske rubler

36,8320

THB

thailandske bath

49,215

BRL

brasilianske real

2,6430

MXN

mexicanske pesos

16,3597

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/21

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder

(2008/C 110/09)

Sag nr.: XA 7002/08

Medlemsstat: Italien

Region: Regione autonoma Valle d'Aosta

Støtteordningens betegnelse: Aiuti alle aziende operanti nel settore della trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli

Retsgrundlag: Art. 56 del titolo III (Disciplina degli interventi regionali in materia di agricoltura e di sviluppo rurale. Modificazioni alle leggi regionali 16 novembre 1999, n. 36, e 28 aprile 2003, n. 18) della legge regionale 12 dicembre 2007, n. 32 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione autonoma Valle d'Aosta (Legge finanziaria per gli anni 2008/2010). Modificazioni di leggi regionali.»

Forventede årlige udgifter til ordningen: 500 000 EUR

Maksimal støtteintensitet: 40 % af støtteberettigede udgifter til investeringer i løse og faste aktiver, herunder konsulenthonorarer.

Hvis støtten ydes som rentetilskud eller lån med nedsat rentesats, beregnes bruttostøtteækvivalenten ved hjælp af det relevante edb-program, der anvender den referencesats, som Kommissionen fastlægger med regelmæssige mellemrum

Gennemførelsesdato: Efter en periode på 20 arbejdsdage efter den dato, hvor Kommissionen modtager resuméet

Ordningens varighed: Ifølge ordningen kan der ydes støtte til den 31. december 2013 og de følgende seks måneder

Støttens formål: At bistå små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, herunder ved at fremme rationel forretningsføring ved at reducere produktionsomkostninger, øge produktion og kvalitet og gennemføre forbedringer af miljøet og dyrenes sundhed og velfærd.

Henvisning til EF-bestemmelser: artikel 4 i forordning (EF) nr. 70/2001

Erhvervssektorer: Små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

Websted: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1247

Saint-Christophe

Emanuele DUPONT

Landbrugsdepartementets koordinator

---

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/22

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

(2008/C 110/10)

Sag nr.: XA 383/07

Medlemsstat: Spanien

Region: Navarra

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Ayudas a las inversiones, en régimen asociativo, en equipamiento informático y material de apoyo a las explotaciones agrarias

Retsgrundlag: Orden Foral de la Consejera de Desarrollo Rural y Medio Ambiente por la que se establecen las normas reguladoras que regirán la concesión de ayudas a las inversiones, en régimen asociativo, en equipamiento informático y material de apoyo a las explotaciones agrarias

Forventede årlige udgifter til ordningen eller samlet årlig individuel støtte til virksomheden: 200 000 EUR om året, undtagen 2007, hvor de årlige udgifter blev fastsat til 160 000 EUR

Maksimal støtteintensitet: Støtte på op til 40 % af støtteberettigede investeringer ved investering i landbrugsbedrifter

Gennemførelsesdato:

Støtteordningens eller den individuelle støttes varighed: Fra den 1. december 2007 til den 31. december 2010

Målet med støtten: Hovedmålene med støtten er følgende:

Artikel 4 i forordning (EF) nr. 1857/2006: Investeringer i landbrugsbedrifter. Støtteberettigede omkostninger: artikel 4, stk. 4, litra b) (Støtte til køb af maskiner og udstyr, herunder edb-programmel)

Berørt(e) sektor(er): Den primære landbrugssektor

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Gobierno de Navarra |
| --- |
| Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente |
| C/ Tudela, 20 |
| E-31003 Pamplona (Navarra) |

Gobierno de Navarra

Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente

C/ Tudela, 20

E-31003 Pamplona (Navarra)

Websted: http://www.cfnavarra.es/agricultura/COYUNTURA/AyudasEstado/pdfs/STNO07067%20OF.pdf

Andre oplysninger:

| Dirección General de Desarrollo Rural |
| --- |
| C/ Tudela, 20 |
| E-31003 Pamplona |
| Tlf: (34-848) 42 29 33 |
| E-mail: izabalzv@cfnavarra.es |
| Gobierno de Navarra |

Dirección General de Desarrollo Rural

C/ Tudela, 20

E-31003 Pamplona

Tlf: (34-848) 42 29 33

E-mail: izabalzv@cfnavarra.es

Gobierno de Navarra

Sag nr.: XA 385/07

Medlemsstat: Belgien

Region: Vlaanderen

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Vlaams Centrum voor Agro- en Visserijmarketing vzw (VLAM)

Retsgrundlag: Decreet van 22 december 2006 houdende de uitgavenbegroting van de Vlaamse Gemeenschap voor het begrotingsjaar 2007, inzonderheid artikel 12, gewijzigd bij het decreet van 29 juni 2007

Forventede årlige udgifter i henhold til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: Et tilskud på 120 000 EUR ydes til de tre nedennævnte programmer efter følgende fordeling:

62 000 EUR for leverede konsulenttjenester

11 000 EUR for tilrettelæggelse af fora for videnudveksling

47 000 EUR for publikationer

Maksimal støtteintensitet: Støtteintensiteten er 100 %

Gennemførelsesdato: Støtten ydes fra den 19. december 2007

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Støtten på 120 000 EUR ydes til aktiviteter i perioden 19. december 2007 til 31. juli 2009

Støttens formål: Nonprofitorganisationen VLAM ønsker at iværksætte aktiviteter med henblik på at opmuntre producenter til at deltage i ordningerne for BOB/BGB/GTS.

VLAM vil med de planlagte aktiviteter tilskynde, vejlede og rådgive producentforeninger i henseende til at udfærdige og indgive en ansøgning.

Nonprofitorganisationen VLAN planlægger følgende aktiviteter:

Støtteforanstaltningen ydes i henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006. Bestemmelserne i artikel 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006 opfyldes.

Artikel 15, stk. 2, litra c): til konsulenttjenester leveret af tredjemand: gebyrer for tjenesteydelser, der hverken må være varige eller regelmæssige eller vedrøre virksomhedens normale driftsudgifter såsom løbende skatterådgivning, regelmæssig juridisk rådgivning eller reklame.

Artikel 15, stk. 2, litra d): til tilrettelæggelse af og deltagelse i fora for videnudveksling mellem virksomheder, konkurrencer, udstillinger og messer.

Artikel 15, stk. 2, litra f): til publikationer såsom kataloger eller websteder med faktiske oplysninger om producenter fra en bestemt region eller producenter af et bestemt produkt, forudsat at der er tale om neutrale oplysninger og en neutral præsentation, og at alle berørte producenter har samme muligheder for at blive optaget i publikationen

Berørt(e) sektor(er): Sektorerne planteavl og husdyrhold

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Departement Landbouw en Visserij |
| --- |
| Duurzame Landbouwontwikkeling |
| Ellips, 6e verdieping |
| Koning Albert II laan 35, bus 40 |
| B-1030 Brussel |

Departement Landbouw en Visserij

Duurzame Landbouwontwikkeling

Ellips, 6e verdieping

Koning Albert II laan 35, bus 40

B-1030 Brussel

Websted: http://www.ejustice.just.fgov.be/cgi/article_body.pl?numac=2007036508&caller=list&article_lang=N&row_id=1&numero=18&pub_date=2007-10-04&set3=set+character_variant+%27dutch.ftl%27&ddfm=12&dt=DECREET&language=nl&choix1=EN&choix2=EN&fromtab=+montxt&nl=n&trier=afkondiging&ddda=2006&sql=dt+%3D+%27DECREET%27+and+dd+between+date%272006-12-22%27+and+date%272006-12-22%27+&rech=18&tri=dd+AS+RANK+&ddfa=2006&dddj=22&dddm=12&ddfj=22&set1=set+stopfile+%27MON.stp%27

Andre oplysninger: Uden denne offentlige støtte er det ikke muligt at opfylde programmets mål, og aktiviteterne vil ikke kunne udføres

Jules VAN LIEFFERINGE

Generalsekretær

Sag nr.: XA 386/07

Medlemsstat: Frankrig

Region: Centre

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: «Aide à la création de maisons de cultures destinées à la production agricole»

Med produktionsbygning menes en bygning, hvori der udføres landbrugsproduktion. Bygningen beskytter mod de ydre klimaforhold, letter plukningen og øger produkthygiejnen. Den er varmeisoleret og udstyret med regulering af indetemperatur, fugtighed og ventilation. Bygningerne kan ligeledes være koblet sammen i plukkelinjer

Retsgrundlag:

| — | Artikel 4 i forordning (EF) nr. 1857/2006 |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i forordning (EF) nr. 1857/2006

| — | Code général des collectivités territoriales (partie législative): articles L 1511-1 et L 1511-2 |
| --- | --- |

—

Code général des collectivités territoriales (partie législative): articles L 1511-1 et L 1511-2

| — | Délibération de la commission permanente régionale du 12 octobre 2007 |
| --- | --- |

—

Délibération de la commission permanente régionale du 12 octobre 2007

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden:

| (EUR) |
| --- |
| Overslag | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Støtte | 200 000 | 200 000 | 200 000 | 200 000 | 200 000 | 200 000 | 200 000 |
| Støttede investeringer | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 |
| Antal virksomheder | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

(EUR)

Overslag

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Støtte

200 000

200 000

200 000

200 000

200 000

200 000

200 000

Støttede investeringer

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

Antal virksomheder

4

4

4

4

4

4

4

Disse beløb vedrører kun landbrugsproduktionssektoren i Centre-regionen.

I henhold til artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1857/2006 kan der ydes støtte til investeringer i opførelsen af produktionsbygninger, herunder navnlig til:

| a) | bygning, erhvervelse eller forbedring af fast ejendom |
| --- | --- |

a)

bygning, erhvervelse eller forbedring af fast ejendom

| b) | køb eller leje med købsforpligtelse af nye maskiner og nyt udstyr, herunder edb-programmel, op til aktivets markedsværdi |
| --- | --- |

b)

køb eller leje med købsforpligtelse af nye maskiner og nyt udstyr, herunder edb-programmel, op til aktivets markedsværdi

| c) | generalomkostninger i forbindelse med de i litra a) og b), nævnte udgifter såsom honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, gennemførlighedsundersøgelser og erhvervelse af patenter og licenser |
| --- | --- |

c)

generalomkostninger i forbindelse med de i litra a) og b), nævnte udgifter såsom honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, gennemførlighedsundersøgelser og erhvervelse af patenter og licenser

Maksimal støtteintensitet: De støtteberettigede omkostninger er begrænset til 150 000 EUR pr. arbejdskraftenhed. Der tages kun højde for to arbejdskraftenheder pr. bedrift. For bedrifter med arbejdskraftintensive produktionssystemer er loftet sat til 6 arbejdskraftenheder.

I henhold til artikel 4, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1857/2006 må det maksimale støttebeløb, der ydes til en enkelt virksomhed, ikke overstige 400 000 EUR i nogen periode på tre regnskabsår, eller 500 000 EUR, hvis virksomheden er beliggende i et ugunstigt stillet område eller i et område som omhandlet i artikel 36, litra a), nr. i), eller iii), i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 og udpeget af medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 50 og 94 i nævnte forordning.

Der kan udelukkende ydes støtte til virksomheder, der opfylder de betingelser, der er fastsat i artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1857/2006

Støttens bruttointensitet er progressiv alt efter investeringsprojektets samlede beløb:

Regionalrådet påtager sig at finansiere halvdelen af bruttostøtten. Departementsrådene i Centre-regionen kan bidrage med støtte, så længe de fastsatte støttelofter ikke overskrides

Gennemførelsesdato: Straks efter Kommissionens registrering og kvittering for modtagelsen

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil den 31. december 2013, som er den dag, hvor forordning (EF) nr. 1857/2006 udløber

Støttens formål: Formålet med støtten er at øge landbrugsvirksomhedernes konkurrenceevne, forbedre produkternes kvalitet og reducere produktionsomkostningerne (en videreførelse af den støtteordning, der er registreret under XA 16/05)

Berørte sektorer: Alle landbrugsproduktionssektorer med undtagelse af væksthuse og gartnerier, der omfattes af eller har været omfattet af støtte i medfør af de anmeldte ordninger (N 572/01 og N 523/01)

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Conseil régional du Centre |
| --- |
| 9, rue St Pierre Lentin |
| F-45041 Orléans cedex 1 |
| Tél.: (33) 02 38 70 30 30 |
| Fax: (33) 02 38 70 31 18 |
| E-mail: Amanda.Tibble@regioncentre.fr |

Conseil régional du Centre

9, rue St Pierre Lentin

F-45041 Orléans cedex 1

Tél.: (33) 02 38 70 30 30

Fax: (33) 02 38 70 31 18

E-mail: Amanda.Tibble@regioncentre.fr

Websted: www.regioncentre.fr

Under rubrikken »Le guide des aides«

Sag nr.: XA 399/07

Medlemsstat: Spanien

Region: Cataluña

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Ayudas para la incentivación de la mejora de la eficiencia energética en invernaderos agrícolas y en explotaciones de porcino

Retsgrundlag: Orden ARP/XXX/2007, de 23 de octubre, por la que se aprueban las bases reguladoras de las ayudas para la incentivación de la mejora de la eficiencia energética en invernaderos agrícolas y en explotaciones porcinas, y se convocan las correspondientes al año 2007

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes virksomheden: For 2007: 478 800 EUR

Maksimal støtteintensitet: Den maksimale støtte pr. ansøgning andrager 25 % af de støtteberettigede investeringsudgifter og kan forhøjes med:

5 %, når ansøgeren er en ung landmand

2 %, når ansøgeren er en kvinde

Gennemførelsesdato: Oktober 2007

Støtteordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: Til den 30. juni 2008

Støttens formål: Formålet er at yde støtte til investeringer i landbrugsbedrifter til forbedring af energieffektiviteten i væksthuse og i svinebedrifter (artikel 4).

Der kan ydes støtte til investeringer i modernisering af anlæg, isolering og overdækning, opvarmningssystemer, ventilation og materialer, samt modernisering, der i målelig grad medfører energibesparelser og bedre energieffektivitet i væksthuse og i svinebedrifter.

De støtteberettigede udgifter er anført i artikel 4, stk. 4, litra a) og b), dvs. udgifter til opførelse, anskaffelse og forbedring af anlæg. Desuden udgifter til køb eller leje med forkøbsret af udstyr og maskiner til forbedring af effektiviteten i væksthuse og svinebedrifter.

Undtaget er generalomkostninger i forbindelse med de ovennævnte udgifter, såsom honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, gennemførlighedsundersøgelser og erhvervelse af patenter og licenser

Berørt(e) sektor(er): Produktion af produkter anført i bilag I i traktaten, undtagen fiskerivarer og akvakulturprodukter som er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 samt produkter henhørende under KN-kode 4502, 4503 og 4504 (kork)

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Departamento de Agricultura, Alimentación y Acción Rural |
| --- |
| Generalitat de Catalunya |
| Gran Via de les Corts Catalanes, 612-614 |
| E-08007 Barcelona |

Departamento de Agricultura, Alimentación y Acción Rural

Generalitat de Catalunya

Gran Via de les Corts Catalanes, 612-614

E-08007 Barcelona

Websted: http://www.gencat.net/darp/c/serveis/ajuts/ajut.htm

Andre oplysninger: —

Sag nr.: XA 400/07

Medlemsstat: Republikken Slovenien

Region: Območje občine Žužemberk

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Dodeljevanje sredstev za ohranjanje in razvoj kmetijstva v občini Žužemberk za obdobje 2007–2013

Retsgrundlag: Pravilnik o dodeljevanju sredstev iz naslova finančnih intervencij za ohranjanje in razvoj kmetijstva v občini Žužemberk za programsko obdobje 2007–2013 (II. Poglavje)

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden:

| | 2007: 70 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 70 000 EUR

| | 2008: 66 750 EUR |
| --- | --- |

2008: 66 750 EUR

| | 2009: 67 500 EUR |
| --- | --- |

2009: 67 500 EUR

| | 2010: 67 875 EUR |
| --- | --- |

2010: 67 875 EUR

| | 2011: 68 250 EUR |
| --- | --- |

2011: 68 250 EUR

| | 2012: 68 625 EUR |
| --- | --- |

2012: 68 625 EUR

| | 2013: 69 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 69 000 EUR

Maksimal støtteintensitet:

1.   Investeringer i landbrugsbedrifter:

| — | op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger i ugunstigt stillede områder og op til 40 % af de støtteberettigede omkostninger i andre områder. |
| --- | --- |

—

op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger i ugunstigt stillede områder og op til 40 % af de støtteberettigede omkostninger i andre områder.

Støtten ydes til investeringer med henblik på indkøb af maskiner og udstyr til fremstilling af landbrugsprodukter, investeringer i varige afgrøder og forbedring af landbrugsarealer.

2.   Bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger:

| — | op til 100 % af de faktiske omkostninger ved investeringer i uproduktive værdier |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de faktiske omkostninger ved investeringer i uproduktive værdier

| — | op til 60 %, eller 75 % i ugunstigt stillede områder, af de faktiske omkostninger ved investeringer i produktionsmidler på bedrifter, hvis investeringen ikke indebærer nogen forøgelse af bedriftens produktionskapacitet |
| --- | --- |

—

op til 60 %, eller 75 % i ugunstigt stillede områder, af de faktiske omkostninger ved investeringer i produktionsmidler på bedrifter, hvis investeringen ikke indebærer nogen forøgelse af bedriftens produktionskapacitet

| — | der kan ydes en supplerende støtte på op til 100 % til dækning af meromkostningerne ved anvendelse af traditionelle materialer, som er nødvendige for at bevare bygningers kulturværdi. |
| --- | --- |

—

der kan ydes en supplerende støtte på op til 100 % til dækning af meromkostningerne ved anvendelse af traditionelle materialer, som er nødvendige for at bevare bygningers kulturværdi.

3.   Støtte til betaling af forsikringspræmier:

| — | kommunens medfinansiering svarer til forskellen mellem bidraget til medfinansiering af forsikringspræmier fra statsbudgettet og op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger ved betaling af en præmie til forsikring af afgrøder og høstudbytte og til forsikring af husdyr mod sygdom. |
| --- | --- |

—

kommunens medfinansiering svarer til forskellen mellem bidraget til medfinansiering af forsikringspræmier fra statsbudgettet og op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger ved betaling af en præmie til forsikring af afgrøder og høstudbytte og til forsikring af husdyr mod sygdom.

4.   Støtte til jordfordeling:

| — | op til 100 % af de faktiske retlige og administrative udgifter. |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de faktiske retlige og administrative udgifter.

5.   Støtte til fremme af produktion af kvalitetslandbrugsprodukter:

| — | op til 100 % af de faktiske omkostninger; støtten skal ydes i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betaling af penge til producenter. |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de faktiske omkostninger; støtten skal ydes i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betaling af penge til producenter.

6.   Teknisk bistand i landbrugssektoren:

| — | op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger til undervisning og uddannelse af landbrugere, konsulenttjenester, tilrettelæggelse af fora, konkurrencer, udstillinger, messer, publikationer og kataloger, formidling af videnskabelige oplysninger samt udgifter til afløsere. Støtten skal ydes i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betaling af penge til producenter |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger til undervisning og uddannelse af landbrugere, konsulenttjenester, tilrettelæggelse af fora, konkurrencer, udstillinger, messer, publikationer og kataloger, formidling af videnskabelige oplysninger samt udgifter til afløsere. Støtten skal ydes i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betaling af penge til producenter

Gennemførelsesdato: Oktober 2007 (ingen støtte tildeles, inden de kortfattede oplysninger er offentliggjort på Europa-Kommissionens websted)

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil den 31. december 2013

Støttens formål: Støtte til SMV

Henvisning til artikler i forordning (EF) nr. 1857/2006 og støtteberettigede omkostninger: Kapitel II i forslaget til regler om støtte som led i finansielle foranstaltninger til bevarelse og udvikling af landbruget i kommunen Žužemberk i programmeringsperioden 2007-2013 omfatter foranstaltninger, der udgør statsstøtte i medfør af følgende artikler i Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 (EUT L 358 af 16.12.2006, s. 3):

artikel 4: Investeringer i landbrugsbedrifter

artikel 5: Bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger

artikel 12: Støtte til betaling af forsikringspræmier

artikel 13: Støtte til jordfordeling

artikel 14: Støtte til fremme af produktion af kvalitetslandbrugsprodukter

artikel 15: Teknisk bistand i landbrugssektoren

Berørt(e) erhvervssektor(er): Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Občina Žužemberk |
| --- |
| Grajski trg 33 |
| SLO-8360 Žužemberk |

Občina Žužemberk

Grajski trg 33

SLO-8360 Žužemberk

Websted: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200790&dhid=91805

Andre oplysninger: Ved foranstaltningen til betaling af præmier til forsikring af afgrøder og høstudbytte tages der højde for følgende ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med naturkatastrofer: forårsfrost, hagl, lynnedslag, brand som følge af lynnedslag, storme og oversvømmelser.

Kommunens forskrifter opfylder de krav i forordning (EF) nr. 1857/2006, der vedrører foranstaltninger, der skal træffes af kommunen, og indeholder generelle bestemmelser (procedure for ydelse af støtte, kumulering, gennemsigtighed og overvågning af støtten)

Franc ŠKUFCA

Borgmester i kommunen Žužemberk

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/27

---

Forslagsindkaldelse som led i arbejdsprogrammet under det fælles program »Længst muligt i eget hjem« (AAL)

(2008/C 110/11)

Det meddeles herved, at der iværksættes en forslagsindkaldelse som led i arbejdsprogrammet »Længst muligt i eget hjem« (AAL).

Forslagsindkaldelsen har følgende betegnelse:

AAL-2008-1.

Nærmere oplysninger om forslagsindkaldelsen, herunder om frist og budget, findes på følgende websted:

http://www.aal-europe.eu

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/28

---

Meddelelse vedrørende de gældende antidumpingforanstaltninger over for import til Fællesskabet af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien: Ændring af adressen på en virksomhed, der er pålagt en individuel antidumpingtold

(2008/C 110/12)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 1292/2007 (EUT L 288 af 6.11.2007, s. 1) blev der indført en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1).

Virksomheden SRF Limited, som er etableret i Indien, og hvis eksport til Fællesskabet af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) er pålagt en individuel antidumpingtold på 3,5 % ved ovennævnte forordning, har meddelt Kommissionen, at virksomheden den 7. november 2005 har ændret adresse til:

| Block C, Sector 45 |
| --- |
| Greenwood City |
| Gurgaon 122003 |
| Haryana |
| India |

Block C, Sector 45

Greenwood City

Gurgaon 122003

Haryana

India

Virksomheden har hævdet, at adresseændringen ikke vedrører virksomhedens ret til at nyde fordel af den individuelle toldsats, der blev anvendt på virksomheden på dens forrige adresse:

| Express Building 9-10 |
| --- |
| Bahadur Shah Zaraf Marg |
| New Delhi 110002 |
| India |

Express Building 9-10

Bahadur Shah Zaraf Marg

New Delhi 110002

India

Kommissionen har gennemgået de indsendte oplysninger og konkluderet, at ændringen af virksomhedens adresse på ingen måde påvirker konklusionerne i forordning (EF) nr. 1292/2007. Henvisningen til:

| ‘Express Building 9-10 |
| --- |
| Bahadur Shah Zaraf Marg |
| New Delhi 110002 |
| India’ |

‘Express Building 9-10

Bahadur Shah Zaraf Marg

New Delhi 110002

India’

bør ændres til:

| ‘Block C, Sector 45 |
| --- |
| Greenwood City |
| Gurgaon 122003 |
| Haryana |
| India’ |

‘Block C, Sector 45

Greenwood City

Gurgaon 122003

Haryana

India’

i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1292/2007.

Taric-tillægskode A753, som er tildelt SRF Limited, forbliver uændret.

---

| 1.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 110/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 110/29

---

Forslag om henlæggelse af anmeldelse 2005/4347

(2008/C 110/13)

Kommissionens tjenestegrene har afsluttet undersøgelsen af den kollektive anmeldelse 2005/4347 om vandforvaltning i området ved Idro-søen med henvisning til, at området er af fællesskabsinteresse i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter.

Efter at have vurderet den dokumentation, som klagerne havde forelagt i den ovennævnte anmeldelse, i lyset af fællesskabslovgivningen og den dokumentation, som de italienske myndigheder forelagde i forbindelse med overtrædelsesproceduren, som Kommissionen indledte den 18. december 2005 med den første åbningsskrivelse og fortsatte den 18. oktober 2006 med den supplerende åbningsskrivelse, er Kommissionens tjenestegrene nået til den konklusion, at der i øjeblikket ikke kan konstateres nogen overtrædelse af direktiv 92/43/EØF i det foreliggende tilfælde. Kommissionens tjenestegrene foreslår derfor at henlægge den pågældende klage.

Der er på internettet offentliggjort yderligere detaljer om resultaterne af undersøgelsen af klagen:

http://ec.europa.eu/community_law/complaints/multiple_complaints/

Hvis klagerne skulle råde over andre oplysninger om eventuelle overtrædelser af fællesskabslovgivningen, opfordres de til at meddele dem til Kommissionen inden en måned efter offentliggørelsen af denne meddelelse.

Hvis Kommissionen, selv efter henlæggelsen af sagen, skulle komme i besiddelse af andre oplysninger, der kan begrunde indledning af en procedure med samme genstand, vil sagen blive genoptaget og undersøgt på ny.

---