# Den Europæiske Unions C 53/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 53 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang26. februar 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 53

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang26. februar 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | REGIONSUDVALGET |
| | 72. plenarforsamling den 28. og 29. november 2007 |
| 2008/C 053/01 | Regionsudvalgets udtalelse om Grønbog om satellitnavigationsapplikationer | 1 |
| 2008/C 053/02 | Regionsudvalgets udtalelse om Fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed | 6 |
| 2008/C 053/03 | Regionsudvalgets udtalelse om Fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 | 16 |
| 2008/C 053/04 | Regionsudvalgets udtalelse om Tilpasning til klimaændringerne — Hvad kan der gøres på EU-plan | 21 |
| 2008/C 053/05 | Regionsudvalgets udtalelse om En europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden | 25 |
| 2008/C 053/06 | Regionsudvalgets udtalelse om Uddannelse og bevidstgørelse til fremme af bæredygtig udvikling | 29 |
| 2008/C 053/07 | Regionsudvalgets udtalelse om En god alderdom i informationssamfundet | 40 |

Informationsnummer

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

REGIONSUDVALGET

72. plenarforsamling den 28. og 29. november 2007

2008/C 053/01

Regionsudvalgets udtalelse om Grønbog om satellitnavigationsapplikationer

1

2008/C 053/02

Regionsudvalgets udtalelse om Fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed

6

2008/C 053/03

Regionsudvalgets udtalelse om Fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012

16

2008/C 053/04

Regionsudvalgets udtalelse om Tilpasning til klimaændringerne — Hvad kan der gøres på EU-plan

21

2008/C 053/05

Regionsudvalgets udtalelse om En europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden

25

2008/C 053/06

Regionsudvalgets udtalelse om Uddannelse og bevidstgørelse til fremme af bæredygtig udvikling

29

2008/C 053/07

Regionsudvalgets udtalelse om En god alderdom i informationssamfundet

40

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

REGIONSUDVALGET

72. plenarforsamling den 28. og 29. november 2007

| 26.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/1

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Grønbog om satellitnavigationsapplikationer«

(2008/C 53/01)

REGIONSUDVALGET

| — | anser det europæiske satellitnavigationssystem Galileo for nødvendigt, fordi det har en ganske særlig strategisk betydning for den økonomiske, samfunds- og sikkerhedsmæssige udvikling; |
| --- | --- |

—

anser det europæiske satellitnavigationssystem Galileo for nødvendigt, fordi det har en ganske særlig strategisk betydning for den økonomiske, samfunds- og sikkerhedsmæssige udvikling;

| — | er overbevist om, at Galileo-navigationssystemet vil bidrage mærkbart til gennemførelsen af den reviderede Lissabon-strategis målsætninger for vækst og beskæftigelse og dermed tillige til større territorial samhørighed; |
| --- | --- |

—

er overbevist om, at Galileo-navigationssystemet vil bidrage mærkbart til gennemførelsen af den reviderede Lissabon-strategis målsætninger for vækst og beskæftigelse og dermed tillige til større territorial samhørighed;

| — | mener, at Galileo-navigationssystemet vil bidrage til at forbedre forvaltningen af alle transportformer i regioner og byer. Det vil gøre det muligt mere præcist at foregribe forvaltningen af oversvømmelser og andre krisescenarier, at gennemføre redningsoperationer og at overvåge miljøændringer. I forbindelse med kortlægning af infrastrukturnetværker og undergrunden vil Galileo-systemet lette den fysiske planlægning og planlægningen af byggeprojekter og samtidig medføre en klar forbedring af f.eks. handicappedes mobilitet. Indførelsen af det europæiske satellitnavigationssystem vil igangsætte en dynamisk, bæredygtig innovation; |
| --- | --- |

—

mener, at Galileo-navigationssystemet vil bidrage til at forbedre forvaltningen af alle transportformer i regioner og byer. Det vil gøre det muligt mere præcist at foregribe forvaltningen af oversvømmelser og andre krisescenarier, at gennemføre redningsoperationer og at overvåge miljøændringer. I forbindelse med kortlægning af infrastrukturnetværker og undergrunden vil Galileo-systemet lette den fysiske planlægning og planlægningen af byggeprojekter og samtidig medføre en klar forbedring af f.eks. handicappedes mobilitet. Indførelsen af det europæiske satellitnavigationssystem vil igangsætte en dynamisk, bæredygtig innovation;

| — | understreger, at Galileo har det fornødne potentiale til at blive en reel igangsætter, som vil gøre det muligt at konkretisere Lissabon-strategiens målsætninger; |
| --- | --- |

—

understreger, at Galileo har det fornødne potentiale til at blive en reel igangsætter, som vil gøre det muligt at konkretisere Lissabon-strategiens målsætninger;

| — | finder det yderst relevant at etablere et europæisk agentur med ansvar for at fremme udviklingen af applikationer og fremme Galileo-projektetet. Agenturet skal råde over risikokapital, der giver mulighed for at støtte SMV inden for udvikling af applikationer; |
| --- | --- |

—

finder det yderst relevant at etablere et europæisk agentur med ansvar for at fremme udviklingen af applikationer og fremme Galileo-projektetet. Agenturet skal råde over risikokapital, der giver mulighed for at støtte SMV inden for udvikling af applikationer;

| — | mener, der bør oprettes et paneuropæisk system til fremme, ansporing og uddannelse, for kun en koordineret tilgang kan føre til det ønskede resultat; |
| --- | --- |

—

mener, der bør oprettes et paneuropæisk system til fremme, ansporing og uddannelse, for kun en koordineret tilgang kan føre til det ønskede resultat;

| — | er i den forbindelse er rede til at påtage sig rollen som mellemled og koordinator mellem Kommissionen, de forskellige instanser henhørende under Galileo programmet og de lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

—

er i den forbindelse er rede til at påtage sig rollen som mellemled og koordinator mellem Kommissionen, de forskellige instanser henhørende under Galileo programmet og de lokale og regionale myndigheder.

| Ordfører | : | Petr OSVALD (CZ/PSE), medlem af byrådet i Plzeň |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Petr OSVALD (CZ/PSE), medlem af byrådet i Plzeň

Basisdokument

Grønbog om satellitnavigationsapplikationer

KOM(2006) 769 endelig

Politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

Hovedbudskaber

| 1. | Kvaliteten af alle vore beslutninger afhænger af vor evne til at positionere os præcist i rum og tid; |
| --- | --- |

1.

Kvaliteten af alle vore beslutninger afhænger af vor evne til at positionere os præcist i rum og tid;

| 2. | anser det europæiske satellitnavigationssystem Galileo for nødvendigt, fordi det har en ganske særlig strategisk betydning for den økonomiske, samfunds- og sikkerhedsmæssige udvikling. Navigationssystemer bliver snart en fast bestanddel af vor hverdag i stil med mobiltelefoner og internet. Nok anvendes denne teknologi i dag især på transportområdet, i forbindelse med supplerende systemer (kort osv.), men den vil i høj grad også medføre ændringer på andre aktivitetsfelter, fra fysisk planlægning, over kriseforvaltning, byggeri og landbrug, til miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

2.

anser det europæiske satellitnavigationssystem Galileo for nødvendigt, fordi det har en ganske særlig strategisk betydning for den økonomiske, samfunds- og sikkerhedsmæssige udvikling. Navigationssystemer bliver snart en fast bestanddel af vor hverdag i stil med mobiltelefoner og internet. Nok anvendes denne teknologi i dag især på transportområdet, i forbindelse med supplerende systemer (kort osv.), men den vil i høj grad også medføre ændringer på andre aktivitetsfelter, fra fysisk planlægning, over kriseforvaltning, byggeri og landbrug, til miljøbeskyttelse;

| 3. | anser det for strategisk, politisk og økonomisk ufordelagtigt, at Europas regioner er afhængige af et militært system, der er udformet af en anden magt (GPS — USA, Glonas — Rusland, Compass/Beidou — Kina); |
| --- | --- |

3.

anser det for strategisk, politisk og økonomisk ufordelagtigt, at Europas regioner er afhængige af et militært system, der er udformet af en anden magt (GPS — USA, Glonas — Rusland, Compass/Beidou — Kina);

| 4. | er overbevist om, at Galileo-navigationssystemet vil bidrage mærkbart til gennemførelsen af den reviderede Lissabon-strategis målsætninger for vækst og beskæftigelse og dermed tillige til større territorial samhørighed; |
| --- | --- |

4.

er overbevist om, at Galileo-navigationssystemet vil bidrage mærkbart til gennemførelsen af den reviderede Lissabon-strategis målsætninger for vækst og beskæftigelse og dermed tillige til større territorial samhørighed;

| 5. | forventer, at Galileo vil blive et nyt redskab i udviklingen og forbedringen af konkurrenceevnen i Europas regioner. I regioner og byer vil det bidrage til at forbedre forvaltningen af alle transportformer. Det vil gøre det muligt mere præcist at foregribe forvaltningen af oversvømmelser og andre krisescenarier, at gennemføre redningsoperationer og at overvåge miljøændringer. I forbindelse med kortlægning af infrastrukturnetværker og undergrunden vil Galileo-systemet lette den fysiske planlægning og planlægningen af byggeprojekter og samtidig medføre en klar forbedring af f.eks. handicappedes mobilitet. Indførelsen af det europæiske satellitnavigationssystem vil igangsætte en dynamisk, bæredygtig innovation; |
| --- | --- |

5.

forventer, at Galileo vil blive et nyt redskab i udviklingen og forbedringen af konkurrenceevnen i Europas regioner. I regioner og byer vil det bidrage til at forbedre forvaltningen af alle transportformer. Det vil gøre det muligt mere præcist at foregribe forvaltningen af oversvømmelser og andre krisescenarier, at gennemføre redningsoperationer og at overvåge miljøændringer. I forbindelse med kortlægning af infrastrukturnetværker og undergrunden vil Galileo-systemet lette den fysiske planlægning og planlægningen af byggeprojekter og samtidig medføre en klar forbedring af f.eks. handicappedes mobilitet. Indførelsen af det europæiske satellitnavigationssystem vil igangsætte en dynamisk, bæredygtig innovation;

Interesse for Regionsudvalget

| 6. | er klar over, at Galileo-programmet udgør et væsentligt skridt på vejen hen imod de europæiske regioners udvikling. Målene med dette initiativ stemmer overens med Regionsudvalgets vigtigste prioriteter. Takket være Galileo-systemet er det eksempelvis muligt at opnå sikrere og mere flydende transportformer, at sørge for en bedre overvågning af miljøet og miljøændringer, at forbedre forebyggelsen af krisesituationer, at koordinere krisestyring bedre og at gribe mere præcist, hurtigt og effektivt ind. Det globale satellitnavigationssystem (GNSS) vil forbedre den fysiske planlægning og forberedelsen, gennemførelsen og opfølgningen af byggeprojekter. Det vil øge handicappedes mobilitet og nedbringe svigt i energinet. Hvis forberedelserne og driften af Galileo-programmet vies den fornødne opmærksomhed, koordinering og indsats, vil projektet blive indledningen på en ny bølge af innovation, forskning, udvikling og ibrugtagning af nyskabende teknologier både i erhvervslivet og i dagligdagen. Det vil hermed udvikle sig til et stærkt instrument, som vil kunne styrke konkurrenceevnen i Europas enkelte regioner og i Den Europæiske Union som helhed; |
| --- | --- |

6.

er klar over, at Galileo-programmet udgør et væsentligt skridt på vejen hen imod de europæiske regioners udvikling. Målene med dette initiativ stemmer overens med Regionsudvalgets vigtigste prioriteter. Takket være Galileo-systemet er det eksempelvis muligt at opnå sikrere og mere flydende transportformer, at sørge for en bedre overvågning af miljøet og miljøændringer, at forbedre forebyggelsen af krisesituationer, at koordinere krisestyring bedre og at gribe mere præcist, hurtigt og effektivt ind. Det globale satellitnavigationssystem (GNSS) vil forbedre den fysiske planlægning og forberedelsen, gennemførelsen og opfølgningen af byggeprojekter. Det vil øge handicappedes mobilitet og nedbringe svigt i energinet. Hvis forberedelserne og driften af Galileo-programmet vies den fornødne opmærksomhed, koordinering og indsats, vil projektet blive indledningen på en ny bølge af innovation, forskning, udvikling og ibrugtagning af nyskabende teknologier både i erhvervslivet og i dagligdagen. Det vil hermed udvikle sig til et stærkt instrument, som vil kunne styrke konkurrenceevnen i Europas enkelte regioner og i Den Europæiske Union som helhed;

| 7. | understreger, at Galileo har det fornødne potentiale til at blive en reel igangsætter, som vil formå at konkretisere Lissabon-strategiens målsætninger. For at nå så vidt er det imidlertid nødvendigt, at samtlige medlemsstater og samtlige regioner i Europa aktivt inddrages i projektet. Dets succes afhænger af, i hvor høj grad regioner og kommuner inddrages og hvilken interesse de udviser. Galileo vil i regionerne afføde en lang række nye interessante kommercielle muligheder for de lokale og regionale aktører, såsom SMV. Desuden vil det gøre det muligt at uddybe partnerskaberne mellem offentlige lokale og regionale myndigheder, virksomheder, videnskabelige institutter og forskningsinstitutioner samt borgerne i regionerne. Hvis Galileo-projektet iværksættes på afbalanceret vis i samtlige dets aspekter ikke blot i de gamle, men også i de nye medlemsstater, som bør inddrages mere seriøst i projektet, vil det blive til et af de vigtigste instrumenter til forbedring af den territoriale samhørighed i EU; |
| --- | --- |

7.

understreger, at Galileo har det fornødne potentiale til at blive en reel igangsætter, som vil formå at konkretisere Lissabon-strategiens målsætninger. For at nå så vidt er det imidlertid nødvendigt, at samtlige medlemsstater og samtlige regioner i Europa aktivt inddrages i projektet. Dets succes afhænger af, i hvor høj grad regioner og kommuner inddrages og hvilken interesse de udviser. Galileo vil i regionerne afføde en lang række nye interessante kommercielle muligheder for de lokale og regionale aktører, såsom SMV. Desuden vil det gøre det muligt at uddybe partnerskaberne mellem offentlige lokale og regionale myndigheder, virksomheder, videnskabelige institutter og forskningsinstitutioner samt borgerne i regionerne. Hvis Galileo-projektet iværksættes på afbalanceret vis i samtlige dets aspekter ikke blot i de gamle, men også i de nye medlemsstater, som bør inddrages mere seriøst i projektet, vil det blive til et af de vigtigste instrumenter til forbedring af den territoriale samhørighed i EU;

| 8. | bemærker, at nok er det rigtigt, at Galileo-systemets basistjenester vil blive gratis på massemarkedet, men at der vil skulle betales for de tjenester, der garanteres at være mere pålidelige og præcise. Af hensyn til styrkelse af den territoriale samhørighed er det vigtigt at sikre, at de knapt så avancerede europæiske regioner ikke stilles ugunstigt i denne henseende, og at de aktivt inddrages igennem hele processen. Bl.a. bør de sikres adgang til systemet og dets applikationer. |
| --- | --- |

8.

bemærker, at nok er det rigtigt, at Galileo-systemets basistjenester vil blive gratis på massemarkedet, men at der vil skulle betales for de tjenester, der garanteres at være mere pålidelige og præcise. Af hensyn til styrkelse af den territoriale samhørighed er det vigtigt at sikre, at de knapt så avancerede europæiske regioner ikke stilles ugunstigt i denne henseende, og at de aktivt inddrages igennem hele processen. Bl.a. bør de sikres adgang til systemet og dets applikationer.

Svar på grønbogens spørgsmål

Ad spørgsmål 1 — hvilke foranstaltninger bør der træffes for at fremskynde markedsføringen af GNSS-applikationer, hvor hensigtsmæssig er den retslige ramme og er der behov for at udvikle den yderligere samt de offentlige myndigheders rolle:

| 9. | I transportsektoren skal en lang række tekniske fællesskabsnormer revideres, så kravene kommer til at svare til Galileo-systemets normer, således at enhver form for modsigelse undgås. Kun herigennem bliver det muligt at sikre den fornødne grad af interoperabilitet mellem de forskellige systemer eller applikationer. En af de vigtige faktorer, som kan fremskynde markedsføringen af sikre applikationer for navigationssystemer, bliver en nøje certificering af deres forenelighed med Galileo-systemet, i overensstemmelse med Fællesskabets ændrede tekniske normer og fastlæggelsen af grundlæggende tekniske krav til udstyr på jorden og andre sikkerhedsanordninger, der benytter satellitnavigationsteknologi. Generelt drejer det sig om i certificeringsprocessen at påvise, at det pågældende udstyrs sikkerhed er garanteret. Godkendelsen skal udstedes af et særligt organ, som har beføjelse til at udføre denne form for virksomhed (med en sondring mellem fællesskabs- og nationalt niveau). Det bør ligeledes besluttes, hvilke andre systemer eller applikationer der skal underkastes certificering i forhold til Galileo-systemets forskellige bestanddele (herunder især EGNOS-systemet). |
| --- | --- |

9.

I transportsektoren skal en lang række tekniske fællesskabsnormer revideres, så kravene kommer til at svare til Galileo-systemets normer, således at enhver form for modsigelse undgås. Kun herigennem bliver det muligt at sikre den fornødne grad af interoperabilitet mellem de forskellige systemer eller applikationer. En af de vigtige faktorer, som kan fremskynde markedsføringen af sikre applikationer for navigationssystemer, bliver en nøje certificering af deres forenelighed med Galileo-systemet, i overensstemmelse med Fællesskabets ændrede tekniske normer og fastlæggelsen af grundlæggende tekniske krav til udstyr på jorden og andre sikkerhedsanordninger, der benytter satellitnavigationsteknologi. Generelt drejer det sig om i certificeringsprocessen at påvise, at det pågældende udstyrs sikkerhed er garanteret. Godkendelsen skal udstedes af et særligt organ, som har beføjelse til at udføre denne form for virksomhed (med en sondring mellem fællesskabs- og nationalt niveau). Det bør ligeledes besluttes, hvilke andre systemer eller applikationer der skal underkastes certificering i forhold til Galileo-systemets forskellige bestanddele (herunder især EGNOS-systemet).

| 10. | Nye teknologier medfører også nye risici. Derfor er det vigtigt at arbejde videre med f.eks. forebyggelse og beskyttelse imod frivillige angreb og se nærmere på spørgsmålet om ansvar (offentligt og privat). |
| --- | --- |

10.

Nye teknologier medfører også nye risici. Derfor er det vigtigt at arbejde videre med f.eks. forebyggelse og beskyttelse imod frivillige angreb og se nærmere på spørgsmålet om ansvar (offentligt og privat).

| 11. | Inden for landmåling, energi, vand, telekommunikation osv. bør der sørges for certificering og ajourføring af kortlægningsmidler ved at samle de forskellige organers adgang til oplysningerne. Oplægget til platformen for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) letter i høj grad lokale og regionale myndigheders adgang til oplysninger og den egentlige harmonisering heraf. Dog er det nødvendigt at klarlægge forbindelsen mellem GMES og INSPIRE-direktivet (direktiv 2007/2/EF om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab og at præcisere, hvordan og på hvilke vilkår de oplysninger, som de offentlige myndigheder ligger inde med, gøres tilgængelige for private aktører (f.eks. intellektuelle ejendomsrettigheder, begrænsninger og vilkår for anvendelse). Også det lokale og regionale niveau bør kunne drage fordel af GMES, hvilket der skal tages hensyn til ved udvikling og anvendelse af initiativet. Særligt må ekstraudgifter for byer, regioner og kommuner ved en eventuel påkrævet tilpasning af eksisterende dataregistre, f.eks. gennem en harmonisering af eksisterende data eller ændringer i mulighederne for samkøring af registre, dækkes ind af passende finansielle støttemuligheder, så det forhindres, at det alene er de lokale og regionale myndigheder, der ofte er i besiddelse af disse data, som må bære omkostningerne. Derudover skal der tages højde for sikkerhedsaspekter og kravene til databeskyttelse, idet der til dels er tale om meget detaljerede oplysninger. |
| --- | --- |

11.

Inden for landmåling, energi, vand, telekommunikation osv. bør der sørges for certificering og ajourføring af kortlægningsmidler ved at samle de forskellige organers adgang til oplysningerne. Oplægget til platformen for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) letter i høj grad lokale og regionale myndigheders adgang til oplysninger og den egentlige harmonisering heraf. Dog er det nødvendigt at klarlægge forbindelsen mellem GMES og INSPIRE-direktivet (direktiv 2007/2/EF om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab og at præcisere, hvordan og på hvilke vilkår de oplysninger, som de offentlige myndigheder ligger inde med, gøres tilgængelige for private aktører (f.eks. intellektuelle ejendomsrettigheder, begrænsninger og vilkår for anvendelse). Også det lokale og regionale niveau bør kunne drage fordel af GMES, hvilket der skal tages hensyn til ved udvikling og anvendelse af initiativet. Særligt må ekstraudgifter for byer, regioner og kommuner ved en eventuel påkrævet tilpasning af eksisterende dataregistre, f.eks. gennem en harmonisering af eksisterende data eller ændringer i mulighederne for samkøring af registre, dækkes ind af passende finansielle støttemuligheder, så det forhindres, at det alene er de lokale og regionale myndigheder, der ofte er i besiddelse af disse data, som må bære omkostningerne. Derudover skal der tages højde for sikkerhedsaspekter og kravene til databeskyttelse, idet der til dels er tale om meget detaljerede oplysninger.

| 12. | Endvidere bør man begynde at udforme økonomisk overkommelige applikationer for handicappede med det sigte at lette deres mobilitet. |
| --- | --- |

12.

Endvidere bør man begynde at udforme økonomisk overkommelige applikationer for handicappede med det sigte at lette deres mobilitet.

Ad spørgsmål 2 — Opfattelsen af den eksisterende retslige ramme om spørgsmål vedrørende privatlivets fred med hensyn til indførelse af satellitnavigationsbaserede tjenester og behovet for yderligere foranstaltninger til at tage hånd om specifikke spørgsmål vedrørende privatlivets fred:

| 13. | Nye teknologier gør det endnu mere nødvendigt seriøst og nøje at undersøge spørgsmålet om beskyttelse af privatlivets fred, bl.a. med hensyn til applikationer vedrørende beskyttelse mod ulovlige handlinger og krisestyring. Der bør lægges vægt på forebyggelse og på det nødvendige i at forhindre enhver form for misbrug af indsamlede oplysninger og data. |
| --- | --- |

13.

Nye teknologier gør det endnu mere nødvendigt seriøst og nøje at undersøge spørgsmålet om beskyttelse af privatlivets fred, bl.a. med hensyn til applikationer vedrørende beskyttelse mod ulovlige handlinger og krisestyring. Der bør lægges vægt på forebyggelse og på det nødvendige i at forhindre enhver form for misbrug af indsamlede oplysninger og data.

| 14. | Det er nødvendigt at fastslå, hvor grænsen ligger mellem eventuel kommerciel udnyttelse af de enkelte applikationer og beskyttelse af borgernes privatliv (overvågning af varer, kunder, medarbejdere osv.). Applikationerne bør underkastes en certificering, som særligt har til formål at værne om privatlivet, og der bør tages skridt til at forhindre enhver form for misbrug af de indsamlede data. Hovedparten af de oplysninger, som kan tænkes at gribe ind i privatlivet, stammer fra borgerne selv og indsamles, når borgerne benytter disse applikationer, men uden at borgerne selv ved det. Derfor bør man også undersøge, om applikationerne eventuelt formår at medføre denne form for farlige bivirkninger. |
| --- | --- |

14.

Det er nødvendigt at fastslå, hvor grænsen ligger mellem eventuel kommerciel udnyttelse af de enkelte applikationer og beskyttelse af borgernes privatliv (overvågning af varer, kunder, medarbejdere osv.). Applikationerne bør underkastes en certificering, som særligt har til formål at værne om privatlivet, og der bør tages skridt til at forhindre enhver form for misbrug af de indsamlede data. Hovedparten af de oplysninger, som kan tænkes at gribe ind i privatlivet, stammer fra borgerne selv og indsamles, når borgerne benytter disse applikationer, men uden at borgerne selv ved det. Derfor bør man også undersøge, om applikationerne eventuelt formår at medføre denne form for farlige bivirkninger.

Ad spørgsmål 3 — om berettigelsen af den samlede indsats i EU på forskningsområdet med det formål at forbedre konkurrenceevnen inden for moderne teknologi, øge forskningsindsatsen og bedst muligt udnytte forskningsresultaterne:

| 15. | Det er nødvendigt at definere prioriteter og fælles interesser og forene kræfterne for at støtte forskning, udvikling og de videnskabelige aktiviteter, herunder navnlig for så vidt angår finansieringen heraf. For at fastlægge en ny strategi vil det være nyttigt at analysere henstillingerne i de allerede gennemførte FoU-projekter inden for rammerne af fællesforetagendet Galileo, Den Europæiske Rumfartsorganisation (ESA) og EU's rammeprogrammer. Den nye strategi skal ligeledes tage højde for de lokale og regionale myndigheders rolle, da disse selv kan finde en lang række anvendelser for satellitnavigationssystemerne og især vække og stimulere interessen for forskning og udvikling på området på regionalt niveau. |
| --- | --- |

15.

Det er nødvendigt at definere prioriteter og fælles interesser og forene kræfterne for at støtte forskning, udvikling og de videnskabelige aktiviteter, herunder navnlig for så vidt angår finansieringen heraf. For at fastlægge en ny strategi vil det være nyttigt at analysere henstillingerne i de allerede gennemførte FoU-projekter inden for rammerne af fællesforetagendet Galileo, Den Europæiske Rumfartsorganisation (ESA) og EU's rammeprogrammer. Den nye strategi skal ligeledes tage højde for de lokale og regionale myndigheders rolle, da disse selv kan finde en lang række anvendelser for satellitnavigationssystemerne og især vække og stimulere interessen for forskning og udvikling på området på regionalt niveau.

| 16. | Med henblik på at finde nye applikationer på det lokale og regionale plan kan de lokale og regionale myndigheder etablere former for samarbejde og undersøgelser med universiteterne og derved skabe et værdifuldt samspil, som ved direkte observation af lokalområdet kan forbedre forskningen. |
| --- | --- |

16.

Med henblik på at finde nye applikationer på det lokale og regionale plan kan de lokale og regionale myndigheder etablere former for samarbejde og undersøgelser med universiteterne og derved skabe et værdifuldt samspil, som ved direkte observation af lokalområdet kan forbedre forskningen.

| 17. | Slutbrugerne bør deltage mere og mere i færdiggørelsen af nye applikationer. Indsatsen med henblik på at støtte udviklingen af disse applikationer bør ikke være ensidig og kun komme fra virksomhederne i den teknologiske sektor. Der bør ligeledes gives plads til de fremtidige brugere af disse produkter, så virksomhederne i sektoren kan tilbyde dem »skræddersyede« applikationer. Det er ofte mere effektivt at kende en applikations bestemmelse allerede ved konstruktionen af den, hvilket altså forudsætter, at den defineres mere præcist fra starten, i stedet for at man på et senere stadium skal foretage tilpasninger i en almen applikation. Desuden bør man fremme den funktionelle sammenhæng mellem allerede eksisterende og allerede operationelle systemer. |
| --- | --- |

17.

Slutbrugerne bør deltage mere og mere i færdiggørelsen af nye applikationer. Indsatsen med henblik på at støtte udviklingen af disse applikationer bør ikke være ensidig og kun komme fra virksomhederne i den teknologiske sektor. Der bør ligeledes gives plads til de fremtidige brugere af disse produkter, så virksomhederne i sektoren kan tilbyde dem »skræddersyede« applikationer. Det er ofte mere effektivt at kende en applikations bestemmelse allerede ved konstruktionen af den, hvilket altså forudsætter, at den defineres mere præcist fra starten, i stedet for at man på et senere stadium skal foretage tilpasninger i en almen applikation. Desuden bør man fremme den funktionelle sammenhæng mellem allerede eksisterende og allerede operationelle systemer.

Ad spørgsmål 4 — om støtten til kompetencecentre og uddannelsesprogrammer og den måde, hvorpå de offentlige myndigheder bør stimulere SMV'erne:

| 18. | Der bør oprettes et paneuropæisk system til fremme, ansporing og uddannelse, for kun en koordineret tilgang kan føre til det ønskede resultat. Regionsudvalget bør blive et afgørende led i det system, i og med at det kan fremme inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder i denne aktivitet. Det er afgørende, at systemet fungerer tættest muligt på borgerne, brugerne (de lokale og regionale myndigheder vil selv være storforbrugere af disse tjenester) og de virksomheder, der udvikler de konkrete applikationer. Selv om det er klart, at SMV er et vigtigt medium for udviklingen af systemet, så bør man ikke glemme de store virksomheder, der kan spille en afgørende rolle for at sikre, at systemet er kompatibelt med andre systemer, som de driver (virksomheder i energisektoren, leverandører til mobiltelefonnettene osv.). |
| --- | --- |

18.

Der bør oprettes et paneuropæisk system til fremme, ansporing og uddannelse, for kun en koordineret tilgang kan føre til det ønskede resultat. Regionsudvalget bør blive et afgørende led i det system, i og med at det kan fremme inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder i denne aktivitet. Det er afgørende, at systemet fungerer tættest muligt på borgerne, brugerne (de lokale og regionale myndigheder vil selv være storforbrugere af disse tjenester) og de virksomheder, der udvikler de konkrete applikationer. Selv om det er klart, at SMV er et vigtigt medium for udviklingen af systemet, så bør man ikke glemme de store virksomheder, der kan spille en afgørende rolle for at sikre, at systemet er kompatibelt med andre systemer, som de driver (virksomheder i energisektoren, leverandører til mobiltelefonnettene osv.).

| 19. | Det vil været yderst relevant at etablere et europæisk agentur med ansvar for at fremme udviklingen af applikationer og fremme Galileo-projektetet. Agenturet skal råde over et finansielt instrument (risikokapital), der giver det mulighed for at støtte SMV inden for udvikling af applikationer. Agenturet bør have et kontaktpunkt i hver medlemsstat og ikke blot samarbejde med de nationale organer, men også med de lokale og regionale myndigheder samt med virksomhedsgrupper og forskningscentre. EU bør ikke blot være ansvarlig for udviklingen af selve systemet, men også for dets applikationer og pr-indsatsen for systemet. Tilsynsmyndigheden for Galileo kunne også påtage sig den rolle. |
| --- | --- |

19.

Det vil været yderst relevant at etablere et europæisk agentur med ansvar for at fremme udviklingen af applikationer og fremme Galileo-projektetet. Agenturet skal råde over et finansielt instrument (risikokapital), der giver det mulighed for at støtte SMV inden for udvikling af applikationer. Agenturet bør have et kontaktpunkt i hver medlemsstat og ikke blot samarbejde med de nationale organer, men også med de lokale og regionale myndigheder samt med virksomhedsgrupper og forskningscentre. EU bør ikke blot være ansvarlig for udviklingen af selve systemet, men også for dets applikationer og pr-indsatsen for systemet. Tilsynsmyndigheden for Galileo kunne også påtage sig den rolle.

| 20. | I og med at det europæiske satellitnavigationsprojekt ikke råder over nogen klart fastsat tidsplan eller nogen undersøgelse af projektets økonomiske fordele og afkast, er det meget vanskeligt for de virksomheder, der udvikler applikationer, at opnå banklån. Det er således af afgørende betydning at oprette et finansielt instrument, der specifikt er rettet mod dette projekt. Der bør ligeledes tænkes nærmere over forslaget om deling af applikationer. På baggrund af projektets betydning for gennemførelsen af Lissabon-målene er det upassende og utilstrækkeligt at forudse, at det kun skal finansieres over det 7. rammeprogram. |
| --- | --- |

20.

I og med at det europæiske satellitnavigationsprojekt ikke råder over nogen klart fastsat tidsplan eller nogen undersøgelse af projektets økonomiske fordele og afkast, er det meget vanskeligt for de virksomheder, der udvikler applikationer, at opnå banklån. Det er således af afgørende betydning at oprette et finansielt instrument, der specifikt er rettet mod dette projekt. Der bør ligeledes tænkes nærmere over forslaget om deling af applikationer. På baggrund af projektets betydning for gennemførelsen af Lissabon-målene er det upassende og utilstrækkeligt at forudse, at det kun skal finansieres over det 7. rammeprogram.

| 21. | Det vil være nyttigt at afholde seminarer og uddannelseskurser, som de lokale og regionale myndigheder kan deltage i, for disse instanser har nærkontakt såvel med brugerne som med SMV og den brede offentlighed. Regionsudvalget kan påtage sig at stå for koordineringen. |
| --- | --- |

21.

Det vil være nyttigt at afholde seminarer og uddannelseskurser, som de lokale og regionale myndigheder kan deltage i, for disse instanser har nærkontakt såvel med brugerne som med SMV og den brede offentlighed. Regionsudvalget kan påtage sig at stå for koordineringen.

Ad spørgsmål 5 — om det samarbejde, der skal gennemføres med topprioritet og de særlige regioner i verden, opmærksomheden bør rettes imod:

| 22. | Det er yderst vigtigt at støtte de drøftelser, der kan føre til en sikring af kompatibiliteten og den operationelle sammenhæng mellem Galileo, Glonass, Compass og GPS (og andre) samt en international koordinering af arbejdet vedrørende de forskellige applikationer, navnlig hvad angår deres grænseoverskridende interoperabilitet. Ud over systemernes kompatibilitet er det vigtigt i videst muligt omfang at sikre, at applikationerne er kompatible. Der bør ligeledes gives mere opmærksomhed til samarbejdet inden for udvikling af systemer, der gør det muligt at beskytte samfundet mod terroristangreb og andre former for kriminalitet. |
| --- | --- |

22.

Det er yderst vigtigt at støtte de drøftelser, der kan føre til en sikring af kompatibiliteten og den operationelle sammenhæng mellem Galileo, Glonass, Compass og GPS (og andre) samt en international koordinering af arbejdet vedrørende de forskellige applikationer, navnlig hvad angår deres grænseoverskridende interoperabilitet. Ud over systemernes kompatibilitet er det vigtigt i videst muligt omfang at sikre, at applikationerne er kompatible. Der bør ligeledes gives mere opmærksomhed til samarbejdet inden for udvikling af systemer, der gør det muligt at beskytte samfundet mod terroristangreb og andre former for kriminalitet.

Ad spørgsmål 6 — om hvorvidt der bør fastsættes standarder for satellitnavigationsudstyr og -tjenester, og på hvilket plan:

| 23. | Det er ønskeligt at indføre et samarbejde på europæisk plan, der gør det muligt at undersøge GNSS-applikationerne, ikke blot ud fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt, men også ud fra et kompatibilitets- og interoperabilitetssynspunkt. Vi finder det ikke særlig heldigt, at der opstår gensidigt inkompatible applikationer på nationalt og regionalt plan, hvilket er tilfældet i dag for så vidt angår de nationale vejafgiftssystemer. Det ville i øvrigt være relevant at udforme en enkelt ramme, som gør det muligt at definere en fælles tilgang til indførelsen af foranstaltninger til sikring af en pålidelig funktion i Galileo-positioneringssystemet (med et integritetsniveau for så vidt angår sikkerheden, der overholder de gældende standarder) under hensyn til de faktorer, der kan påvirke systemets funktion på lokalt niveau og de forskellige niveauer, der kræves for så vidt angår lokaliseringspræcisionen. Det haster med at fastlægge, hvem der har ansvaret i forbindelse i forbindelse med »regulerede offentlige tjenester« på europæisk og nationalt niveau, således at projektet kan fungere koordineret og sammenligneligt i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

23.

Det er ønskeligt at indføre et samarbejde på europæisk plan, der gør det muligt at undersøge GNSS-applikationerne, ikke blot ud fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt, men også ud fra et kompatibilitets- og interoperabilitetssynspunkt. Vi finder det ikke særlig heldigt, at der opstår gensidigt inkompatible applikationer på nationalt og regionalt plan, hvilket er tilfældet i dag for så vidt angår de nationale vejafgiftssystemer. Det ville i øvrigt være relevant at udforme en enkelt ramme, som gør det muligt at definere en fælles tilgang til indførelsen af foranstaltninger til sikring af en pålidelig funktion i Galileo-positioneringssystemet (med et integritetsniveau for så vidt angår sikkerheden, der overholder de gældende standarder) under hensyn til de faktorer, der kan påvirke systemets funktion på lokalt niveau og de forskellige niveauer, der kræves for så vidt angår lokaliseringspræcisionen. Det haster med at fastlægge, hvem der har ansvaret i forbindelse i forbindelse med »regulerede offentlige tjenester« på europæisk og nationalt niveau, således at projektet kan fungere koordineret og sammenligneligt i alle medlemsstater.

Ad spørgsmål 7 — om, hvilke sikkerhedsapplikationer der kræver certificering, om de sikkerhedsrelaterede krav til Galileo-infrastrukturen er tilstrækkelige til at udgøre grundlaget for systemcertificeringerne, herunder infrastrukturens levetid, samt ansvarsaspektet:

| 24. | Der er et krav om certificering navnlig af systemer og applikationer, der bruger tjenester garanteret af Galileo (navnlig dets sikkerhedsapplikationer), og her der bør gås frem efter de fastlagte standarader på området. Der bør ligeledes for tjenesterne garanteres gennemsigtighed i de anvendte kriterier, så misbrug undgås. |
| --- | --- |

24.

Der er et krav om certificering navnlig af systemer og applikationer, der bruger tjenester garanteret af Galileo (navnlig dets sikkerhedsapplikationer), og her der bør gås frem efter de fastlagte standarader på området. Der bør ligeledes for tjenesterne garanteres gennemsigtighed i de anvendte kriterier, så misbrug undgås.

| 25. | For at vise, at der er nået et vist integritetsnivau hvad angår systemet sikkerhed, bør man vedtage de nødvendige foranstaltninger, der skal være gældende for samtlige etaper i infrastrukturens livscyklus. Generelt bør man afklare spørgsmålet vedrørende det ansvar, fabrikanten af installationen og hhv. operatøren har, i tilfælde af teknisk uheld eller operationelle svigt. |
| --- | --- |

25.

For at vise, at der er nået et vist integritetsnivau hvad angår systemet sikkerhed, bør man vedtage de nødvendige foranstaltninger, der skal være gældende for samtlige etaper i infrastrukturens livscyklus. Generelt bør man afklare spørgsmålet vedrørende det ansvar, fabrikanten af installationen og hhv. operatøren har, i tilfælde af teknisk uheld eller operationelle svigt.

Ad spørgsmål 8 — om behovet for at forbedre koordineringen af frekvensbåndene på internationalt og europæisk plan og om der bør vedtages foranstaltninger vedrørende potentielle interferenskilder:

| 26. | Man bør forsat beskæftige sig med spørgsmålet om Galileos kompatibilitet med andre internationale GNSS-systemer eller i det mindst sikre, at de ikke skaber forstyrrelser for hinanden. |
| --- | --- |

26.

Man bør forsat beskæftige sig med spørgsmålet om Galileos kompatibilitet med andre internationale GNSS-systemer eller i det mindst sikre, at de ikke skaber forstyrrelser for hinanden.

Svarene på spørgsmål 9 og 10 indgår allerede i reaktionerne på de forudgående svar.

Regionsudvalgets anbefalinger og position

| 27. | forstår og støtter Kommissionens og Europa-Parlamentets hensigt om at finansiere færdiggørelsen af Galileo-systemet inden for rammerne af de gældende finansielle overslag, selv om det kræver genforhandling af dem og minimale tilpasninger, som er nødvendige for umiddelbart at genoptage projektet, da dette er det eneste og bedste svar i forhold til den nuværende situation. Udvalget påpeger over for Kommissionen, at hele systemets succes først og fremmest afhænger af, at det gennemføres hurtigt; |
| --- | --- |

27.

forstår og støtter Kommissionens og Europa-Parlamentets hensigt om at finansiere færdiggørelsen af Galileo-systemet inden for rammerne af de gældende finansielle overslag, selv om det kræver genforhandling af dem og minimale tilpasninger, som er nødvendige for umiddelbart at genoptage projektet, da dette er det eneste og bedste svar i forhold til den nuværende situation. Udvalget påpeger over for Kommissionen, at hele systemets succes først og fremmest afhænger af, at det gennemføres hurtigt;

| 28. | henleder Rådets og Kommissionens opmærksomhed på behovet for hurtigt at finde et finansieringssystem via offentlige europæiske fonde, der gør det muligt at færdiggøre projektet og inden for de kortest mulige frister fastsætte hovedsædet for Galileo-tilsynsmyndigheden (GSA) og dennes ændrede beføjelser efter ændringen af betingelserne for finansieringen af systemet, helst inden udgangen af 2007; |
| --- | --- |

28.

henleder Rådets og Kommissionens opmærksomhed på behovet for hurtigt at finde et finansieringssystem via offentlige europæiske fonde, der gør det muligt at færdiggøre projektet og inden for de kortest mulige frister fastsætte hovedsædet for Galileo-tilsynsmyndigheden (GSA) og dennes ændrede beføjelser efter ændringen af betingelserne for finansieringen af systemet, helst inden udgangen af 2007;

| 29. | opfordrer Rådet og Kommissionen til af fastlægge en præcis og realistisk tidsplan, herunder navnlig datoen for Galileo-systemets ibrugtagning, samt til nøje at kontrollere og kræve overholdelse af planens gennemførelse. Der bør sættes kraftigt ind på at undgå forsinkelser; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Rådet og Kommissionen til af fastlægge en præcis og realistisk tidsplan, herunder navnlig datoen for Galileo-systemets ibrugtagning, samt til nøje at kontrollere og kræve overholdelse af planens gennemførelse. Der bør sættes kraftigt ind på at undgå forsinkelser;

| 30. | påpeger over for Rådet og Kommissionen, at det er absolut nødvendigt, at udviklingen af de forskellige applikationer sker samtidigt med forberedelserne på gennemførelsen af Galileo-systemet, så det kan udnyttes fuldt ud lige fra starten. En efterfølgende udvikling af applikationer giver risiko for yderligere forsinkelser. Derfor bør der gives lige så meget opmærksomhed og støtte til udviklingen af applikationerne og forberedelsen af slutbrugerne som til selve Galileo-systemet; |
| --- | --- |

30.

påpeger over for Rådet og Kommissionen, at det er absolut nødvendigt, at udviklingen af de forskellige applikationer sker samtidigt med forberedelserne på gennemførelsen af Galileo-systemet, så det kan udnyttes fuldt ud lige fra starten. En efterfølgende udvikling af applikationer giver risiko for yderligere forsinkelser. Derfor bør der gives lige så meget opmærksomhed og støtte til udviklingen af applikationerne og forberedelsen af slutbrugerne som til selve Galileo-systemet;

| 31. | henleder Rådets og Kommissionens opmærksomhed på, at hvis projektet skal blive en succes, er det ikke nok blot at anlægge en national tilgang, men at der også bør anlægges en regional tilgang. De lokale og regionale myndigheder bør spille en afgørende og uerstattelig rolle under forberedelserne, under ibrugtagningen af systemet, udviklingen af applikationerne og pr-indsatsen. I den forbindelse er Regionsudvalget rede til at påtage sig rollen som mellemled og koordinator mellem Kommissionen, de forskellige instanser henhørende under Galileo-programmet og de lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

31.

henleder Rådets og Kommissionens opmærksomhed på, at hvis projektet skal blive en succes, er det ikke nok blot at anlægge en national tilgang, men at der også bør anlægges en regional tilgang. De lokale og regionale myndigheder bør spille en afgørende og uerstattelig rolle under forberedelserne, under ibrugtagningen af systemet, udviklingen af applikationerne og pr-indsatsen. I den forbindelse er Regionsudvalget rede til at påtage sig rollen som mellemled og koordinator mellem Kommissionen, de forskellige instanser henhørende under Galileo-programmet og de lokale og regionale myndigheder.

Bruxelles, den 28. november 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

| 26.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/6

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed«

(2008/C 53/02)

REGIONSUDVALGET

| — | mener, at der på trods af fremskridtene med at reducere forskellene mellem regionerne i EU stadig er uligheder i udviklingen, og at EU står over for nye udfordringer som f.eks. globalisering, den demografiske udvikling, klimaændringer m.v. på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

—

mener, at der på trods af fremskridtene med at reducere forskellene mellem regionerne i EU stadig er uligheder i udviklingen, og at EU står over for nye udfordringer som f.eks. globalisering, den demografiske udvikling, klimaændringer m.v. på regionalt og lokalt plan;

| — | har den opfattelse, at samhørighedspolitikken på grund af sin horisontale udformning fremover spiller en vigtig rolle, når det drejer sig om at rette op på udviklingsefterslæb og styrke konkurrenceevnen på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

—

har den opfattelse, at samhørighedspolitikken på grund af sin horisontale udformning fremover spiller en vigtig rolle, når det drejer sig om at rette op på udviklingsefterslæb og styrke konkurrenceevnen på lokalt og regionalt niveau;

| — | er overbevist om, at den territoriale samhørighed vil komme til at stå stærkere dels i forhold til samhørighedspolitikken, dels horisontalt i forhold til sektorpolitikkerne, når reformtraktaten bliver ratificeret; |
| --- | --- |

—

er overbevist om, at den territoriale samhørighed vil komme til at stå stærkere dels i forhold til samhørighedspolitikken, dels horisontalt i forhold til sektorpolitikkerne, når reformtraktaten bliver ratificeret;

| — | opfordrer Kommissionen til i sin femte situationsrapport om økonomisk, social og territorial samhørighed at medtænke spørgsmålet om samhørighedspolitikkens katalysatoreffekt og fremlægge en omfattende plan for det fremtidige samspil mellem EU's politikker og samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen til i sin femte situationsrapport om økonomisk, social og territorial samhørighed at medtænke spørgsmålet om samhørighedspolitikkens katalysatoreffekt og fremlægge en omfattende plan for det fremtidige samspil mellem EU's politikker og samhørighedspolitikken;

| — | tilbyder at støtte EU's institutioner og lokale og regionale aktører med at udarbejde forslag til den fremtidige udformning af EU's samhørighedspolitik. |
| --- | --- |

—

tilbyder at støtte EU's institutioner og lokale og regionale aktører med at udarbejde forslag til den fremtidige udformning af EU's samhørighedspolitik.

| Ordfører | : | Dr. Michael SCHNEIDER, Statssekretær for Europa- og forbundsanliggender, repræsentant for delstaten Sachsen-Anhalt i Forbundsdagen (DE/PPE) |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Dr. Michael SCHNEIDER, Statssekretær for Europa- og forbundsanliggender, repræsentant for delstaten Sachsen-Anhalt i Forbundsdagen (DE/PPE)

Basisdokument

Fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed

KOM(2007)273 endelig

Politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

| 1. | finder, at den fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed bekræfter dets grundlæggende holdning, at EU's samhørighedspolitik er en vigtig søjle for solidaritetsprincippet og har afgørende indflydelse på en vellykket gennemførelse af den europæiske integrationsproces; |
| --- | --- |

1.

finder, at den fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed bekræfter dets grundlæggende holdning, at EU's samhørighedspolitik er en vigtig søjle for solidaritetsprincippet og har afgørende indflydelse på en vellykket gennemførelse af den europæiske integrationsproces;

| 2. | understreger, at samhørighedspolitikken i kraft af sin horisontale tilgang bidrager aktivt til at mindske ulighederne og i højere grad sikre lige muligheder for de lokale og regionale myndigheder i Europa, og anmoder om, at denne politik også fremover spiller en vigtig rolle, når det drejer sig om at rette op på udviklingsefterslæb og styrke konkurrenceevnen på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

2.

understreger, at samhørighedspolitikken i kraft af sin horisontale tilgang bidrager aktivt til at mindske ulighederne og i højere grad sikre lige muligheder for de lokale og regionale myndigheder i Europa, og anmoder om, at denne politik også fremover spiller en vigtig rolle, når det drejer sig om at rette op på udviklingsefterslæb og styrke konkurrenceevnen på lokalt og regionalt niveau;

| 3. | glæder sig over, at der i højere grad end tidligere vil kunne tages højde for spørgsmål om territorial samhørighed under samhørighedspolitikken, og slår til lyd for, at man aktivt udnytter de nye muligheder, som er opstået med den fremtidige traktat om EU's funktionsmåde, når det gælder fremme af territorial samhørighed; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over, at der i højere grad end tidligere vil kunne tages højde for spørgsmål om territorial samhørighed under samhørighedspolitikken, og slår til lyd for, at man aktivt udnytter de nye muligheder, som er opstået med den fremtidige traktat om EU's funktionsmåde, når det gælder fremme af territorial samhørighed;

| 4. | opfordrer Kommissionen til i sin femte situationsrapport om økonomisk, social og territorial samhørighed at medtænke spørgsmålet om samhørighedspolitikkens katalysatoreffekt og fremlægge en omfattende plan for det fremtidige samspil mellem EU's politikker og samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til i sin femte situationsrapport om økonomisk, social og territorial samhørighed at medtænke spørgsmålet om samhørighedspolitikkens katalysatoreffekt og fremlægge en omfattende plan for det fremtidige samspil mellem EU's politikker og samhørighedspolitikken;

| 5. | tilbyder sit samarbejde og sin støtte, når det drejer sig om på basis af en fyldestgørende evaluering af den nuværende situation at udarbejde forslag til den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken for dermed at sikre en større inddragelse af de lokale og regionale aktører. |
| --- | --- |

5.

tilbyder sit samarbejde og sin støtte, når det drejer sig om på basis af en fyldestgørende evaluering af den nuværende situation at udarbejde forslag til den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken for dermed at sikre en større inddragelse af de lokale og regionale aktører.

Detaljeret udtalelse

BETRAGTNINGER:

| 6. | Kommissionen har i henhold til EF-traktatens art. 159 til opgave hvert tredje år at fremlægge en rapport om den økonomiske og sociale samhørighed i Europa; |
| --- | --- |

6.

Kommissionen har i henhold til EF-traktatens art. 159 til opgave hvert tredje år at fremlægge en rapport om den økonomiske og sociale samhørighed i Europa;

| 7. | samhørighedsrapporterne har tidligere spillet en central rolle for debatten om udviklingen af samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

7.

samhørighedsrapporterne har tidligere spillet en central rolle for debatten om udviklingen af samhørighedspolitikken;

| 8. | Kommissionens fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed fra den 30. maj 2007 udgør et centralt bidrag til beskrivelsen af samhørighedspolitikkens aktuelle tilstand i Europa og indledningen på debatten om den fremtidige udformning af regionalpolitikken; |
| --- | --- |

8.

Kommissionens fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed fra den 30. maj 2007 udgør et centralt bidrag til beskrivelsen af samhørighedspolitikkens aktuelle tilstand i Europa og indledningen på debatten om den fremtidige udformning af regionalpolitikken;

| 9. | det er en kendsgerning, at debatten om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken vil være tæt knyttet til Kommissionens fremlæggelse af et spørgeskema i september om den kommende finansreform i EU; |
| --- | --- |

9.

det er en kendsgerning, at debatten om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken vil være tæt knyttet til Kommissionens fremlæggelse af et spørgeskema i september om den kommende finansreform i EU;

| 10. | det drejer sig således om ikke at drage hurtige konklusioner om samhørighedspolitikken efter 2013 på baggrund af de aktuelle data; derimod er det i løbet af de næste år langt mere nødvendigt at strukturere en fornuftig debat i Regionsudvalget og de andre EU-institutioner, at skabe fælles samarbejds- og diskussionsfora og gradvis komme videre i debatten. |
| --- | --- |

10.

det drejer sig således om ikke at drage hurtige konklusioner om samhørighedspolitikken efter 2013 på baggrund af de aktuelle data; derimod er det i løbet af de næste år langt mere nødvendigt at strukturere en fornuftig debat i Regionsudvalget og de andre EU-institutioner, at skabe fælles samarbejds- og diskussionsfora og gradvis komme videre i debatten.

Samhørighedspolitikkens merværdi

REGIONSUDVALGET

| 11. | støtter Kommissionens udtalelse om, at den europæiske samhørighedspolitiks merværdi ikke kun viser sig i form af fremme af vækst og beskæftigelse i de mindre udviklede regioner, men at den også får positiv indflydelse på mange aspekter i forbindelse med programlægning, iværksættelse, inddragelse af lokale og regionale aktører samt styrkelse af administrativ kapacitet; |
| --- | --- |

11.

støtter Kommissionens udtalelse om, at den europæiske samhørighedspolitiks merværdi ikke kun viser sig i form af fremme af vækst og beskæftigelse i de mindre udviklede regioner, men at den også får positiv indflydelse på mange aspekter i forbindelse med programlægning, iværksættelse, inddragelse af lokale og regionale aktører samt styrkelse af administrativ kapacitet;

| 12. | ser i den detaljerede fremstilling af den europæiske samhørighedspolitiks merværdi en central opgave for også fremover at kunne garantere en tilstrækkelig og effektiv samhørighedspolitik på europæisk plan; |
| --- | --- |

12.

ser i den detaljerede fremstilling af den europæiske samhørighedspolitiks merværdi en central opgave for også fremover at kunne garantere en tilstrækkelig og effektiv samhørighedspolitik på europæisk plan;

| 13. | beklager, at samhørighedsrapporten ikke henviser til Regionsudvalgets og Europa-Parlamentets omfattende analyser af samhørighedspolitikkens løftestangseffekt. I disse udtalelser blev der for første gang fastlagt en ramme for vurdering af de forskellige dimensioner af den europæiske samhørighedspolitiks merværdi. Perspektivudtalelsen om samhørighedspolitikkens løftestangseffekt er en passende konkret ramme for en ensartet vurdering af den europæiske merværdi; |
| --- | --- |

13.

beklager, at samhørighedsrapporten ikke henviser til Regionsudvalgets og Europa-Parlamentets omfattende analyser af samhørighedspolitikkens løftestangseffekt. I disse udtalelser blev der for første gang fastlagt en ramme for vurdering af de forskellige dimensioner af den europæiske samhørighedspolitiks merværdi. Perspektivudtalelsen om samhørighedspolitikkens løftestangseffekt er en passende konkret ramme for en ensartet vurdering af den europæiske merværdi;

| 14. | opfordrer derfor de europæiske institutioner til, i løbet af den efterfølgende debat at blive enige om et fælles koncept til fastlæggelse af samhørighedspolitikkens europæiske merværdi. |
| --- | --- |

14.

opfordrer derfor de europæiske institutioner til, i løbet af den efterfølgende debat at blive enige om et fælles koncept til fastlæggelse af samhørighedspolitikkens europæiske merværdi.

Den økonomiske, sociale og territoriale situation samt tendenser i medlemsstaterne

REGIONSUDVALGET

| 15. | opfatter i de omfattende analyser af de økonomiske, sociale og territoriale tendenser i medlemsstaterne som et parameter for vurderingen og den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken. |
| --- | --- |

15.

opfatter i de omfattende analyser af de økonomiske, sociale og territoriale tendenser i medlemsstaterne som et parameter for vurderingen og den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken.

Økonomisk samhørighed

REGIONSUDVALGET

| 16. | påpeger, at den økonomiske udvikling i de tidligere samhørighedslande (Spanien, Grækenland, Portugal og navnlig Irland) har ført til imponerende resultater. Irland har — takket være stadigt stigende vækstrater — formået at udvikle sig til en medlemsstat, som i dag har det næsthøjeste BNP pr. indbygger i EU; |
| --- | --- |

16.

påpeger, at den økonomiske udvikling i de tidligere samhørighedslande (Spanien, Grækenland, Portugal og navnlig Irland) har ført til imponerende resultater. Irland har — takket være stadigt stigende vækstrater — formået at udvikle sig til en medlemsstat, som i dag har det næsthøjeste BNP pr. indbygger i EU;

| 17. | understreger, at de nye medlemsstater i EU meget hurtigt har indhentet det økonomiske efterslæb. De tre baltiske lande kunne således i perioden 1995-2005 fordoble deres BNP; |
| --- | --- |

17.

understreger, at de nye medlemsstater i EU meget hurtigt har indhentet det økonomiske efterslæb. De tre baltiske lande kunne således i perioden 1995-2005 fordoble deres BNP;

| 18. | hilser den kendsgerning velkommen, at spændet mellem de 20 % rigeste og de 20 % fattigste regioner i EU er faldet fra 4,1 til 3,4 i perioden 1995-2004. Regionsudvalgt påpeger imidlertid, at de pågældende regioner i den laveste ende af velfærdsskalaen endnu ikke var blevet medlem af EU i 1995 og at de beskrevne socioøkonomiske forskelle inden for EU er blevet betragteligt større efter EU-udvidelsen; |
| --- | --- |

18.

hilser den kendsgerning velkommen, at spændet mellem de 20 % rigeste og de 20 % fattigste regioner i EU er faldet fra 4,1 til 3,4 i perioden 1995-2004. Regionsudvalgt påpeger imidlertid, at de pågældende regioner i den laveste ende af velfærdsskalaen endnu ikke var blevet medlem af EU i 1995 og at de beskrevne socioøkonomiske forskelle inden for EU er blevet betragteligt større efter EU-udvidelsen;

| 19. | fremhæver, at i alt 5 regioner i EU-15 i perioden 1995-2005 oplevede en økonomisk nedgang trods et BNP på over 75 % af tærsklen. I samme periode kunne alle EU's hovedstæder, bortset fra den tyske, øge eller i det mindste bevare sin andel af BNP; |
| --- | --- |

19.

fremhæver, at i alt 5 regioner i EU-15 i perioden 1995-2005 oplevede en økonomisk nedgang trods et BNP på over 75 % af tærsklen. I samme periode kunne alle EU's hovedstæder, bortset fra den tyske, øge eller i det mindste bevare sin andel af BNP;

| 20. | henviser til samhørighedsrapportens udtalelser om, at trods høje vækstrater i de nyligt tiltrådte lande, kan tilpasningsprocessen vare i endnu 20 år, før de når over tærsklen på 75 % af BNP i EU. Det vil dog kun ske inden for denne tidsfrist, såfremt den økonomiske udvikling er tilsvarende gunstig; |
| --- | --- |

20.

henviser til samhørighedsrapportens udtalelser om, at trods høje vækstrater i de nyligt tiltrådte lande, kan tilpasningsprocessen vare i endnu 20 år, før de når over tærsklen på 75 % af BNP i EU. Det vil dog kun ske inden for denne tidsfrist, såfremt den økonomiske udvikling er tilsvarende gunstig;

| 21. | deler i den forbindelse Kommissionens håb om, at 6 ud af de 12 nye lande, i tilfælde af lige store opsving i de nye medlemsstater, i år 2016 vil have mulighed for at nå tærsklen af EU-gennemsnittet på 75 % af BNP pr. indbygger; |
| --- | --- |

21.

deler i den forbindelse Kommissionens håb om, at 6 ud af de 12 nye lande, i tilfælde af lige store opsving i de nye medlemsstater, i år 2016 vil have mulighed for at nå tærsklen af EU-gennemsnittet på 75 % af BNP pr. indbygger;

| 22. | noterer sig samhørighedsrapportens udsagn om, at samhørighedskløften skyldes de regionale forskelle i produktivitet og beskæftigelse og påpeger, at BNP pr. indbygger stadigvæk er en vigtig indikator for såvel samhørighedskløftens størrelse som den generelle velfærd; |
| --- | --- |

22.

noterer sig samhørighedsrapportens udsagn om, at samhørighedskløften skyldes de regionale forskelle i produktivitet og beskæftigelse og påpeger, at BNP pr. indbygger stadigvæk er en vigtig indikator for såvel samhørighedskløftens størrelse som den generelle velfærd;

| 23. | noterer sig med beklagelse samhørighedsrapportens udsagn om, at tilnærmelsen mellem medlemsstaterne i de senere år er gået fremad, men at udviklingsforskellene medlemsstaterne imellem samtidigt er blevet større. Regionsudvalget opfordrer til fremover også at undersøge eventuelle skævheder internt i regionerne; |
| --- | --- |

23.

noterer sig med beklagelse samhørighedsrapportens udsagn om, at tilnærmelsen mellem medlemsstaterne i de senere år er gået fremad, men at udviklingsforskellene medlemsstaterne imellem samtidigt er blevet større. Regionsudvalget opfordrer til fremover også at undersøge eventuelle skævheder internt i regionerne;

| 24. | understreger samhørighedsrapportens udtalelser om, hvilke faktorer der er afgørende for regionernes indbyrdes konkurrenceevne. Nedenstående faktorer har særlig stor betydning:






  — | pålidelige, makroøkonomiske rammebetingelser, |
| --- | --- | --- |

24.

understreger samhørighedsrapportens udtalelser om, hvilke faktorer der er afgørende for regionernes indbyrdes konkurrenceevne. Nedenstående faktorer har særlig stor betydning:

—

pålidelige, makroøkonomiske rammebetingelser,

| — | hensigtsmæssig og effektiv administration, |
| --- | --- |

—

hensigtsmæssig og effektiv administration,

| — | eksisterende materielle og immaterielle infrastrukturer inden for transport, energi, forsyning og affaldsforvaltning, IT og lign. samt sociale tjenesteydelser og |
| --- | --- |

—

eksisterende materielle og immaterielle infrastrukturer inden for transport, energi, forsyning og affaldsforvaltning, IT og lign. samt sociale tjenesteydelser og

| — | innovationsevne og innovationsindsats på regionalt plan, |
| --- | --- |

—

innovationsevne og innovationsindsats på regionalt plan,

| — | miljøbeskyttelse og levevilkår; |
| --- | --- |

—

miljøbeskyttelse og levevilkår;

| 25. | må desværre konstatere, at udgifterne til forskning og udvikling i mere end 100 regioner i Europa udgør under 1 % af BNP, samtidig med at rapporten konstaterer, at der er en direkte sammenhæng mellem innovationsevne og økonomisk produktivitet og udvikling; |
| --- | --- |

25.

må desværre konstatere, at udgifterne til forskning og udvikling i mere end 100 regioner i Europa udgør under 1 % af BNP, samtidig med at rapporten konstaterer, at der er en direkte sammenhæng mellem innovationsevne og økonomisk produktivitet og udvikling;

| 26. | understreger samhørighedsrapportens udtalelser om, at regionernes konkurrenceevne også afhænger af, at der til stadighed findes kvalificeret arbejdskraft takket være investeringer i den menneskelige kapital og konstaterer i den forbindelse, at forskellene i kvalifikationsniveau mellem regionerne er langt større end forskellene mellem EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

26.

understreger samhørighedsrapportens udtalelser om, at regionernes konkurrenceevne også afhænger af, at der til stadighed findes kvalificeret arbejdskraft takket være investeringer i den menneskelige kapital og konstaterer i den forbindelse, at forskellene i kvalifikationsniveau mellem regionerne er langt større end forskellene mellem EU's medlemsstater;

| 27. | opfatter det som yderst betænkeligt, at der i de tilbagestående regioner er 5 % færre unge mennesker med en videregående uddannelse i alderen 25-34 år i sammenligning med andre regioner; |
| --- | --- |

27.

opfatter det som yderst betænkeligt, at der i de tilbagestående regioner er 5 % færre unge mennesker med en videregående uddannelse i alderen 25-34 år i sammenligning med andre regioner;

| 28. | påpeger imidlertid, at der i mange tilbagestående regioner er gjort store anstrengelser for at mindske denne kløft. Disse anstrengelser giver imidlertid sjældent bonus for disse regioner, da mange forlader de udviklingssvage regioner efter endt uddannelse. Derfor må samhørighedspolitikken fremover også i højere grad tage hensyn til befolkningspolitiske aspekter og finde attraktive alternativer til afvandring; |
| --- | --- |

28.

påpeger imidlertid, at der i mange tilbagestående regioner er gjort store anstrengelser for at mindske denne kløft. Disse anstrengelser giver imidlertid sjældent bonus for disse regioner, da mange forlader de udviklingssvage regioner efter endt uddannelse. Derfor må samhørighedspolitikken fremover også i højere grad tage hensyn til befolkningspolitiske aspekter og finde attraktive alternativer til afvandring;

| 29. | påpeger, for så vidt angår energipolitikkens fremtidige samhørighedspolitiske rolle, at medlemsstaterne i EU med en høj levestandard har det laveste energiforbrug pr. indbygger. En stigning i energipriserne vil således især ramme de svageste medlemsstater og regioner i EU; |
| --- | --- |

29.

påpeger, for så vidt angår energipolitikkens fremtidige samhørighedspolitiske rolle, at medlemsstaterne i EU med en høj levestandard har det laveste energiforbrug pr. indbygger. En stigning i energipriserne vil således især ramme de svageste medlemsstater og regioner i EU;

| 30. | understreger derfor i den forbindelse betydningen af at fremme vedvarende energikilder og energieffektivitet inden for regionalpolitikken. |
| --- | --- |

30.

understreger derfor i den forbindelse betydningen af at fremme vedvarende energikilder og energieffektivitet inden for regionalpolitikken.

Social samhørighed

REGIONSUDVALGET

| 31. | ser med bekymring på samhørighedsrapportens konstatering af, at Lissabon-processens målsætning om en beskæftigelsesgrad på 70 % blandt den arbejdsdygtige befolkning ikke vil kunne opnås i en overskuelig fremtid; |
| --- | --- |

31.

ser med bekymring på samhørighedsrapportens konstatering af, at Lissabon-processens målsætning om en beskæftigelsesgrad på 70 % blandt den arbejdsdygtige befolkning ikke vil kunne opnås i en overskuelig fremtid;

| 32. | betragter bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløsheden som en vigtig opgave for samhørighedspolitikken og fremhæver samhørighedsrapportens udsagn om, at ledigheden blandt de unge med 18,6 % er dobbelt så høj som den generelle ledighed; |
| --- | --- |

32.

betragter bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløsheden som en vigtig opgave for samhørighedspolitikken og fremhæver samhørighedsrapportens udsagn om, at ledigheden blandt de unge med 18,6 % er dobbelt så høj som den generelle ledighed;

| 33. | understreger samhørighedsrapportens konstatering af, at de regionale forskelle i ledigheden i EU er blevet mindre i de senere år, idet spændet mellem de 10 % rigeste og de 10 % fattigste regioner er faldet fra 19 til 16 procentpoints i perioden 2000-2005; |
| --- | --- |

33.

understreger samhørighedsrapportens konstatering af, at de regionale forskelle i ledigheden i EU er blevet mindre i de senere år, idet spændet mellem de 10 % rigeste og de 10 % fattigste regioner er faldet fra 19 til 16 procentpoints i perioden 2000-2005;

| 34. | betragter det forhold, at ledigheden i de mindre udviklede regioner er faldet fra i gennemsnit 13,4 % til 12,4 % i perioden 2000-2005 som et vidnesbyrd om, at samhørighedspolitikken virker. Udvalget gør imidlertid samtidig opmærksom på dels, at ledigheden er steget med over 2 procentpoints i 17 mindre udviklede regioner, dels at de mere udviklede regioner i samme periode har haft en gennemsnitlig ledighed på knap 8 %, og at spændet mellem de gennemsnitlige ledighedsprocenter i de to grupper af regioner således stadig andrager mere end 50 %. Bekæmpelsen af arbejdsløsheden i de mindre udviklede regioner er således fortsat et af samhørighedspolitikkens vigtigste mål; |
| --- | --- |

34.

betragter det forhold, at ledigheden i de mindre udviklede regioner er faldet fra i gennemsnit 13,4 % til 12,4 % i perioden 2000-2005 som et vidnesbyrd om, at samhørighedspolitikken virker. Udvalget gør imidlertid samtidig opmærksom på dels, at ledigheden er steget med over 2 procentpoints i 17 mindre udviklede regioner, dels at de mere udviklede regioner i samme periode har haft en gennemsnitlig ledighed på knap 8 %, og at spændet mellem de gennemsnitlige ledighedsprocenter i de to grupper af regioner således stadig andrager mere end 50 %. Bekæmpelsen af arbejdsløsheden i de mindre udviklede regioner er således fortsat et af samhørighedspolitikkens vigtigste mål;

| 35. | understreger Kommissionens bemærkninger om følgerne af den demografiske udvikling for den økonomiske og sociale samhørighed, hvorefter den lave fødselsrate på lang sigt i betydeligt omfang vil bremse den økonomiske udvikling i Europa. Iflg. Kommissionen er følgerne frem til og med 2011 relativt små, eftersom de store årgange vil være erhvervsaktive frem til dette tidspunkt, og i perioden 2012-2017 vil faldet i den unge arbejdskraft kunne kompenseres ved en højere beskæftigelsesgrad. Efter 2017 vil disse beskæftigelsesreserver imidlertid være udtømt. Her må navnlig medlemsstaternes befolkningspolitik træde til. Samtidig må der imidlertid vies de demografiske faktorer større opmærksomhed i forbindelse med den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken. I den sammenhæng må der ligeledes tages hensyn til forskellene i den demografiske udvikling i regionerne; i visse regioner kan følgerne af den demografiske udvikling slå igennem betydeligt hurtigere, og her er der behov for hurtigt at kunne gribe ind; |
| --- | --- |

35.

understreger Kommissionens bemærkninger om følgerne af den demografiske udvikling for den økonomiske og sociale samhørighed, hvorefter den lave fødselsrate på lang sigt i betydeligt omfang vil bremse den økonomiske udvikling i Europa. Iflg. Kommissionen er følgerne frem til og med 2011 relativt små, eftersom de store årgange vil være erhvervsaktive frem til dette tidspunkt, og i perioden 2012-2017 vil faldet i den unge arbejdskraft kunne kompenseres ved en højere beskæftigelsesgrad. Efter 2017 vil disse beskæftigelsesreserver imidlertid være udtømt. Her må navnlig medlemsstaternes befolkningspolitik træde til. Samtidig må der imidlertid vies de demografiske faktorer større opmærksomhed i forbindelse med den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken. I den sammenhæng må der ligeledes tages hensyn til forskellene i den demografiske udvikling i regionerne; i visse regioner kan følgerne af den demografiske udvikling slå igennem betydeligt hurtigere, og her er der behov for hurtigt at kunne gribe ind;

| 36. | er bekymret over, at i alt 77 NUTS 2-områder, i tilgift til en generel tendens til lave fødselsrater, i perioden 2000-2004 også har måttet konstatere en betydelig afvandring, navnlig af unge mennesker. Disse regioners økonomiske og sociale udviklingsmuligheder hæmmes yderligere ved et sammenfald af disse omstændigheder; |
| --- | --- |

36.

er bekymret over, at i alt 77 NUTS 2-områder, i tilgift til en generel tendens til lave fødselsrater, i perioden 2000-2004 også har måttet konstatere en betydelig afvandring, navnlig af unge mennesker. Disse regioners økonomiske og sociale udviklingsmuligheder hæmmes yderligere ved et sammenfald af disse omstændigheder;

| 37. | påpeger, at der i mange storbyer ses en tendens til en relativ tilbagegang i befolkningstallet samtidig med en stigning i oplandets befolkningstal. Denne udvikling sker parallelt med, at skillelinjerne internt i byerne bliver skarpere, hvad angår beskæftigelsen og antallet af indvandrere pr. indbygger, hvilket stiller byernes integrationsindsats over for en stor udfordring; |
| --- | --- |

37.

påpeger, at der i mange storbyer ses en tendens til en relativ tilbagegang i befolkningstallet samtidig med en stigning i oplandets befolkningstal. Denne udvikling sker parallelt med, at skillelinjerne internt i byerne bliver skarpere, hvad angår beskæftigelsen og antallet af indvandrere pr. indbygger, hvilket stiller byernes integrationsindsats over for en stor udfordring;

| 38. | bemærker, at samhørighedsrapportens analyse af problemstillingen vedrørende fattigdom og samhørighed på grund af forskellige sammenligningsperioder og manglende sammenligning med henstillingerne i tidligere rapporter i et vist omfang er deskriptiv og ikke foretager en klar vurdering af den sammenhæng, samhørighedspolitikken indgår i, og opfordrer Kommissionen til at vie dette aspekt større opmærksomhed i den næste situationsrapport om den økonomiske og sociale samhørighed. |
| --- | --- |

38.

bemærker, at samhørighedsrapportens analyse af problemstillingen vedrørende fattigdom og samhørighed på grund af forskellige sammenligningsperioder og manglende sammenligning med henstillingerne i tidligere rapporter i et vist omfang er deskriptiv og ikke foretager en klar vurdering af den sammenhæng, samhørighedspolitikken indgår i, og opfordrer Kommissionen til at vie dette aspekt større opmærksomhed i den næste situationsrapport om den økonomiske og sociale samhørighed.

Den territoriale samhørighed

REGIONSUDVALGET

| 39. | gør opmærksom på samhørighedsrapportens udsagn om, at de øgede forskelle i udviklingen mellem medlemsstaterne først og fremmest skyldes væksten i storbyregionerne, og støtter Kommissionens opfattelse af, at der med henblik på en videreudvikling af regionalpolitikken i medlemsstaterne er behov for politiske initiativer, der i højere grad satser på udligning og fremme af vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

39.

gør opmærksom på samhørighedsrapportens udsagn om, at de øgede forskelle i udviklingen mellem medlemsstaterne først og fremmest skyldes væksten i storbyregionerne, og støtter Kommissionens opfattelse af, at der med henblik på en videreudvikling af regionalpolitikken i medlemsstaterne er behov for politiske initiativer, der i højere grad satser på udligning og fremme af vækst og beskæftigelse;

| 40. | bifalder i den forbindelse, at resultaterne af en høring af de mellemstore byer for første gang er indgået i samhørighedsrapportens analyse, og peger i denne sammenhæng på de mangeartede gensidige relationer mellem byerne og deres opland, f.eks. med hensyn til pendlertrafik; |
| --- | --- |

40.

bifalder i den forbindelse, at resultaterne af en høring af de mellemstore byer for første gang er indgået i samhørighedsrapportens analyse, og peger i denne sammenhæng på de mangeartede gensidige relationer mellem byerne og deres opland, f.eks. med hensyn til pendlertrafik;

| 41. | gør opmærksom på det stadigt eksisterende udviklingsefterslæb i mange ultraperifere områder i EU og noterer sig samhørighedsrapportens fremstilling af de særdeles forskelligartede og betydelige udfordringer i EU's bjergområder, tyndt befolkede områder og øer med hensyn til adgang til grundlæggende tjenesteydelser og infrastruktur; |
| --- | --- |

41.

gør opmærksom på det stadigt eksisterende udviklingsefterslæb i mange ultraperifere områder i EU og noterer sig samhørighedsrapportens fremstilling af de særdeles forskelligartede og betydelige udfordringer i EU's bjergområder, tyndt befolkede områder og øer med hensyn til adgang til grundlæggende tjenesteydelser og infrastruktur;

| 42. | fremhæver de problemer, mange landdistrikter har med at få standset afvandringen og/eller styre den på en måde, der er forenelig med regionernes interesser. I den forbindelse må omfanget af de enorme strukturforandringer, der grundet den høje beskæftigelsesgrad inden for landbruget endnu udestår i de nye medlemsstater, ikke undervurderes. Det må frygtes, at tendensen til afvandring vil fortsætte i mange landdistrikter i EU også i fremtiden. Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) bør derfor spille en fremtrædende rolle i løsningen af disse problemer; |
| --- | --- |

42.

fremhæver de problemer, mange landdistrikter har med at få standset afvandringen og/eller styre den på en måde, der er forenelig med regionernes interesser. I den forbindelse må omfanget af de enorme strukturforandringer, der grundet den høje beskæftigelsesgrad inden for landbruget endnu udestår i de nye medlemsstater, ikke undervurderes. Det må frygtes, at tendensen til afvandring vil fortsætte i mange landdistrikter i EU også i fremtiden. Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) bør derfor spille en fremtrædende rolle i løsningen af disse problemer;

| 43. | peger i denne forbindelse på relationerne mellem byområderne og landdistrikterne og understreger samhørighedsrapportens konstatering af, at der med henblik på en integreret udvikling af disse områder er behov for samordnet arealudnyttelse og strategisk forvaltning af arealerne. Der kan i denne sammenhæng ikke herske tvivl om, at byerne også har en funktion som udviklingspoler for landdistrikterne; |
| --- | --- |

43.

peger i denne forbindelse på relationerne mellem byområderne og landdistrikterne og understreger samhørighedsrapportens konstatering af, at der med henblik på en integreret udvikling af disse områder er behov for samordnet arealudnyttelse og strategisk forvaltning af arealerne. Der kan i denne sammenhæng ikke herske tvivl om, at byerne også har en funktion som udviklingspoler for landdistrikterne;

| 44. | beklager i denne forbindelse, at samhørighedsrapporten ikke tager hensyn til Rådets og Regionsudvalgets arbejde med den territoriale dagsorden og »Leipzig-charteret om bæredygtige europæiske byer«; og henviser særligt til konklusionerne fra det tyske rådsformandskab efter det uformelle ministermøde om byudvikling og territorial samhørighed i Leipzig den 24. og 25. maj 2007; |
| --- | --- |

44.

beklager i denne forbindelse, at samhørighedsrapporten ikke tager hensyn til Rådets og Regionsudvalgets arbejde med den territoriale dagsorden og »Leipzig-charteret om bæredygtige europæiske byer«; og henviser særligt til konklusionerne fra det tyske rådsformandskab efter det uformelle ministermøde om byudvikling og territorial samhørighed i Leipzig den 24. og 25. maj 2007;

| 45. | opfordrer Kommissionen til på et tidligt tidspunkt at inddrage Regionsudvalget i udarbejdelsen af de rapporter, der nævnes i konklusionerne fra Leipzig (strategisk rapport, senest 1. april 2010, med en analyse af, hvordan hensynet til den bymæssige og territoriale dimension i strukturfondsprogrammerne har gavnet den integrerede byudvikling og den territoriale samhørighed; rapport (i 2008) om territorial samhørighed som bidrag til debatten om synergi mellem prioriteterne i den territoriale dagsorden og Leipzig-charteret om bæredygtige europæiske byer); |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til på et tidligt tidspunkt at inddrage Regionsudvalget i udarbejdelsen af de rapporter, der nævnes i konklusionerne fra Leipzig (strategisk rapport, senest 1. april 2010, med en analyse af, hvordan hensynet til den bymæssige og territoriale dimension i strukturfondsprogrammerne har gavnet den integrerede byudvikling og den territoriale samhørighed; rapport (i 2008) om territorial samhørighed som bidrag til debatten om synergi mellem prioriteterne i den territoriale dagsorden og Leipzig-charteret om bæredygtige europæiske byer);

| 46. | støtter for det første Europa-Parlamentets aktuelle debat om den konkrete udformning af den territoriale samhørighed og af passende indikatorer og for det andet Rådets anmodning til det slovenske formandskab om at inddrage den territoriale dagsorden og Leipzig-charteret i forberedelserne til Det Europæiske Råd i foråret 2008. |
| --- | --- |

46.

støtter for det første Europa-Parlamentets aktuelle debat om den konkrete udformning af den territoriale samhørighed og af passende indikatorer og for det andet Rådets anmodning til det slovenske formandskab om at inddrage den territoriale dagsorden og Leipzig-charteret i forberedelserne til Det Europæiske Råd i foråret 2008.

Samhørighedspolitikkens effekt

REGIONSUDVALGET

| 47. | peger på samhørighedsrapportens oplysninger om, at strukturfondenes midler i perioden 2000-2005 primært blev brugt til infrastruktur og investering i mennesker og kapital, og at anvendelsen af samhørighedsfondens midler fordelte sig ligeligt på miljøforanstaltninger og transportinfrastruktur; |
| --- | --- |

47.

peger på samhørighedsrapportens oplysninger om, at strukturfondenes midler i perioden 2000-2005 primært blev brugt til infrastruktur og investering i mennesker og kapital, og at anvendelsen af samhørighedsfondens midler fordelte sig ligeligt på miljøforanstaltninger og transportinfrastruktur;

| 48. | understreger samhørighedsrapportens beregninger på grundlag af HERMIN-modellen, iflg. hvilke de fleste nye medlemsstaters BNP målt i absolutte tal i støtteperioden har været op til 2,8 % højere, og der er blevet skabt ca. 570 000 flere arbejdspladser flere, end tilfældet ville have været uden samhørighedspolitikken. Frem til 2015 forventes der en BNP-effekt på op til 9,3 % og 2 mio. nye arbejdspladser, hvilket udvalget betragter som et godt grundlag for en vurdering af samhørighedspolitikkens virkning; |
| --- | --- |

48.

understreger samhørighedsrapportens beregninger på grundlag af HERMIN-modellen, iflg. hvilke de fleste nye medlemsstaters BNP målt i absolutte tal i støtteperioden har været op til 2,8 % højere, og der er blevet skabt ca. 570 000 flere arbejdspladser flere, end tilfældet ville have været uden samhørighedspolitikken. Frem til 2015 forventes der en BNP-effekt på op til 9,3 % og 2 mio. nye arbejdspladser, hvilket udvalget betragter som et godt grundlag for en vurdering af samhørighedspolitikkens virkning;

| 49. | gør opmærksom på EcoMod-modelberegningerne, der viser, at Den Slovakiske Republiks, Litauens, Letlands og Bulgariens BNP inden 2020 vil være 15 % højere end i dag; |
| --- | --- |

49.

gør opmærksom på EcoMod-modelberegningerne, der viser, at Den Slovakiske Republiks, Litauens, Letlands og Bulgariens BNP inden 2020 vil være 15 % højere end i dag;

| 50. | fremhæver samhørighedsrapportens konstatering af, at der i mål 2-områderne i Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Spanien, Sverige og Storbritannien er blevet skabt i alt 450 000 nye arbejdspladser i støtteperioden 2000-2006; |
| --- | --- |

50.

fremhæver samhørighedsrapportens konstatering af, at der i mål 2-områderne i Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Spanien, Sverige og Storbritannien er blevet skabt i alt 450 000 nye arbejdspladser i støtteperioden 2000-2006;

| 51. | ser positivt på samhørighedsrapportens konklusioner, der viser, at der er opnået betydelige fremskridt på samhørighedspolitikkens tematiske satsningsområder. Ser man således på trafikinfrastrukturen er f.eks. motorvejslængden i Spanien og Portugal i perioden 1995-2000 blevet øget med henholdsvis knap 48 % og 200 %; |
| --- | --- |

51.

ser positivt på samhørighedsrapportens konklusioner, der viser, at der er opnået betydelige fremskridt på samhørighedspolitikkens tematiske satsningsområder. Ser man således på trafikinfrastrukturen er f.eks. motorvejslængden i Spanien og Portugal i perioden 1995-2000 blevet øget med henholdsvis knap 48 % og 200 %;

| 52. | understreger, at samhørighedsfonden i perioden 1993-2002 har bidraget til en stigning i de offentlige udgifter til miljøinfrastruktur i modtagerlandene på 37 %; |
| --- | --- |

52.

understreger, at samhørighedsfonden i perioden 1993-2002 har bidraget til en stigning i de offentlige udgifter til miljøinfrastruktur i modtagerlandene på 37 %;

| 53. | deler derfor samhørighedsrapportens opfattelse, hvorefter udgifter til en udbygning af miljøinfrastrukturen i de nye medlemsstater, navnlig inden for forsyning og affaldsforvaltning, også i fremtiden vil være af stor betydning; |
| --- | --- |

53.

deler derfor samhørighedsrapportens opfattelse, hvorefter udgifter til en udbygning af miljøinfrastrukturen i de nye medlemsstater, navnlig inden for forsyning og affaldsforvaltning, også i fremtiden vil være af stor betydning;

| 54. | fremhæver samhørighedspolitikkens særlige rolle for fremme af forskning og udvikling i regionerne. I henhold til oplysningerne tegner strukturfondene sig for 5 % og 18 % af udgifterne til forskning og udvikling i henholdsvis Spanien og Litauen; |
| --- | --- |

54.

fremhæver samhørighedspolitikkens særlige rolle for fremme af forskning og udvikling i regionerne. I henhold til oplysningerne tegner strukturfondene sig for 5 % og 18 % af udgifterne til forskning og udvikling i henholdsvis Spanien og Litauen;

| 55. | mener ikke, at rapportens oplysninger om samhørighedspolitikkens virkninger specifikt for SMV er fyldestgørende, og opfordrer Kommissionen til en mere indgående behandling af dette aspekt i den kommende situationsrapport; |
| --- | --- |

55.

mener ikke, at rapportens oplysninger om samhørighedspolitikkens virkninger specifikt for SMV er fyldestgørende, og opfordrer Kommissionen til en mere indgående behandling af dette aspekt i den kommende situationsrapport;

| 56. | understreger samhørighedspolitikkens rolle for udviklingen af de menneskelige ressourcer. I henhold til oplysningerne blev der i den seneste støtteperiode brugt 69 mia. EUR på at forbedre kvindernes adgang til arbejdsmarkedet (6 %), øge arbejdskraftens tilpasningsevne (22 %), iværksætte foranstaltninger til livslang læring (23 %), fremme ligeberettigelsen og den sociale integration (18 %) og på at gennemføre en aktiv arbejdsmarkedspolitik (30 %). Derved er det iflg. samhørighedsrapporten lykkedes at øge arbejdskraftproduktiviteten med 5 %; |
| --- | --- |

56.

understreger samhørighedspolitikkens rolle for udviklingen af de menneskelige ressourcer. I henhold til oplysningerne blev der i den seneste støtteperiode brugt 69 mia. EUR på at forbedre kvindernes adgang til arbejdsmarkedet (6 %), øge arbejdskraftens tilpasningsevne (22 %), iværksætte foranstaltninger til livslang læring (23 %), fremme ligeberettigelsen og den sociale integration (18 %) og på at gennemføre en aktiv arbejdsmarkedspolitik (30 %). Derved er det iflg. samhørighedsrapporten lykkedes at øge arbejdskraftproduktiviteten med 5 %;

| 57. | ser principielt positivt på de foranstaltninger for landdistrikterne, der i den seneste støtteperiode er blevet iværksat gennem udviklingssektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), og som beløber sig til 14 mia. EUR. Samtidig gør udvalget opmærksom på, at koordineringen af regional- og landbrugspolitikkens instrumenter til gavn for landdistrikterne bør forbedres i fremtiden, navnlig hvad angår opnåelsen af Lissabon-målene. Dette er én af de største udfordringer i den indeværende støtteperiode, navnlig i betragtning af, at landdistriktsinstrumentet for første gang ikke er forankret i regionalpolitikken; |
| --- | --- |

57.

ser principielt positivt på de foranstaltninger for landdistrikterne, der i den seneste støtteperiode er blevet iværksat gennem udviklingssektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), og som beløber sig til 14 mia. EUR. Samtidig gør udvalget opmærksom på, at koordineringen af regional- og landbrugspolitikkens instrumenter til gavn for landdistrikterne bør forbedres i fremtiden, navnlig hvad angår opnåelsen af Lissabon-målene. Dette er én af de største udfordringer i den indeværende støtteperiode, navnlig i betragtning af, at landdistriktsinstrumentet for første gang ikke er forankret i regionalpolitikken;

| 58. | understeger INTERREG-programmets positive rolle, idet der i støtteperioden 2000-2006 er blevet anvendt i alt 5,8 mia. EUR fra programmet til grænseoverskridende, transnationalt og interregionalt samarbejde. Netop i forbindelse med grænsesamarbejdet og udvekslingen af erfaringer på europæisk plan står disse programmer centralt med henblik på at yde aktiv støtte til øget integration af EU's regioner; |
| --- | --- |

58.

understeger INTERREG-programmets positive rolle, idet der i støtteperioden 2000-2006 er blevet anvendt i alt 5,8 mia. EUR fra programmet til grænseoverskridende, transnationalt og interregionalt samarbejde. Netop i forbindelse med grænsesamarbejdet og udvekslingen af erfaringer på europæisk plan står disse programmer centralt med henblik på at yde aktiv støtte til øget integration af EU's regioner;

| 59. | ser ligeledes positivt på foranstaltningerne inden for rammerne af URBAN II, som i den seneste støtteperiode ydede støtte til 70 byer og 2,2 mio. mennesker med det formål at imødegå sociale og økonomiske udfordringer i byområder. Samtidig er der imidlertid i forbindelse med de operationelle programmer fortsat behov for en indsats for at øge effektiviteten af samhørighedspolitikkens bypolitiske foranstaltninger med henblik på fremme af vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

59.

ser ligeledes positivt på foranstaltningerne inden for rammerne af URBAN II, som i den seneste støtteperiode ydede støtte til 70 byer og 2,2 mio. mennesker med det formål at imødegå sociale og økonomiske udfordringer i byområder. Samtidig er der imidlertid i forbindelse med de operationelle programmer fortsat behov for en indsats for at øge effektiviteten af samhørighedspolitikkens bypolitiske foranstaltninger med henblik på fremme af vækst og beskæftigelse;

| 60. | understreger ligeledes EQUAL's rolle, idet programmet med en støtte på 3,27 mia. EUR gennem de seneste 7 år har muliggjort gennemførelsen af ca. 3000 projekter til fremme af erfaringsudveksling og implementeringen af den europæiske beskæftigelsesstrategi; |
| --- | --- |

60.

understreger ligeledes EQUAL's rolle, idet programmet med en støtte på 3,27 mia. EUR gennem de seneste 7 år har muliggjort gennemførelsen af ca. 3000 projekter til fremme af erfaringsudveksling og implementeringen af den europæiske beskæftigelsesstrategi;

| 61. | påskønner ligeledes Den Europæiske Investeringsbanks indsats, idet banken i støtteperioden 2000-2006 har anvendt ca. 71 % af sine midler til regionalpolitiske projekter; |
| --- | --- |

61.

påskønner ligeledes Den Europæiske Investeringsbanks indsats, idet banken i støtteperioden 2000-2006 har anvendt ca. 71 % af sine midler til regionalpolitiske projekter;

| 62. | påpeger, at den samlede effekt af støtteperioden 2000-2006 først kan måles i 2008, når betalingerne fra perioden afsluttes, og anmoder derfor Kommissionen om at gøre vurderingen af støtteperioden 2000-2006 til et centralt punkt i den næste samhørighedsrapport. |
| --- | --- |

62.

påpeger, at den samlede effekt af støtteperioden 2000-2006 først kan måles i 2008, når betalingerne fra perioden afsluttes, og anmoder derfor Kommissionen om at gøre vurderingen af støtteperioden 2000-2006 til et centralt punkt i den næste samhørighedsrapport.

De nationale politikkers effekt på den økonomiske og sociale samhørighed

REGIONSUDVALGET

| 63. | konstaterer, at medlemsstaternes indsats for at sikre den økonomiske og sociale samhørighed skal ses på baggrund af deres bestræbelser på at konsolidere de offentlige budgetter og gennemføre reformer med henblik på at nå målene i den reviderede Lissabon-strategi; |
| --- | --- |

63.

konstaterer, at medlemsstaternes indsats for at sikre den økonomiske og sociale samhørighed skal ses på baggrund af deres bestræbelser på at konsolidere de offentlige budgetter og gennemføre reformer med henblik på at nå målene i den reviderede Lissabon-strategi;

| 64. | tager på baggrund heraf til efterretning, at de offentlige investeringer i mange medlemslande er dalet fra 2,9 % af BNP i 1993 til 2,4 % i 2005, når samhørighedslandene undtages. I forhold hertil er de offentlige investeringer i de nye medlemslande steget kraftigt og ligger i øjeblikket på et niveau, der er 50 % højere end i de øvrige medlemsstater; |
| --- | --- |

64.

tager på baggrund heraf til efterretning, at de offentlige investeringer i mange medlemslande er dalet fra 2,9 % af BNP i 1993 til 2,4 % i 2005, når samhørighedslandene undtages. I forhold hertil er de offentlige investeringer i de nye medlemslande steget kraftigt og ligger i øjeblikket på et niveau, der er 50 % højere end i de øvrige medlemsstater;

| 65. | konstaterer, at de øgede investeringer i de nye medlemslande er blevet foretaget på et tidspunkt, hvor landene samtidig har gennemført konsolideringsforanstaltninger; |
| --- | --- |

65.

konstaterer, at de øgede investeringer i de nye medlemslande er blevet foretaget på et tidspunkt, hvor landene samtidig har gennemført konsolideringsforanstaltninger;

| 66. | fremhæver som generel tendens, at de erhvervsmæssige investeringer i foranstaltninger til fremme af den økonomiske og sociale samhørighed trods den vanskelige budgetsituation grundet omlægninger kun er faldet ubetydeligt eller i visse tilfælde endda er steget; |
| --- | --- |

66.

fremhæver som generel tendens, at de erhvervsmæssige investeringer i foranstaltninger til fremme af den økonomiske og sociale samhørighed trods den vanskelige budgetsituation grundet omlægninger kun er faldet ubetydeligt eller i visse tilfælde endda er steget;

| 67. | beklager, at der ved analysen af de offentlige budgetter ikke i tilstrækkeligt omfang er blevet taget hensyn de særlige omstændigheder, der gør sig gældende i visse lande, f.eks. behovet for en konsolidering af de offentlige udgifter i kølvandet på den tyske genforening; |
| --- | --- |

67.

beklager, at der ved analysen af de offentlige budgetter ikke i tilstrækkeligt omfang er blevet taget hensyn de særlige omstændigheder, der gør sig gældende i visse lande, f.eks. behovet for en konsolidering af de offentlige udgifter i kølvandet på den tyske genforening;

| 68. | bifalder den generelle tendens til i mange medlemsstater i højere grad at tage hensyn til de lokale og regionale myndigheders rolle som offentlige investorer, hvilket iflg. samhørighedsrapporten navnlig har været tilfældet i Danmark, Spanien, Portugal, Storbritannien og Finland, idet de lokale og regionale myndigheders andel af de offentlige investeringer i disse lande er steget med op til 10 % i perioden 1995-2004; |
| --- | --- |

68.

bifalder den generelle tendens til i mange medlemsstater i højere grad at tage hensyn til de lokale og regionale myndigheders rolle som offentlige investorer, hvilket iflg. samhørighedsrapporten navnlig har været tilfældet i Danmark, Spanien, Portugal, Storbritannien og Finland, idet de lokale og regionale myndigheders andel af de offentlige investeringer i disse lande er steget med op til 10 % i perioden 1995-2004;

| 69. | tager til efterretning, at de lokale og regionale myndigheders andel af de offentlige investeringer i de nye medlemsstater med undtagelse af Polen, Tjekkiet og Letland ligger langt under 50 %; |
| --- | --- |

69.

tager til efterretning, at de lokale og regionale myndigheders andel af de offentlige investeringer i de nye medlemsstater med undtagelse af Polen, Tjekkiet og Letland ligger langt under 50 %;

| 70. | understreger samhørighedsrapportens konstatering af, at der i det omfang, der på decentralt niveau findes effektive forvaltninger, er sammenhæng mellem investeringsprojekternes udnyttelsesgrad og kvalitet på den ene side og graden af decentralisering på den anden; |
| --- | --- |

70.

understreger samhørighedsrapportens konstatering af, at der i det omfang, der på decentralt niveau findes effektive forvaltninger, er sammenhæng mellem investeringsprojekternes udnyttelsesgrad og kvalitet på den ene side og graden af decentralisering på den anden;

| 71. | noterer sig med tilfredshed samhørighedsrapportens oplysninger om relationen mellem de høje overførsler fra strukturfondene og den stabile økonomiske udvikling i de nye medlemsstater. I henhold til oplysningerne er det i de nye medlemsstater lykkedes at opnå høj vækst samtidig med en konsolidering af de offentlige budgetter. Dette er en markant illustration af, at det europæiske policy mix af finanspolitisk stabilitet i forhold til euroen og intervention via strukturfondene har påvirket vækst og samhørighed. Denne kombination har ligeledes skabt forudsætninger for, at valutakurserne igennem de seneste år har været relativt stabile i forhold til euroen. |
| --- | --- |

71.

noterer sig med tilfredshed samhørighedsrapportens oplysninger om relationen mellem de høje overførsler fra strukturfondene og den stabile økonomiske udvikling i de nye medlemsstater. I henhold til oplysningerne er det i de nye medlemsstater lykkedes at opnå høj vækst samtidig med en konsolidering af de offentlige budgetter. Dette er en markant illustration af, at det europæiske policy mix af finanspolitisk stabilitet i forhold til euroen og intervention via strukturfondene har påvirket vækst og samhørighed. Denne kombination har ligeledes skabt forudsætninger for, at valutakurserne igennem de seneste år har været relativt stabile i forhold til euroen.

Fællesskabets politikkers effekt på den økonomiske og sociale samhørighed

REGIONSUDVALGET

| 72. | understreger, at formålet med de programmer, der er led i den europæiske forsknings- og innovationspolitik, primært bør være at forbedre EU's internationale konkurrenceevne. Derfor bliver de til dette formål afsatte midler uddelt i forbindelse med ansøgningsprocedurer, der dækker hele EU; |
| --- | --- |

72.

understreger, at formålet med de programmer, der er led i den europæiske forsknings- og innovationspolitik, primært bør være at forbedre EU's internationale konkurrenceevne. Derfor bliver de til dette formål afsatte midler uddelt i forbindelse med ansøgningsprocedurer, der dækker hele EU;

| 73. | tager derfor til efterretning, at kun 18 % af de institutioner, der deltog i det 6. rammeprogram for forskning, stammer fra mindre udviklede regioner, støtter samhørighedsrapportens synspunkt om, at EU's forskningsstøtte og samhørighedspolitik bør komplettere hinanden i bestræbelsen på at forbedre forskning og udvikling i EU, og bifalder samtidig, at initiativer som KnowReg2 styrker den regionale dimension i EU's støtte til forskningen inden for rammerne af det 7. rammeprogram for forskning; |
| --- | --- |

73.

tager derfor til efterretning, at kun 18 % af de institutioner, der deltog i det 6. rammeprogram for forskning, stammer fra mindre udviklede regioner, støtter samhørighedsrapportens synspunkt om, at EU's forskningsstøtte og samhørighedspolitik bør komplettere hinanden i bestræbelsen på at forbedre forskning og udvikling i EU, og bifalder samtidig, at initiativer som KnowReg2 styrker den regionale dimension i EU's støtte til forskningen inden for rammerne af det 7. rammeprogram for forskning;

| 74. | understreger, at rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) f.eks. kan være et fornuftigt supplement til de samhørighedspolitiske foranstaltninger, hvad angår fremme af SMV eller vedvarende energi; |
| --- | --- |

74.

understreger, at rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) f.eks. kan være et fornuftigt supplement til de samhørighedspolitiske foranstaltninger, hvad angår fremme af SMV eller vedvarende energi;

| 75. | understreger samhørighedsrapportens oplysninger vedrørende EU's konkurrencepolitik om, at den statsstøtte, der i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), ydes de mindre udviklede regioner, er faldet fra 19 mia. EUR i 2003 til 11 mia. EUR i 2005; |
| --- | --- |

75.

understreger samhørighedsrapportens oplysninger vedrørende EU's konkurrencepolitik om, at den statsstøtte, der i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), ydes de mindre udviklede regioner, er faldet fra 19 mia. EUR i 2003 til 11 mia. EUR i 2005;

| 76. | peger på, at statsstøtten i samhørighedslandene parallelt hermed i stigende grad er blevet målrettet mod opnåelse af Lissabon- og Göteborg-målene (miljø, regionalstøtte, SMV, uddannelse og forskning). Over halvdelen af medlemsstaterne har koncentreret støtten om disse horisontale mål; |
| --- | --- |

76.

peger på, at statsstøtten i samhørighedslandene parallelt hermed i stigende grad er blevet målrettet mod opnåelse af Lissabon- og Göteborg-målene (miljø, regionalstøtte, SMV, uddannelse og forskning). Over halvdelen af medlemsstaterne har koncentreret støtten om disse horisontale mål;

| 77. | tager til efterretning, at det i den nye støtteperiode trods udvidelsen af EU kun er 34 % af befolkningen, der lever i mindre udviklede områder i EF-traktatens forstand, jf. traktatens artikel 87, stk. 3, litra a); |
| --- | --- |

77.

tager til efterretning, at det i den nye støtteperiode trods udvidelsen af EU kun er 34 % af befolkningen, der lever i mindre udviklede områder i EF-traktatens forstand, jf. traktatens artikel 87, stk. 3, litra a);

| 78. | tager til efterretning, at den fælles landbrugspolitiks markedsordninger i henhold til samhørighedsrapporten navnlig gavner stærkere regioner med store produktionsenheder, understreger derfor behovet for, at instrumenterne til udvikling af landdistrikterne i indeværende støtteperiode især bliver anvendt i konvergensregionerne, og bifalder muligheden for via graduering yderligere at øge anvendelsen af midler til udvikling af landdistrikterne i indeværende støtteperiode; |
| --- | --- |

78.

tager til efterretning, at den fælles landbrugspolitiks markedsordninger i henhold til samhørighedsrapporten navnlig gavner stærkere regioner med store produktionsenheder, understreger derfor behovet for, at instrumenterne til udvikling af landdistrikterne i indeværende støtteperiode især bliver anvendt i konvergensregionerne, og bifalder muligheden for via graduering yderligere at øge anvendelsen af midler til udvikling af landdistrikterne i indeværende støtteperiode;

| 79. | peger på den udfordring, der i de kommende år og navnlig i lande med en høj beskæftigelsesandel inden for landbruget består i at kombinere overgangen til et konkurrencedygtigt landbrug med en diversificering af erhvervsaktiviteterne i landdistrikterne; |
| --- | --- |

79.

peger på den udfordring, der i de kommende år og navnlig i lande med en høj beskæftigelsesandel inden for landbruget består i at kombinere overgangen til et konkurrencedygtigt landbrug med en diversificering af erhvervsaktiviteterne i landdistrikterne;

| 80. | understreger samhørighedsrapportens oplysninger i forbindelse med EU's budget om, at samhørighedspolitikken har spillet en central rolle i opbygningen af Den Europæiske Union ved at gøre de enkelte borgere i Unionen til ligeberettigede aktører i det indre marked; |
| --- | --- |

80.

understreger samhørighedsrapportens oplysninger i forbindelse med EU's budget om, at samhørighedspolitikken har spillet en central rolle i opbygningen af Den Europæiske Union ved at gøre de enkelte borgere i Unionen til ligeberettigede aktører i det indre marked;

| 81. | tager i forbindelse med EU's budgetpolitik til efterretning, at samhørighedspolitikken i øjeblikket lægger beslag på ca. en tredjedel af EU's budget og i 2013 vil andrage ca. 54,2 mia. EUR, og gør opmærksom på, at samhørighedspolitikkens relative størrelse målt i forhold til BNP vil falde til ca. 0,35 % sammenlignet med knap 0,4 % i 2004; |
| --- | --- |

81.

tager i forbindelse med EU's budgetpolitik til efterretning, at samhørighedspolitikken i øjeblikket lægger beslag på ca. en tredjedel af EU's budget og i 2013 vil andrage ca. 54,2 mia. EUR, og gør opmærksom på, at samhørighedspolitikkens relative størrelse målt i forhold til BNP vil falde til ca. 0,35 % sammenlignet med knap 0,4 % i 2004;

| 82. | understreger, at ca. 85 % af støtten på grund af udvidelsen af EU ved udgangen af den indeværende støtteperiode vil gå til mindre udviklede regioner mod 56 % i 1989. Det forventes, at de nye medlemsstater på dette tidspunkt vil modtage 52 % af den samlede samhørighedsstøtte, selvom deres befolkning kun udgør 21 % af EU's samlede befolkning; |
| --- | --- |

82.

understreger, at ca. 85 % af støtten på grund af udvidelsen af EU ved udgangen af den indeværende støtteperiode vil gå til mindre udviklede regioner mod 56 % i 1989. Det forventes, at de nye medlemsstater på dette tidspunkt vil modtage 52 % af den samlede samhørighedsstøtte, selvom deres befolkning kun udgør 21 % af EU's samlede befolkning;

| 83. | beklager, at der i det pågældende kapitel i samhørighedsrapporten stadig ikke gives et fyldestgørende bud på, hvordan vekselvirkningerne mellem samhørighedspolitikken og de øvrige fællesskabspolitikker kan styrkes, og opfordrer Kommissionen til i lyset af den planlagte reform af EU's finansieringssystem at råde bod på dette i én af de kommende situationsrapporter; |
| --- | --- |

83.

beklager, at der i det pågældende kapitel i samhørighedsrapporten stadig ikke gives et fyldestgørende bud på, hvordan vekselvirkningerne mellem samhørighedspolitikken og de øvrige fællesskabspolitikker kan styrkes, og opfordrer Kommissionen til i lyset af den planlagte reform af EU's finansieringssystem at råde bod på dette i én af de kommende situationsrapporter;

| 84. | understreger nødvendigheden af en dialog mellem alle berørte aktører ved undersøgelse og vurdering af den europæiske lovgivnings mulige konsekvenser for en bæredygtig by- og regionaludvikling samt en bedre koordinering af EU-politik og –initiativer, inden for rammerne af eksisterende procedurer (som f.eks. konsekvensanalyser), på områder der vedrører lokale og regionale myndigheder, og anmoder Kommissionen om tidligt at inddrage udvalget i disse processer. |
| --- | --- |

84.

understreger nødvendigheden af en dialog mellem alle berørte aktører ved undersøgelse og vurdering af den europæiske lovgivnings mulige konsekvenser for en bæredygtig by- og regionaludvikling samt en bedre koordinering af EU-politik og –initiativer, inden for rammerne af eksisterende procedurer (som f.eks. konsekvensanalyser), på områder der vedrører lokale og regionale myndigheder, og anmoder Kommissionen om tidligt at inddrage udvalget i disse processer.

Reformen af samhørighedspolitikken 2007-2013

REGIONSUDVALGET

| 85. | tager til efterretning, at reformen af samhørighedspolitikken med henblik på perioden 2007-2013 iflg. samhørighedsrapporten har til formål at fastholde de velafprøvede principper i forhold til programmering, partnerskab, samfinansiering og evaluering og at indføre nyskabelser med henblik på en mere strategisk tilgang, yderligere decentralisering, øget effektivitet og forenklet forvaltning; |
| --- | --- |

85.

tager til efterretning, at reformen af samhørighedspolitikken med henblik på perioden 2007-2013 iflg. samhørighedsrapporten har til formål at fastholde de velafprøvede principper i forhold til programmering, partnerskab, samfinansiering og evaluering og at indføre nyskabelser med henblik på en mere strategisk tilgang, yderligere decentralisering, øget effektivitet og forenklet forvaltning;

| 86. | understreger samhørighedspolitikkens tætte forbindelse til Lissabon-strategien, hvilket i programmeringsforløbet har medført, at programmerne i højere grad er blevet målrettet mod vækst og beskæftigelse. Dette kan kun sikres, hvis der er tæt kontakt mellem de instanser og institutioner, der har ansvar for samhørigheds- og strukturpolitikken i medlemsstaterne, og som står for udarbejdelsen af de nationale reformplaner; |
| --- | --- |

86.

understreger samhørighedspolitikkens tætte forbindelse til Lissabon-strategien, hvilket i programmeringsforløbet har medført, at programmerne i højere grad er blevet målrettet mod vækst og beskæftigelse. Dette kan kun sikres, hvis der er tæt kontakt mellem de instanser og institutioner, der har ansvar for samhørigheds- og strukturpolitikken i medlemsstaterne, og som står for udarbejdelsen af de nationale reformplaner;

| 87. | understreger i forbindelse med strukturfondsmidlernes anvendelse til opnåelsen af Lissabon-målene (»earmarking«), at rundt regnet 64 % af konvergensmidlerne og over 80 % af midlerne fra konkurrenceevnemålsætningen anvendes på disse områder, og at de fælles mål således nås. Dette medfører investeringer i vækst og beskæftigelse på i størrelsesordenen 210 mia. EUR; |
| --- | --- |

87.

understreger i forbindelse med strukturfondsmidlernes anvendelse til opnåelsen af Lissabon-målene (»earmarking«), at rundt regnet 64 % af konvergensmidlerne og over 80 % af midlerne fra konkurrenceevnemålsætningen anvendes på disse områder, og at de fælles mål således nås. Dette medfører investeringer i vækst og beskæftigelse på i størrelsesordenen 210 mia. EUR;

| 88. | peger i forbindelse med samhørighedspolitikkens målretning mod opnåelse af Lissabon-målsætningerne på, at styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed er et selvstændigt mål for EU. I den forstand må der ikke skabes indtryk af, at samhørighedspolitikken udelukkende tjener gennemførelsen af Lissabon-målene; |
| --- | --- |

88.

peger i forbindelse med samhørighedspolitikkens målretning mod opnåelse af Lissabon-målsætningerne på, at styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed er et selvstændigt mål for EU. I den forstand må der ikke skabes indtryk af, at samhørighedspolitikken udelukkende tjener gennemførelsen af Lissabon-målene;

| 89. | påskønner Kommissionens forsøg på ved hjælp af en fælles forordning for EU's fonde som afløser for de hidtidige 10 forordninger at skabe større gennemsigtighed og klare juridiske rammer. Dette gælder ligeledes samhørighedsfondens indarbejdelse i den generelle forordning for EU's fonde; |
| --- | --- |

89.

påskønner Kommissionens forsøg på ved hjælp af en fælles forordning for EU's fonde som afløser for de hidtidige 10 forordninger at skabe større gennemsigtighed og klare juridiske rammer. Dette gælder ligeledes samhørighedsfondens indarbejdelse i den generelle forordning for EU's fonde;

| 90. | påpeger, at en grundig vurdering af reformens virkninger med hensyn til programmeringen og implementeringen af strukturfondene først er mulig efter vedtagelse og indkøring af de operationelle programmer, og opfordrer Kommissionen til at foretage denne vurdering i én af de kommende rapporter; |
| --- | --- |

90.

påpeger, at en grundig vurdering af reformens virkninger med hensyn til programmeringen og implementeringen af strukturfondene først er mulig efter vedtagelse og indkøring af de operationelle programmer, og opfordrer Kommissionen til at foretage denne vurdering i én af de kommende rapporter;

| 91. | kræver, set i lyset af de europæiske byers afgørende indflydelse på opfyldelsen af målene i Lissabon- og Göteborg-strategierne samt på opnåelsen af social integration — af bl.a. indvandrere — at den bymæssige dimension behandles i et selvstændigt kapitel i den 5. samhørighedsrapport. |
| --- | --- |

91.

kræver, set i lyset af de europæiske byers afgørende indflydelse på opfyldelsen af målene i Lissabon- og Göteborg-strategierne samt på opnåelsen af social integration — af bl.a. indvandrere — at den bymæssige dimension behandles i et selvstændigt kapitel i den 5. samhørighedsrapport.

Nye udfordringer

REGIONSUDVALGET

| 92. | finder, at den fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed er et egentligt oplæg til debatten om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken efter 2013, at det derfor er nødvendigt med en omfattende analyse af de fremtidige udfordringer ved samhørighedspolitikken, og at meddelelsen om den fjerde samhørighedsrapport er et første skridt i denne retning; Udvalget gør desuden opmærksom på, at de udfordringer, som nævnes i rapporten, ikke kun er et anliggende for samhørighedspolitikken, men også er omfattet af andre aktioner og EU-politikker; |
| --- | --- |

92.

finder, at den fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed er et egentligt oplæg til debatten om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken efter 2013, at det derfor er nødvendigt med en omfattende analyse af de fremtidige udfordringer ved samhørighedspolitikken, og at meddelelsen om den fjerde samhørighedsrapport er et første skridt i denne retning; Udvalget gør desuden opmærksom på, at de udfordringer, som nævnes i rapporten, ikke kun er et anliggende for samhørighedspolitikken, men også er omfattet af andre aktioner og EU-politikker;

| 93. | henleder opmærksomheden på det nødvendige pres for omstrukturering og modernisering i medlemsstaterne, navnlig på lokalt og regionalt niveau, set i lyset af globaliseringen og udvidelsen. Udvalget hæfter sig ved samhørighedsrapportens udsagn om, at virkningerne af globaliseringen vil medføre en uensartet byrde for de enkelte erhvervssektorer og regioner; og er klar over, at denne tilpasning ikke kun er nødvendig i de tilbagestående regioner, men også i andre EU-regioner. I den sammenhæng bør der også tages hensyn til regionernes kulturelle arv; |
| --- | --- |

93.

henleder opmærksomheden på det nødvendige pres for omstrukturering og modernisering i medlemsstaterne, navnlig på lokalt og regionalt niveau, set i lyset af globaliseringen og udvidelsen. Udvalget hæfter sig ved samhørighedsrapportens udsagn om, at virkningerne af globaliseringen vil medføre en uensartet byrde for de enkelte erhvervssektorer og regioner; og er klar over, at denne tilpasning ikke kun er nødvendig i de tilbagestående regioner, men også i andre EU-regioner. I den sammenhæng bør der også tages hensyn til regionernes kulturelle arv;

| 94. | bemærker dog samtidig, at en vigtig udfordring i forbindelse med samhørighedspolitikken er at fremme den teknologiske udvikling, støtte uddannelse og efteruddannelse samt lette omstillingsevnen til økonomiske forandringer, således at man kan udnytte de muligheder, som globaliseringen giver; |
| --- | --- |

94.

bemærker dog samtidig, at en vigtig udfordring i forbindelse med samhørighedspolitikken er at fremme den teknologiske udvikling, støtte uddannelse og efteruddannelse samt lette omstillingsevnen til økonomiske forandringer, således at man kan udnytte de muligheder, som globaliseringen giver;

| 95. | bemærker, at virkningerne af klimaændringerne også vil påvirke de europæiske regioner forskelligt; inden for landbruget er det f.eks. nødvendigt med nye omstrukturerings- og tilpasningsforanstaltninger for at dæmme op for oversvømmelser og ændrede klimatiske forhold. Samtidig giver udviklingen af vedvarende energikilder nye muligheder for vækst og beskæftigelse samt adgang til nye markeder på verdensplan; |
| --- | --- |

95.

bemærker, at virkningerne af klimaændringerne også vil påvirke de europæiske regioner forskelligt; inden for landbruget er det f.eks. nødvendigt med nye omstrukturerings- og tilpasningsforanstaltninger for at dæmme op for oversvømmelser og ændrede klimatiske forhold. Samtidig giver udviklingen af vedvarende energikilder nye muligheder for vækst og beskæftigelse samt adgang til nye markeder på verdensplan;

| 96. | er enig med samhørighedsrapporten i, at en stigning i energipriserne især vil påvirke de regioner, der har en lav energieffektivitet, og som er hjemsted for erhvervssektorer med et højt energiforbrug. Denne udvikling stiller samtidig de perifere og fjernest liggende regioner (øer, bjergområder og isolerede egne i EU) over for den udfordring at bevare deres økonomiske vækst trods højere transportomkostninger; |
| --- | --- |

96.

er enig med samhørighedsrapporten i, at en stigning i energipriserne især vil påvirke de regioner, der har en lav energieffektivitet, og som er hjemsted for erhvervssektorer med et højt energiforbrug. Denne udvikling stiller samtidig de perifere og fjernest liggende regioner (øer, bjergområder og isolerede egne i EU) over for den udfordring at bevare deres økonomiske vækst trods højere transportomkostninger;

| 97. | understreger som nævnt i samhørighedsrapporten, at de demografiske ændringer gradvis kan blive en væsentlig hindring for vækst og udvikling i mange af EU's regioner; |
| --- | --- |

97.

understreger som nævnt i samhørighedsrapporten, at de demografiske ændringer gradvis kan blive en væsentlig hindring for vækst og udvikling i mange af EU's regioner;

| 98. | finder i den forbindelse, at regionernes initiativer til at forbedre det generelle uddannelsesniveau og begrænse antallet af elever, der afbryder deres skolegang før tiden, er en vigtig forudsætning for at kunne afbøde konsekvenserne af befolkningens aldring gennem højere produktivitet og værditilvækst. |
| --- | --- |

98.

finder i den forbindelse, at regionernes initiativer til at forbedre det generelle uddannelsesniveau og begrænse antallet af elever, der afbryder deres skolegang før tiden, er en vigtig forudsætning for at kunne afbøde konsekvenserne af befolkningens aldring gennem højere produktivitet og værditilvækst.

Samhørighedspolitikkens fremtid

REGIONSUDVALGET

| 99. | bemærker, at debatten om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken over de næste par år vil foregå parallelt med diskussionen om reformen af EU's budget. I løbet af det kommende år bør der fremlægges løsningsforslag og de nuværende EU-politikker tages op til revision. Endvidere vil Kommissionen med sin femte situationsrapport om den økonomiske og sociale samhørighed levere et yderligere bidrag til debatten; |
| --- | --- |

99.

bemærker, at debatten om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken over de næste par år vil foregå parallelt med diskussionen om reformen af EU's budget. I løbet af det kommende år bør der fremlægges løsningsforslag og de nuværende EU-politikker tages op til revision. Endvidere vil Kommissionen med sin femte situationsrapport om den økonomiske og sociale samhørighed levere et yderligere bidrag til debatten;

| 100. | finder, at de spørgsmål, som Kommissionen har rejst i sin meddelelse om samhørighedsrapporten, udgør et første bidrag til debatten om den fremtidige udformning, og mener, at følgende svar vil kunne tjene som inspiration. |
| --- | --- |

100.

finder, at de spørgsmål, som Kommissionen har rejst i sin meddelelse om samhørighedsrapporten, udgør et første bidrag til debatten om den fremtidige udformning, og mener, at følgende svar vil kunne tjene som inspiration.

Tager samhørighedspolitikken højde for de udfordringer, som EU's regioner vil blive konfronteret med i fremtiden?

REGIONSUDVALGET

| 101. | bemærker, at EU's regioner kun vil kunne magte de fremtidige udfordringer, hvis der er balance mellem EU's strategiske retningslinjer og den fleksibilitet, der er nødvendig for at kunne rejse midler på regionalt niveau; |
| --- | --- |

101.

bemærker, at EU's regioner kun vil kunne magte de fremtidige udfordringer, hvis der er balance mellem EU's strategiske retningslinjer og den fleksibilitet, der er nødvendig for at kunne rejse midler på regionalt niveau;

| 102. | finder, at der bør udvikles specifikke fremtidsstrategier i regionerne, således at man på et tidligt tidspunkt kan indkredse fremtidige udfordringer og danne sig et overblik over situationen i de enkelte regioner i Europa ved at foretage en sammenligning på EU-niveau. I den forbindelse bør det også undersøges, om og i hvilket omfang der er behov for nye indikatorer til vurdering af samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

102.

finder, at der bør udvikles specifikke fremtidsstrategier i regionerne, således at man på et tidligt tidspunkt kan indkredse fremtidige udfordringer og danne sig et overblik over situationen i de enkelte regioner i Europa ved at foretage en sammenligning på EU-niveau. I den forbindelse bør det også undersøges, om og i hvilket omfang der er behov for nye indikatorer til vurdering af samhørighedspolitikken;

| 103. | understreger, at det er nødvendigt at fremme en større udveksling af idéer og et bredere samarbejde om nye strategier og modeller for regionalpolitikker mellem forskere, nationale forskningsinstitutter og regionale forskningssammenslutninger med henblik på at finde mere effektive måder at udbrede idéer på og anvende disse til den praktiske udformning, gennemførelse og evaluering af politikker; foreslår Kommissionen at indføre en passende mekanisme til støtte for samarbejde, netværksopbygning og videreformidling på dette område. |
| --- | --- |

103.

understreger, at det er nødvendigt at fremme en større udveksling af idéer og et bredere samarbejde om nye strategier og modeller for regionalpolitikker mellem forskere, nationale forskningsinstitutter og regionale forskningssammenslutninger med henblik på at finde mere effektive måder at udbrede idéer på og anvende disse til den praktiske udformning, gennemførelse og evaluering af politikker; foreslår Kommissionen at indføre en passende mekanisme til støtte for samarbejde, netværksopbygning og videreformidling på dette område.

Hvordan kan regionalpolitikken være et svar på globaliseringen?

REGIONSUDVALGET

| 104. | finder, at globaliseringen er et yderligere skridt i en række strukturændringer, der byder på såvel muligheder som risici for regioner og kommuner i Europa; |
| --- | --- |

104.

finder, at globaliseringen er et yderligere skridt i en række strukturændringer, der byder på såvel muligheder som risici for regioner og kommuner i Europa;

| 105. | regionalpolitikken gør det muligt at foretage en passende behandling af visse af globaliseringens økonomiske og sociale konsekvenser, fordi den giver flersektorielle, nærhedsrelaterede svar; |
| --- | --- |

105.

regionalpolitikken gør det muligt at foretage en passende behandling af visse af globaliseringens økonomiske og sociale konsekvenser, fordi den giver flersektorielle, nærhedsrelaterede svar;

| 106. | bifalder, at samhørighedsrapporten for første gang beskæftiger sig indgående med regionalpolitik i andre lande, navnlig USA, Rusland og Kina; dette er vigtigt for at kunne foretage en sammenligning på globalt niveau og udveksle informationer om regionaludviklingsstrategier; |
| --- | --- |

106.

bifalder, at samhørighedsrapporten for første gang beskæftiger sig indgående med regionalpolitik i andre lande, navnlig USA, Rusland og Kina; dette er vigtigt for at kunne foretage en sammenligning på globalt niveau og udveksle informationer om regionaludviklingsstrategier;

| 107. | opfordrer Kommissionen til også fremover i højere grad at belyse konsekvenserne af globaliseringen for de enkelte regioner og sektorer, således at de lokale og regionale myndigheder kan få vigtige oplysninger om de udviklingstendenser og udfordringer, som globaliseringen giver anledning til på regionalt niveau; |
| --- | --- |

107.

opfordrer Kommissionen til også fremover i højere grad at belyse konsekvenserne af globaliseringen for de enkelte regioner og sektorer, således at de lokale og regionale myndigheder kan få vigtige oplysninger om de udviklingstendenser og udfordringer, som globaliseringen giver anledning til på regionalt niveau;

| 108. | finder, at det er nødvendigt med en fremsynet regionalpolitik, der er baseret på en styrkelse af udbudsfaktorerne, for fremover at kunne bevare det udviklingsniveau, som er opnået i den globale konkurrence på markeder og mellem virksomheder; |
| --- | --- |

108.

finder, at det er nødvendigt med en fremsynet regionalpolitik, der er baseret på en styrkelse af udbudsfaktorerne, for fremover at kunne bevare det udviklingsniveau, som er opnået i den globale konkurrence på markeder og mellem virksomheder;

| 109. | understreger, at globaliseringen bør ses som en irreversibel proces, og at det er nødvendigt at udarbejde udviklingsstrategier, der er tilpasset regionerne, og som er baseret på innovation og effektivitet. |
| --- | --- |

109.

understreger, at globaliseringen bør ses som en irreversibel proces, og at det er nødvendigt at udarbejde udviklingsstrategier, der er tilpasset regionerne, og som er baseret på innovation og effektivitet.

Hvordan kan samhørighedspolitikken bidrage til bekæmpelsen af klimaændringerne?

REGIONSUDVALGET

| 110. | anser klimaændringerne for at være en af de største globale udfordringer, der kun kan løftes på basis af en integreret og international koordineret plan med mange pakker af foranstaltninger; |
| --- | --- |

110.

anser klimaændringerne for at være en af de største globale udfordringer, der kun kan løftes på basis af en integreret og international koordineret plan med mange pakker af foranstaltninger;

| 111. | finder, at samhørighedspolitikken først og fremmest skal sikre, at der sker fremskridt med hensyn til mindskelse af CO2-udledningerne, energieffektivitet og udnyttelse af vedvarende energikilder, navnlig i tilbagestående regioner. Det vil komme disse regioner til gode, at der allerede findes nye markeder og virksomheder inden for dette område; |
| --- | --- |

111.

finder, at samhørighedspolitikken først og fremmest skal sikre, at der sker fremskridt med hensyn til mindskelse af CO2-udledningerne, energieffektivitet og udnyttelse af vedvarende energikilder, navnlig i tilbagestående regioner. Det vil komme disse regioner til gode, at der allerede findes nye markeder og virksomheder inden for dette område;

| 112. | hæfter sig samtidig ved samhørighedspolitikkens begrænsninger, der f.eks. ikke kan kompensere for resultaterne af en uhensigtsmæssig fordelingspolitik eller eventuelle konkurrenceforvridninger i emissionshandlen. |
| --- | --- |

112.

hæfter sig samtidig ved samhørighedspolitikkens begrænsninger, der f.eks. ikke kan kompensere for resultaterne af en uhensigtsmæssig fordelingspolitik eller eventuelle konkurrenceforvridninger i emissionshandlen.

Hvordan kan foranstaltninger til fremme af vækst og beskæftigelse videreudvikles under samhørighedspolitikken?

REGIONSUDVALGET

| 113. | finder, at samhørighedspolitikken også i fremtiden bør være styret af solidaritetsprincippet og sætte fokus på vækst og beskæftigelse; for at forbedre effektiviteten har Regionsudvalget etableret en Lissabon-overvågningsplatform, som gør det muligt for de lokale og regionale myndigheder at arbejde i partnerskaber og at udveksle eksempler på god praksis om spørgsmålet; |
| --- | --- |

113.

finder, at samhørighedspolitikken også i fremtiden bør være styret af solidaritetsprincippet og sætte fokus på vækst og beskæftigelse; for at forbedre effektiviteten har Regionsudvalget etableret en Lissabon-overvågningsplatform, som gør det muligt for de lokale og regionale myndigheder at arbejde i partnerskaber og at udveksle eksempler på god praksis om spørgsmålet;

| 114. | finder i den forbindelse, at det bør afklares, hvilken rolle fremtidige støtteinstrumenter skal spille for opfyldelsen af disse mål, f.eks. hvad angår tilskud uden tilbagebetalingspligt versus revolverende fonde; |
| --- | --- |

114.

finder i den forbindelse, at det bør afklares, hvilken rolle fremtidige støtteinstrumenter skal spille for opfyldelsen af disse mål, f.eks. hvad angår tilskud uden tilbagebetalingspligt versus revolverende fonde;

| 115. | foreslår, at samhørighedspolitikken fremover tager højde for, at vækst og beskæftigelse kan opnås både ved at styrke eksisterende stærke sider i Europa og hjælpe de svageste og mest problemtyngede regioner til at indhente deres udviklingsefterslæb. En analyse af de hermed forbundne problemer viser samtidig, i hvilket omfang samhørighedspolitikkens instrumenter bør tilpasses de forskellige typer målområder; |
| --- | --- |

115.

foreslår, at samhørighedspolitikken fremover tager højde for, at vækst og beskæftigelse kan opnås både ved at styrke eksisterende stærke sider i Europa og hjælpe de svageste og mest problemtyngede regioner til at indhente deres udviklingsefterslæb. En analyse af de hermed forbundne problemer viser samtidig, i hvilket omfang samhørighedspolitikkens instrumenter bør tilpasses de forskellige typer målområder;

| 116. | opfordrer Kommissionen til ikke kun at se vækst- og beskæftigelsesspørgsmålet i forhold til samhørighedspolitikken, men også til at undersøge, hvordan de øvrige EU-politikker generelt kan anvendes til at nå dette overordnede mål; |
| --- | --- |

116.

opfordrer Kommissionen til ikke kun at se vækst- og beskæftigelsesspørgsmålet i forhold til samhørighedspolitikken, men også til at undersøge, hvordan de øvrige EU-politikker generelt kan anvendes til at nå dette overordnede mål;

| 117. | henleder i den forbindelse opmærksomheden på revisionen af strategien for det indre marked, som foregår parallelt med debatten om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken. |
| --- | --- |

117.

henleder i den forbindelse opmærksomheden på revisionen af strategien for det indre marked, som foregår parallelt med debatten om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken.

Hvilken rolle bør de lokale og regionale myndigheder spille i samhørighedspolitikken for at imødegå disse udfordringer?

REGIONSUDVALGET

| 118. | glæder sig over, at en effektiv inddragelse af de lokale og regionale aktører som nævnt i samhørighedsrapporten har ført til en bedre forvaltning og en mere effektiv strukturstøtte; |
| --- | --- |

118.

glæder sig over, at en effektiv inddragelse af de lokale og regionale aktører som nævnt i samhørighedsrapporten har ført til en bedre forvaltning og en mere effektiv strukturstøtte;

| 119. | ser derfor gerne, at de lokale og regionale myndigheder i endnu højere grad fremover inddrages i udformningen og gennemførelsen af samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

119.

ser derfor gerne, at de lokale og regionale myndigheder i endnu højere grad fremover inddrages i udformningen og gennemførelsen af samhørighedspolitikken;

Hvordan skal samhørighedspolitikkens beføjelser fordeles mellem EU, de nationale og regionale niveauer?

REGIONSUDVALGET

| 120. | finder, at debatten om samhørighedspolitikkens fremtidige beføjelser i høj grad afhænger af denne politiks fremtidige instrumenter og mål, og henleder i den forbindelse opmærksomheden på de vanskelige forhandlinger, som disse spørgsmål gav anledning til debatten om de finansielle overslag 2007-2013; |
| --- | --- |

120.

finder, at debatten om samhørighedspolitikkens fremtidige beføjelser i høj grad afhænger af denne politiks fremtidige instrumenter og mål, og henleder i den forbindelse opmærksomheden på de vanskelige forhandlinger, som disse spørgsmål gav anledning til debatten om de finansielle overslag 2007-2013;

| 121. | foreslår, at Kommissionen foretager en omfattende evaluering af samhørighedspolitikkens nuværende beføjelser, herunder erfaringer med det nuværende forvaltningssystem, midtvejsevalueringen og støtteperiodens længde; |
| --- | --- |

121.

foreslår, at Kommissionen foretager en omfattende evaluering af samhørighedspolitikkens nuværende beføjelser, herunder erfaringer med det nuværende forvaltningssystem, midtvejsevalueringen og støtteperiodens længde;

| 122. | slår til lyd for, at der sikres en passende balance mellem topstyrede instrukser fra EU og den fleksible bundstyrede indfaldsvinkel, der er nødvendig i forbindelse med udvælgelse og anvendelse af instrumenter. |
| --- | --- |

122.

slår til lyd for, at der sikres en passende balance mellem topstyrede instrukser fra EU og den fleksible bundstyrede indfaldsvinkel, der er nødvendig i forbindelse med udvælgelse og anvendelse af instrumenter.

Hvordan kan samhørighedspolitikken gøres mere effektiv som støtte for medlemsstaternes indsats?

REGIONSUDVALGET

| 123. | finder, at en fælles forståelse af samhørighedspolitikkens opgaver og mål er en vigtig forudsætning for, at EU bedre kan støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser; |
| --- | --- |

123.

finder, at en fælles forståelse af samhørighedspolitikkens opgaver og mål er en vigtig forudsætning for, at EU bedre kan støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser;

| 124. | opfordrer derfor Kommissionen til at drøfte de fælles mål for nationale og europæiske regionaludviklingsinstrumenter med medlemsstaterne og til at skabe endnu større sammenhæng mellem disse mål og tilpasse dem vilkårene på stedet for de lokale og regionale myndigheder under hensyntagen til subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet. I denne debat bør der ligeledes tages hensyn til spørgsmålet om den fremtidige struktur, antallet af strukturpolitiske instrumenter på europæisk niveau og deres funktion; |
| --- | --- |

124.

opfordrer derfor Kommissionen til at drøfte de fælles mål for nationale og europæiske regionaludviklingsinstrumenter med medlemsstaterne og til at skabe endnu større sammenhæng mellem disse mål og tilpasse dem vilkårene på stedet for de lokale og regionale myndigheder under hensyntagen til subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet. I denne debat bør der ligeledes tages hensyn til spørgsmålet om den fremtidige struktur, antallet af strukturpolitiske instrumenter på europæisk niveau og deres funktion;

| 125. | understreger nødvendigheden af at videreføre samhørighedspolitikken også uden for de svageste og mest problemtyngede regioner og rejser spørgsmålet, hvordan der her kan gøres en mere effektiv indsats. |
| --- | --- |

125.

understreger nødvendigheden af at videreføre samhørighedspolitikken også uden for de svageste og mest problemtyngede regioner og rejser spørgsmålet, hvordan der her kan gøres en mere effektiv indsats.

Hvordan kan forholdet mellem samhørighedspolitikken og andre nationale politikker og EU-politikker styrkes?

REGIONSUDVALGET

| 126. | ser et stort behov for handling for at styrke komplementariteten mellem samhørighedspolitikken og de øvrige EU-politikker, og anser i den forbindelse de udsagn, som fremsættes i det pågældende afsnit i samhørighedsrapporten, for utilstrækkelige; |
| --- | --- |

126.

ser et stort behov for handling for at styrke komplementariteten mellem samhørighedspolitikken og de øvrige EU-politikker, og anser i den forbindelse de udsagn, som fremsættes i det pågældende afsnit i samhørighedsrapporten, for utilstrækkelige;

| 127. | finder, at dette — med henblik på debatten om den fremtidige anvendelse af EU's budget — er et vigtigt middel til at finde en hensigtsmæssig løsning, som sætter målene for samhørighedspolitikken og EU's øvrige mål ind i en meningsfuld sammenhæng; |
| --- | --- |

127.

finder, at dette — med henblik på debatten om den fremtidige anvendelse af EU's budget — er et vigtigt middel til at finde en hensigtsmæssig løsning, som sætter målene for samhørighedspolitikken og EU's øvrige mål ind i en meningsfuld sammenhæng;

| 128. | understreger ligeledes nødvendigheden af på et tidligt tidspunkt at indgå i en dialog med medlemsstaterne for at få afklaret, hvilke instrumenter der anvendes på nationalt niveau, og hvordan de kan kombineres med fremtidige EU-instrumenter. |
| --- | --- |

128.

understreger ligeledes nødvendigheden af på et tidligt tidspunkt at indgå i en dialog med medlemsstaterne for at få afklaret, hvilke instrumenter der anvendes på nationalt niveau, og hvordan de kan kombineres med fremtidige EU-instrumenter.

Hvilke nye muligheder for samarbejde mellem regionerne findes der både i og uden for EU?

REGIONSUDVALGET

| 129. | finder, at det er vigtigt at fremme samarbejdet mellem EU's regioner for at kunne udveksle informationer om støttemidlernes effektivitet, fremtidige emner og gennemførelsesprocedurer samt sammenligne de enkelte regioners resultater; understreger især, at Kommissionens initiativ med titlen »Regioner for økonomisk forandring«, som sigter på at fremme den økonomiske modernisering og forbedre konkurrenceevnen, er et potentielt vigtigt instrument til at udnytte og udbrede mere udviklede regioners erfaringer og god praksis; |
| --- | --- |

129.

finder, at det er vigtigt at fremme samarbejdet mellem EU's regioner for at kunne udveksle informationer om støttemidlernes effektivitet, fremtidige emner og gennemførelsesprocedurer samt sammenligne de enkelte regioners resultater; understreger især, at Kommissionens initiativ med titlen »Regioner for økonomisk forandring«, som sigter på at fremme den økonomiske modernisering og forbedre konkurrenceevnen, er et potentielt vigtigt instrument til at udnytte og udbrede mere udviklede regioners erfaringer og god praksis;

| 130. | finder, at en eventuel inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i den strukturerede dialog, der for nylig blev indgået med Kina og Rusland, kan være nyttig, når det drejer sig om at undersøge nye indfaldsvinkler til regionalpolitikken og stille eksisterende erfaringer til rådighed for disse lande for dermed at hjælpe dem til at skabe en stabil regional udvikling; |
| --- | --- |

130.

finder, at en eventuel inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i den strukturerede dialog, der for nylig blev indgået med Kina og Rusland, kan være nyttig, når det drejer sig om at undersøge nye indfaldsvinkler til regionalpolitikken og stille eksisterende erfaringer til rådighed for disse lande for dermed at hjælpe dem til at skabe en stabil regional udvikling;

| 131. | finder, at Regionsudvalget udgør et vigtigt forbindelsesled, når det gælder om at fremme dialogen mellem EU's regioner om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken og finde nye former for grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samarbejde, navnlig med henblik på anvendelse af det retlige instrument for det territoriale samarbejde. |
| --- | --- |

131.

finder, at Regionsudvalget udgør et vigtigt forbindelsesled, når det gælder om at fremme dialogen mellem EU's regioner om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken og finde nye former for grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samarbejde, navnlig med henblik på anvendelse af det retlige instrument for det territoriale samarbejde.

Regionsudvalgets bidrag til debatten om den fremtidige udformning af samhørighedspolitikken

REGIONSUDVALGET

| 132. | mener, at nogle spørgsmål kun kan behandles i tæt samarbejde med de berørte parter og EU's institutioner, og ser derfor blot denne udtalelse som starten på en debat, der vil finde sted på længere sigt; |
| --- | --- |

132.

mener, at nogle spørgsmål kun kan behandles i tæt samarbejde med de berørte parter og EU's institutioner, og ser derfor blot denne udtalelse som starten på en debat, der vil finde sted på længere sigt;

| 133. | bemærker imidlertid, at det ud over disse spørgsmål også er nødvendigt at drøfte de fremtidige principper for samhørighedspolitikken, hvad angår fokus, partnerskab, flerårig programmering og forvaltning, og har derfor til hensigt at nedsætte en »perspektivgruppe«, der skal være forbindelsesled mellem de øvrige institutioner og forum for yderligere debat om den fremtidige samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

133.

bemærker imidlertid, at det ud over disse spørgsmål også er nødvendigt at drøfte de fremtidige principper for samhørighedspolitikken, hvad angår fokus, partnerskab, flerårig programmering og forvaltning, og har derfor til hensigt at nedsætte en »perspektivgruppe«, der skal være forbindelsesled mellem de øvrige institutioner og forum for yderligere debat om den fremtidige samhørighedspolitik;

| 134. | opfordrer navnlig Europa-Parlamentet til i samarbejde med Regionsudvalget at finde mulige svar på de spørgsmål, der rejses i denne udtalelse, med henblik på at bidrage til debatten om den fremtidige udformning af EU's samhørighedspolitik og dermed EU's politikker generelt; |
| --- | --- |

134.

opfordrer navnlig Europa-Parlamentet til i samarbejde med Regionsudvalget at finde mulige svar på de spørgsmål, der rejses i denne udtalelse, med henblik på at bidrage til debatten om den fremtidige udformning af EU's samhørighedspolitik og dermed EU's politikker generelt;

| 135. | foreslår derfor, at der på basis af relevante aftaler etableres et tæt samarbejde mellem Europa-Parlamentets Udvalg for Regionaludvikling og Regionsudvalgets Underudvalg for Territorial Samhørighed med henblik på i de kommende år at drøfte de fremtidige udfordringer i forbindelse med samhørighedspolitikken og tjene som forum for diskussioner med Kommissionen. Det kan f.eks. ske ved at nedsætte en fælles arbejdsgruppe bestående af medlemmer fra disse to udvalg. |
| --- | --- |

135.

foreslår derfor, at der på basis af relevante aftaler etableres et tæt samarbejde mellem Europa-Parlamentets Udvalg for Regionaludvikling og Regionsudvalgets Underudvalg for Territorial Samhørighed med henblik på i de kommende år at drøfte de fremtidige udfordringer i forbindelse med samhørighedspolitikken og tjene som forum for diskussioner med Kommissionen. Det kan f.eks. ske ved at nedsætte en fælles arbejdsgruppe bestående af medlemmer fra disse to udvalg.

Bruxelles, den 28. november 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

| 26.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/16

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012«

(2008/C 53/03)

REGIONSUDVALGET

| — | mener, at medlemsstaterne har behov for denne strategi som et vigtigt referencedokument i udarbejdelsen af deres strategiske planer for bedre sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, der vil få betydelige konsekvenser for såvel lokale og regionale myndigheder som virksomheder, herunder SMV'er; |
| --- | --- |

—

mener, at medlemsstaterne har behov for denne strategi som et vigtigt referencedokument i udarbejdelsen af deres strategiske planer for bedre sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, der vil få betydelige konsekvenser for såvel lokale og regionale myndigheder som virksomheder, herunder SMV'er;

| — | gør opmærksom på, at lokale og regionale myndigheder i alle EU-medlemslande er vigtige arbejdsgivere og derfor helt naturligt bør gå forrest med et godt eksempel, hvad angår initiativer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Derfor bør Kommissionen ved gennemførelsen af denne strategi tage særligt hensyn til de regionale myndigheder gennem uddannelse; |
| --- | --- |

—

gør opmærksom på, at lokale og regionale myndigheder i alle EU-medlemslande er vigtige arbejdsgivere og derfor helt naturligt bør gå forrest med et godt eksempel, hvad angår initiativer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Derfor bør Kommissionen ved gennemførelsen af denne strategi tage særligt hensyn til de regionale myndigheder gennem uddannelse;

| — | er enig med Kommissionen i, at medlemsstaterne inden for rammerne af Lissabon-strategien har anerkendt, at kvalitetssikring og produktivitet i arbejdet i høj grad kan bidrage til at fremme den økonomiske vækst og beskæftigelsen. Manglen på effektiv beskyttelse af arbejdsmiljøet kan nemlig føre til fravær, der skyldes arbejdsulykker og erhvervssygdomme, samt til erhvervsbetinget, vedvarende uarbejdsdygtighed. Disse konsekvenser er ikke blot en tragedie for de berørte personer, men har samtidig en voldsom negativ indvirkning på økonomien. De enorme økonomiske omkostninger, der er forbundet med et problematisk arbejdsmiljø, påvirker den økonomiske vækst og de europæiske virksomheders konkurrenceevne i negativ retning; |
| --- | --- |

—

er enig med Kommissionen i, at medlemsstaterne inden for rammerne af Lissabon-strategien har anerkendt, at kvalitetssikring og produktivitet i arbejdet i høj grad kan bidrage til at fremme den økonomiske vækst og beskæftigelsen. Manglen på effektiv beskyttelse af arbejdsmiljøet kan nemlig føre til fravær, der skyldes arbejdsulykker og erhvervssygdomme, samt til erhvervsbetinget, vedvarende uarbejdsdygtighed. Disse konsekvenser er ikke blot en tragedie for de berørte personer, men har samtidig en voldsom negativ indvirkning på økonomien. De enorme økonomiske omkostninger, der er forbundet med et problematisk arbejdsmiljø, påvirker den økonomiske vækst og de europæiske virksomheders konkurrenceevne i negativ retning;

| — | mener, at det er strengt nødvendigt, at Fællesskabet og medlemsstaterne råder over de seneste pålidelige statistikker samt et system til indsamling og bearbejdelse af data, som giver et korrekt overblik over omfanget af arbejdsulykker og erhvervssygdomme, og anbefaler, at der indledes foranstaltninger til harmonisering af statistikkerne over arbejdsulykker og erhvervssygdomme i EU; |
| --- | --- |

—

mener, at det er strengt nødvendigt, at Fællesskabet og medlemsstaterne råder over de seneste pålidelige statistikker samt et system til indsamling og bearbejdelse af data, som giver et korrekt overblik over omfanget af arbejdsulykker og erhvervssygdomme, og anbefaler, at der indledes foranstaltninger til harmonisering af statistikkerne over arbejdsulykker og erhvervssygdomme i EU;

| Ordfører | : | Dr. Uno SILBERG (EE/UEN-AE), Borgmester i Kose |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Dr. Uno SILBERG (EE/UEN-AE), Borgmester i Kose

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Højere kvalitet og produktivitet i arbejdet: en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012

KOM(2007) 62 endelig

Politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

Generelle bemærkninger

| 1. | bifalder Kommissionens initiativ til fortsat at arbejde for højere kvalitet og produktivitet i arbejdet og at udarbejde en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012. Dette initiativ har som mål at reducere antallet af arbejdsulykker i EU27 med 25 % inden 2012 ved hjælp af bedre beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. Dette vil samtidig være et væsentligt bidrag til en vellykket gennemførelse af strategien for vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens initiativ til fortsat at arbejde for højere kvalitet og produktivitet i arbejdet og at udarbejde en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012. Dette initiativ har som mål at reducere antallet af arbejdsulykker i EU27 med 25 % inden 2012 ved hjælp af bedre beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. Dette vil samtidig være et væsentligt bidrag til en vellykket gennemførelse af strategien for vækst og beskæftigelse;

| 2. | mener, at medlemsstaterne har behov for denne strategi som et vigtigt referencedokument i udarbejdelsen af deres strategiske planer for bedre sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, der vil få betydelige konsekvenser for såvel lokale og regionale myndigheder som virksomheder, herunder SMV'er; |
| --- | --- |

2.

mener, at medlemsstaterne har behov for denne strategi som et vigtigt referencedokument i udarbejdelsen af deres strategiske planer for bedre sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, der vil få betydelige konsekvenser for såvel lokale og regionale myndigheder som virksomheder, herunder SMV'er;

| 3. | gør opmærksom på, at lokale og regionale myndigheder i alle EU-medlemslande er vigtige arbejdsgivere og derfor helt naturligt bør gå forrest med et godt eksempel, hvad angår initiativer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Derfor bør Kommissionen ved gennemførelsen af denne strategi tage særligt hensyn til de regionale myndigheder gennem uddannelse; |
| --- | --- |

3.

gør opmærksom på, at lokale og regionale myndigheder i alle EU-medlemslande er vigtige arbejdsgivere og derfor helt naturligt bør gå forrest med et godt eksempel, hvad angår initiativer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Derfor bør Kommissionen ved gennemførelsen af denne strategi tage særligt hensyn til de regionale myndigheder gennem uddannelse;

| 4. | er enig med Kommissionen i, at medlemsstaterne inden for rammerne af Lissabon-strategien har anerkendt, at kvalitetssikring og produktivitet i arbejdet i høj grad kan bidrage til at fremme den økonomiske vækst og beskæftigelsen. Manglen på effektiv beskyttelse af arbejdsmiljøet kan nemlig føre til fravær, der skyldes arbejdsulykker og erhvervssygdomme, samt til erhvervsbetinget, vedvarende uarbejdsdygtighed. Disse konsekvenser er ikke blot en tragedie for de berørte personer, men har samtidig en voldsom negativ indvirkning på økonomien. De enorme økonomiske omkostninger, der er forbundet med et problematisk arbejdsmiljø, påvirker den økonomiske vækst og de europæiske virksomheders konkurrenceevne i negativ retning; |
| --- | --- |

4.

er enig med Kommissionen i, at medlemsstaterne inden for rammerne af Lissabon-strategien har anerkendt, at kvalitetssikring og produktivitet i arbejdet i høj grad kan bidrage til at fremme den økonomiske vækst og beskæftigelsen. Manglen på effektiv beskyttelse af arbejdsmiljøet kan nemlig føre til fravær, der skyldes arbejdsulykker og erhvervssygdomme, samt til erhvervsbetinget, vedvarende uarbejdsdygtighed. Disse konsekvenser er ikke blot en tragedie for de berørte personer, men har samtidig en voldsom negativ indvirkning på økonomien. De enorme økonomiske omkostninger, der er forbundet med et problematisk arbejdsmiljø, påvirker den økonomiske vækst og de europæiske virksomheders konkurrenceevne i negativ retning;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at udnytte den politiske synergi mellem de enkelte EU-institutioner, medlemsstaterne samt først og fremmest de lokale og regionale myndigheder på området sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at udnytte den politiske synergi mellem de enkelte EU-institutioner, medlemsstaterne samt først og fremmest de lokale og regionale myndigheder på området sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

| 6. | mener, at det er strengt nødvendigt, at Fællesskabet og medlemsstaterne råder over de seneste pålidelige statistikker samt et system til indsamling og bearbejdelse af data, som giver et korrekt overblik over omfanget af arbejdsulykker og erhvervssygdomme, og anbefaler, at der indledes foranstaltninger til harmonisering af statistikkerne over arbejdsulykker og erhvervssygdomme i EU; |
| --- | --- |

6.

mener, at det er strengt nødvendigt, at Fællesskabet og medlemsstaterne råder over de seneste pålidelige statistikker samt et system til indsamling og bearbejdelse af data, som giver et korrekt overblik over omfanget af arbejdsulykker og erhvervssygdomme, og anbefaler, at der indledes foranstaltninger til harmonisering af statistikkerne over arbejdsulykker og erhvervssygdomme i EU;

| 7. | finder det nødvendigt, at medlemsstaterne har en national strategi for et sikkert arbejdsmiljø, der bygger på Kommissionens strategi og omfatter emnerne beskæftigelse, arbejdsvilkår og arbejdsmiljø; |
| --- | --- |

7.

finder det nødvendigt, at medlemsstaterne har en national strategi for et sikkert arbejdsmiljø, der bygger på Kommissionens strategi og omfatter emnerne beskæftigelse, arbejdsvilkår og arbejdsmiljø;

| 8. | mener det er påkrævet, at medlemsstaterne har et effektivt forsikringssystem for arbejdsulykker og erhvervssygdomme. Dette vil være et incitament til på den ene side at forbedre sikkerheden på arbejdspladsen og på den anden side at registrere alle arbejdsulykker og tilfælde af erhvervsrelaterede sygdomme; |
| --- | --- |

8.

mener det er påkrævet, at medlemsstaterne har et effektivt forsikringssystem for arbejdsulykker og erhvervssygdomme. Dette vil være et incitament til på den ene side at forbedre sikkerheden på arbejdspladsen og på den anden side at registrere alle arbejdsulykker og tilfælde af erhvervsrelaterede sygdomme;

| 9. | fremhæver, at forebyggende foranstaltninger må vægtes tilstrækkelig højt i risikostyringen, og at forebyggelse ikke må ses som et delelement i kontrolprocessen. Risikostyring omfatter såvel forebyggende foranstaltninger (Proactive risk management), som en »brandslukningsstrategi« (Reactive risk management), der må tillægges samme værdi; |
| --- | --- |

9.

fremhæver, at forebyggende foranstaltninger må vægtes tilstrækkelig højt i risikostyringen, og at forebyggelse ikke må ses som et delelement i kontrolprocessen. Risikostyring omfatter såvel forebyggende foranstaltninger (Proactive risk management), som en »brandslukningsstrategi« (Reactive risk management), der må tillægges samme værdi;

| 10. | noterer sig Kommissionens tilsagn om, at det drejer sig om en strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012. Derfor må den nævnte meddelelse ses som et strategipapir. |
| --- | --- |

10.

noterer sig Kommissionens tilsagn om, at det drejer sig om en strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012. Derfor må den nævnte meddelelse ses som et strategipapir.

Udarbejdelse af en strategisk udviklingsplan

| 11. | bifalder, at udarbejdelsen af en strategisk udviklingsplan (strategipapiret) sker i overensstemmelse med fællesskabsretten; |
| --- | --- |

11.

bifalder, at udarbejdelsen af en strategisk udviklingsplan (strategipapiret) sker i overensstemmelse med fællesskabsretten;

| 12. | gør opmærksom på, at der er en manglende sammenhæng mellem de enkelte punkter i kapitel 5 — helbredskontrol (ved hjælp af bestemte procedurer) og håndtering af de sociale og demografiske ændringer (generationsspørgsmål). I punktet om revalidering af arbejdstagere anvendes der derudover meget gamle data (1999), der næppe kan formodes at være til nogen gavn for en strategi, der skal gælde for perioden 2007-2012. Som et minimum bør strategien for 2002-2006 være udgangspunktet. |
| --- | --- |

12.

gør opmærksom på, at der er en manglende sammenhæng mellem de enkelte punkter i kapitel 5 — helbredskontrol (ved hjælp af bestemte procedurer) og håndtering af de sociale og demografiske ændringer (generationsspørgsmål). I punktet om revalidering af arbejdstagere anvendes der derudover meget gamle data (1999), der næppe kan formodes at være til nogen gavn for en strategi, der skal gælde for perioden 2007-2012. Som et minimum bør strategien for 2002-2006 være udgangspunktet.

Opgave, vision og værdier

| 13. | undrer sig over, at det ikke klart fremgår af strategipapiret, hvori opgaven består, og hvilken vision der følges. Som konsekvens heraf giver strategipapiret ikke udtryk for hverken en fælles forståelse af eller formålet med en målrettet indsats fra Fællesskabets side. Derudover er det uklart, hvori målet består, hvem der har ansvaret for en indsats til gavn for hvem, og hvad man ønsker at opnå med løsningen af dette problem; |
| --- | --- |

13.

undrer sig over, at det ikke klart fremgår af strategipapiret, hvori opgaven består, og hvilken vision der følges. Som konsekvens heraf giver strategipapiret ikke udtryk for hverken en fælles forståelse af eller formålet med en målrettet indsats fra Fællesskabets side. Derudover er det uklart, hvori målet består, hvem der har ansvaret for en indsats til gavn for hvem, og hvad man ønsker at opnå med løsningen af dette problem;

| 14. | mener, at det er vigtigt at formulere de værdier, der er fælles for medlemsstaterne, og som danner grundlaget for den fælles indsats og opfyldelsen af de fastlagte mål. |
| --- | --- |

14.

mener, at det er vigtigt at formulere de værdier, der er fælles for medlemsstaterne, og som danner grundlaget for den fælles indsats og opfyldelsen af de fastlagte mål.

Udgangspunktet for den strategiske udviklingsplan

| 15. | konstaterer, at det i strategipapiret slås fast, at den strategiske udviklingsplan skal gælde for perioden 2007-2012. Herved angives varigheden af udviklingsplanens mål og foranstaltninger; tidsplanen knyttes dog ikke til konkrete målsætninger; |
| --- | --- |

15.

konstaterer, at det i strategipapiret slås fast, at den strategiske udviklingsplan skal gælde for perioden 2007-2012. Herved angives varigheden af udviklingsplanens mål og foranstaltninger; tidsplanen knyttes dog ikke til konkrete målsætninger;

| 16. | gør opmærksom på, at det ville have været ønskværdigt med oplysninger om, hvor ofte og gennemgribende planerne bør revideres (hvis planerne ikke revideres over f.eks. en 3-årig periode, kan de senere vise sig at være forældede); |
| --- | --- |

16.

gør opmærksom på, at det ville have været ønskværdigt med oplysninger om, hvor ofte og gennemgribende planerne bør revideres (hvis planerne ikke revideres over f.eks. en 3-årig periode, kan de senere vise sig at være forældede);

| 17. | konstaterer med tilfredshed, at så mange medlemsstater har deltaget i udarbejdelsen af den strategiske udviklingsplan, men beklager, at de lokale og regionale myndigheders deltagelse i strategien ikke er gjort lettere, selv om der i denne proces er behov for nærhed til borgerne. I denne sammenhæng er de regionale og lokale myndigheder ikke kun arbejdsgivere, men også aktører, som er ansvarlige for politikkernes gennemførelse; |
| --- | --- |

17.

konstaterer med tilfredshed, at så mange medlemsstater har deltaget i udarbejdelsen af den strategiske udviklingsplan, men beklager, at de lokale og regionale myndigheders deltagelse i strategien ikke er gjort lettere, selv om der i denne proces er behov for nærhed til borgerne. I denne sammenhæng er de regionale og lokale myndigheder ikke kun arbejdsgivere, men også aktører, som er ansvarlige for politikkernes gennemførelse;

| 18. | slår til lyd for, at den yderligere opfølgning af de strategiske retningslinjer i fællesskabsstrategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2002-2006 sikres; |
| --- | --- |

18.

slår til lyd for, at den yderligere opfølgning af de strategiske retningslinjer i fællesskabsstrategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2002-2006 sikres;

| 19. | anerkender, at den forudgående strategi har henledt offentlighedens opmærksomhed på betydningen af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, idet den har fremhævet disse faktorer som en integreret del af kvalitetsstyringen og afgørende for økonomisk effektivitet og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

19.

anerkender, at den forudgående strategi har henledt offentlighedens opmærksomhed på betydningen af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, idet den har fremhævet disse faktorer som en integreret del af kvalitetsstyringen og afgørende for økonomisk effektivitet og konkurrenceevne;

| 20. | undrer sig over, at det fremlagte strategipapir hverken tager kvalitetsstyring op i forbindelse med sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen eller overhovedet kommer ind på emnet; |
| --- | --- |

20.

undrer sig over, at det fremlagte strategipapir hverken tager kvalitetsstyring op i forbindelse med sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen eller overhovedet kommer ind på emnet;

| 21. | indrømmer, at talrige virksomheder i EU's medlemslande, herunder også førende europæiske koncerner, har gjort kvalitetsstyringssystemet »EFQM« (European Foundation for Quality Management) til grundlaget for deres måde at arbejde på, hvilket alle medlemsstater bør mindes om. Det drejer sig om en model for en effektiv strategi, der også kan anvendes med henblik på sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

21.

indrømmer, at talrige virksomheder i EU's medlemslande, herunder også førende europæiske koncerner, har gjort kvalitetsstyringssystemet »EFQM« (European Foundation for Quality Management) til grundlaget for deres måde at arbejde på, hvilket alle medlemsstater bør mindes om. Det drejer sig om en model for en effektiv strategi, der også kan anvendes med henblik på sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at følge kvalitetsstyringssystemet EFQM's grundlæggende principper om resultatorientering, kundeorientering, ledelse og målrettethed, ledelse gennem processer og fakta, medarbejderudvikling og -inddragelse, udvikling af partnerskaber samt virksomhedernes sociale ansvar. På den måde fremmes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og harmoniseringen af lovgivningen på området fremskyndes. Samtidig bør medlemsstaterne bestræbe sig på at udvise forståelse for og reagere på de enkelte samfundsgruppers forventninger. |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til at følge kvalitetsstyringssystemet EFQM's grundlæggende principper om resultatorientering, kundeorientering, ledelse og målrettethed, ledelse gennem processer og fakta, medarbejderudvikling og -inddragelse, udvikling af partnerskaber samt virksomhedernes sociale ansvar. På den måde fremmes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og harmoniseringen af lovgivningen på området fremskyndes. Samtidig bør medlemsstaterne bestræbe sig på at udvise forståelse for og reagere på de enkelte samfundsgruppers forventninger.

Vurdering af den nuværende situation

| 23. | mener, at en vurdering af den nuværende situation stiller krav om statistisk materiale for den enkelte medlemsstat eller generelle data for EU som helhed, og det vel at mærke over et længere tidsrum, så dynamikken fremgår; |
| --- | --- |

23.

mener, at en vurdering af den nuværende situation stiller krav om statistisk materiale for den enkelte medlemsstat eller generelle data for EU som helhed, og det vel at mærke over et længere tidsrum, så dynamikken fremgår;

| 24. | fremhæver, at analysen af den nuværende situation skal omfatte en områdestruktureret analyse af de foreliggende resultater samt en oversigt over aktuelle problemer, muligheder og trusler; |
| --- | --- |

24.

fremhæver, at analysen af den nuværende situation skal omfatte en områdestruktureret analyse af de foreliggende resultater samt en oversigt over aktuelle problemer, muligheder og trusler;

| 25. | konstaterer, at farer og risici er blevet mere komplekse og indbyrdes afhængige. Derfor er det nødvendigt at vurdere mulige farer ved hjælp af en risikoanalyse og gennemføre en risikostyring baseret på de forskellige former for risici. Det er meget vigtigt at foretage en kritisk analyse af den nuværende situation, for kun på den måde vil det være muligt at fastsætte realistiske mål; |
| --- | --- |

25.

konstaterer, at farer og risici er blevet mere komplekse og indbyrdes afhængige. Derfor er det nødvendigt at vurdere mulige farer ved hjælp af en risikoanalyse og gennemføre en risikostyring baseret på de forskellige former for risici. Det er meget vigtigt at foretage en kritisk analyse af den nuværende situation, for kun på den måde vil det være muligt at fastsætte realistiske mål;

| 26. | er af den opfattelse, at det af hensyn til en realistisk vurdering af mulige skader forårsaget af potentielle risici er af stor betydning ikke kun at være opmærksom på årsagen selv og de samlede følgevirkninger, men også fastlægge de kriterier, skaderne bedømmes efter. I forbindelse med vurderingen af skaderne bør der skelnes mellem tekniske, psykologiske, sociologiske, kulturelle og økonomiske risikoaspekter; |
| --- | --- |

26.

er af den opfattelse, at det af hensyn til en realistisk vurdering af mulige skader forårsaget af potentielle risici er af stor betydning ikke kun at være opmærksom på årsagen selv og de samlede følgevirkninger, men også fastlægge de kriterier, skaderne bedømmes efter. I forbindelse med vurderingen af skaderne bør der skelnes mellem tekniske, psykologiske, sociologiske, kulturelle og økonomiske risikoaspekter;

| 27. | understreger, at medlemsstaterne nøjagtigt bør fastlægge, hvordan informationerne bør indsamles og struktureres, hvem der har ansvaret og hvilke procedurer, der bør følges. Ofte fremgår dette ikke af lovgivningen; positive resultater kan dog ikke forventes opnået uden et alment forståeligt teoretisk og praktisk grundlag; |
| --- | --- |

27.

understreger, at medlemsstaterne nøjagtigt bør fastlægge, hvordan informationerne bør indsamles og struktureres, hvem der har ansvaret og hvilke procedurer, der bør følges. Ofte fremgår dette ikke af lovgivningen; positive resultater kan dog ikke forventes opnået uden et alment forståeligt teoretisk og praktisk grundlag;

| 28. | mener, at det er strengt nødvendigt, at medlemsstaterne råder over et godt metodisk grundlag til risikostyring, hvis udformning derudover må ske på videnskabeligt grundlag; |
| --- | --- |

28.

mener, at det er strengt nødvendigt, at medlemsstaterne råder over et godt metodisk grundlag til risikostyring, hvis udformning derudover må ske på videnskabeligt grundlag;

| 29. | fastholder, at det er nødvendigt løbende at følge, hvordan situationen og risikofaktorerne ændrer sig. På den måde kan man hele tiden holde sig orienteret om den nyeste udvikling og evaluere nye risikofaktorer; |
| --- | --- |

29.

fastholder, at det er nødvendigt løbende at følge, hvordan situationen og risikofaktorerne ændrer sig. På den måde kan man hele tiden holde sig orienteret om den nyeste udvikling og evaluere nye risikofaktorer;

| 30. | mener, at emnet erhvervssygdomme bør behandles mere indgående i strategipapiret. Ved fastlæggelsen af analysekriterier for erhvervssygdomme bør der være tilstrækkelig fleksibilitet og klarhed til at muliggøre en klassificering af erhvervssygdomme under hensyntagen til årsag; |
| --- | --- |

30.

mener, at emnet erhvervssygdomme bør behandles mere indgående i strategipapiret. Ved fastlæggelsen af analysekriterier for erhvervssygdomme bør der være tilstrækkelig fleksibilitet og klarhed til at muliggøre en klassificering af erhvervssygdomme under hensyntagen til årsag;

| 31. | anser det for vigtigt, at diagnosticeringen af erhvervssygdomme i medlemsstaterne ikke besværliggøres og udbetalingen af erstatninger sker så ubureaukratisk som muligt; |
| --- | --- |

31.

anser det for vigtigt, at diagnosticeringen af erhvervssygdomme i medlemsstaterne ikke besværliggøres og udbetalingen af erstatninger sker så ubureaukratisk som muligt;

| 32. | mener, at det er væsentligt, at der findes et funktionsdygtigt forvaltningsteknisk system baseret på lovgivning, der sikrer en korrekt registrering af arbejdsulykker og erhvervssygdomme uden at overbebyrde SMV'er; |
| --- | --- |

32.

mener, at det er væsentligt, at der findes et funktionsdygtigt forvaltningsteknisk system baseret på lovgivning, der sikrer en korrekt registrering af arbejdsulykker og erhvervssygdomme uden at overbebyrde SMV'er;

| 33. | opfordrer til, at arbejdsulykker og erhvervssygdomme registreres nøje i hver medlemsstat, samt lægger vægt på eksistensen af en strategisk handlingsplan til forbedring af sikkerheden på arbejdspladsen. Sådanne foranstaltninger bør dog ikke overbebyrde SMV'er; |
| --- | --- |

33.

opfordrer til, at arbejdsulykker og erhvervssygdomme registreres nøje i hver medlemsstat, samt lægger vægt på eksistensen af en strategisk handlingsplan til forbedring af sikkerheden på arbejdspladsen. Sådanne foranstaltninger bør dog ikke overbebyrde SMV'er;

| 34. | anser det for vigtigt, at det i medlemsstaterne kontrolleres, at krav og regler vedrørende arbejdsmiljøet overholdes, for på den måde at afsløre mangler og forebygge risici; |
| --- | --- |

34.

anser det for vigtigt, at det i medlemsstaterne kontrolleres, at krav og regler vedrørende arbejdsmiljøet overholdes, for på den måde at afsløre mangler og forebygge risici;

| 35. | bekræfter, at mangler med hensyn til tilrettelæggelse af arbejdsmiljøarbejdet er en af de væsentlige årsager til arbejdsulykker og arbejdssygdomme. Hvert tabt menneskeliv og hver sygedag er for hver medlemsstat, for hver regional og lokal myndighed, for hver virksomhed, herunder SMV'er lig med betydelige tab — de samlede omkostninger for samfundet er dog langt højere; |
| --- | --- |

35.

bekræfter, at mangler med hensyn til tilrettelæggelse af arbejdsmiljøarbejdet er en af de væsentlige årsager til arbejdsulykker og arbejdssygdomme. Hvert tabt menneskeliv og hver sygedag er for hver medlemsstat, for hver regional og lokal myndighed, for hver virksomhed, herunder SMV'er lig med betydelige tab — de samlede omkostninger for samfundet er dog langt højere;

| 36. | savner en klar henvisning til, at tilstedeværelsen af henholdsvis sunde og sundhedsfremmende forhold (rammebetingelser) på arbejdspladsen og i samfundet, er den afgørende forudsætning for udviklingen af sunde adfærdsmønstre; |
| --- | --- |

36.

savner en klar henvisning til, at tilstedeværelsen af henholdsvis sunde og sundhedsfremmende forhold (rammebetingelser) på arbejdspladsen og i samfundet, er den afgørende forudsætning for udviklingen af sunde adfærdsmønstre;

| 37. | ønsker med henblik på fastlæggelsen af en fælles strategisk linie i de forskellige medlemslandes organisationer samt til bevarelse af objektive, passende og sammenlignelige resultater, at der anvendes klassiske, alment anerkendte analysemetoder som f.eks.: SWOT, PEST, GAP, FFA eller CAF. |
| --- | --- |

37.

ønsker med henblik på fastlæggelsen af en fælles strategisk linie i de forskellige medlemslandes organisationer samt til bevarelse af objektive, passende og sammenlignelige resultater, at der anvendes klassiske, alment anerkendte analysemetoder som f.eks.: SWOT, PEST, GAP, FFA eller CAF.

Strategiske mål

| 38. | bifalder Kommissionens forslag om, at en kontinuerlig, vedvarende og ligeligt fordelt reduktion af antallet af arbejdsulykker i perioden 2007-2012 fortsat er hovedmålet for fællesskabsstrategien, og er enig med Kommissionen i, at det samlede mål for EU27 i den nævnte periode bør bestå i at sænke antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme med 25 %, selvom en sådan målsætning måske kan virke for demonstrativ; |
| --- | --- |

38.

bifalder Kommissionens forslag om, at en kontinuerlig, vedvarende og ligeligt fordelt reduktion af antallet af arbejdsulykker i perioden 2007-2012 fortsat er hovedmålet for fællesskabsstrategien, og er enig med Kommissionen i, at det samlede mål for EU27 i den nævnte periode bør bestå i at sænke antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme med 25 %, selvom en sådan målsætning måske kan virke for demonstrativ;

| 39. | konstaterer, at de strategiske mål må være forbundet med et klart budskab. Det må stå klart, hvori det endelige mål består, dvs. det skal fremgå, hvad der skal være nået hvornår; |
| --- | --- |

39.

konstaterer, at de strategiske mål må være forbundet med et klart budskab. Det må stå klart, hvori det endelige mål består, dvs. det skal fremgå, hvad der skal være nået hvornår;

| 40. | gør opmærksom på, at det strategiske mål må opfylde følgende (SMART) kriterier: det skal være specifikt (specific), målbart (measurable), aftalt (agreed), realistisk (realistic) og tidsmæssigt fastlagt (timed). Disse kriterier sikrer en klar opgavedefinition og en numerisk målbarhed, hvilket forudsætter en kontraktmæssig fastlæggelse af måleteknikken; |
| --- | --- |

40.

gør opmærksom på, at det strategiske mål må opfylde følgende (SMART) kriterier: det skal være specifikt (specific), målbart (measurable), aftalt (agreed), realistisk (realistic) og tidsmæssigt fastlagt (timed). Disse kriterier sikrer en klar opgavedefinition og en numerisk målbarhed, hvilket forudsætter en kontraktmæssig fastlæggelse af måleteknikken;

| 41. | gør opmærksom på, at det strategiske mål må være i tråd med de stillede krav, hvilket betyder, at målene skal være forbundet med en konkret tidsplan, så deres realisering kan kontrolleres og måles. Dette udgangspunkt resulterer i en model med kort- og langsigtede mål, der gør det klart, at hovedmålet må underopdeles i mindre delmål, så realiseringen i højere grad bliver målbar, kan kontrolleres og styres; |
| --- | --- |

41.

gør opmærksom på, at det strategiske mål må være i tråd med de stillede krav, hvilket betyder, at målene skal være forbundet med en konkret tidsplan, så deres realisering kan kontrolleres og måles. Dette udgangspunkt resulterer i en model med kort- og langsigtede mål, der gør det klart, at hovedmålet må underopdeles i mindre delmål, så realiseringen i højere grad bliver målbar, kan kontrolleres og styres;

| 42. | mener, at det i høj grad er nødvendigt at etablere et indikatorsystem for medlemsstaterne, der kan danne grundlag for evaluering af såvel udgangs- som slutsituation samt effektiviteten af de trufne foranstaltninger. Kendetegnende for indikatorerne er relevans, væsentlighed, kvantificerbarhed, robusthed og omkostningseffektivitet; |
| --- | --- |

42.

mener, at det i høj grad er nødvendigt at etablere et indikatorsystem for medlemsstaterne, der kan danne grundlag for evaluering af såvel udgangs- som slutsituation samt effektiviteten af de trufne foranstaltninger. Kendetegnende for indikatorerne er relevans, væsentlighed, kvantificerbarhed, robusthed og omkostningseffektivitet;

Foranstaltninger til målopfyldelse

| 43. | bifalder, at Kommissionen gennem anvendelse af gældende forskrifter støtter SMV'er, og ytrer ønske om, at den lovgivningsmæssige ramme, først og fremmest med henblik på SMV'erne, tilpasses udviklingen på arbejdsmarkedet og forenkles. |
| --- | --- |

43.

bifalder, at Kommissionen gennem anvendelse af gældende forskrifter støtter SMV'er, og ytrer ønske om, at den lovgivningsmæssige ramme, først og fremmest med henblik på SMV'erne, tilpasses udviklingen på arbejdsmarkedet og forenkles.

| 44. | understreger, at der bør peges på instrumenter i forbindelse med de foranstaltninger, der nævnes i den strategiske udviklingsplan. Herved forstås programmer, større projekter, strategiske investeringer eller andre større, mere generelle indsatsområder, som f.eks. rutineopgaver, der skal medvirke til realiseringen af de fastlagte mål; |
| --- | --- |

44.

understreger, at der bør peges på instrumenter i forbindelse med de foranstaltninger, der nævnes i den strategiske udviklingsplan. Herved forstås programmer, større projekter, strategiske investeringer eller andre større, mere generelle indsatsområder, som f.eks. rutineopgaver, der skal medvirke til realiseringen af de fastlagte mål;

| 45. | noterer, at strategipapirets kapitel fire — i modsætning til vægtningen af de andre emneområder — behandler udformningen af de retlige rammer for udførligt. Samfundslivets forskellige aspekter bør undersøges systematisk eventuelt på grundlag af PESTLE-princippet (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental). Vurderingen bør ske inden for en fællesskabsramme, men der må også tages hensyn til forholdene i de enkelte medlemsstater, og vurderingen må omfatte følgende områder: politik, økonomi, det sociale område, teknik, lovgivning og arbejdssikkerhed; |
| --- | --- |

45.

noterer, at strategipapirets kapitel fire — i modsætning til vægtningen af de andre emneområder — behandler udformningen af de retlige rammer for udførligt. Samfundslivets forskellige aspekter bør undersøges systematisk eventuelt på grundlag af PESTLE-princippet (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental). Vurderingen bør ske inden for en fællesskabsramme, men der må også tages hensyn til forholdene i de enkelte medlemsstater, og vurderingen må omfatte følgende områder: politik, økonomi, det sociale område, teknik, lovgivning og arbejdssikkerhed;

| 46. | plæderer for støtte til etablering af sundhedsfremmeprogrammer i virksomheder. |
| --- | --- |

46.

plæderer for støtte til etablering af sundhedsfremmeprogrammer i virksomheder.

Finansielle aspekter og tidsplan

| 47. | minder om, at en ufravigelig del af strategipapiret udgøres af de finansielle rammer og en tidsplan, der indeholder en vurdering af de samlede omkostninger ved udviklingsplanen og en omkostningsfordeling baseret på år eller andre regnskabsmæssigt fastsatte perioder; |
| --- | --- |

47.

minder om, at en ufravigelig del af strategipapiret udgøres af de finansielle rammer og en tidsplan, der indeholder en vurdering af de samlede omkostninger ved udviklingsplanen og en omkostningsfordeling baseret på år eller andre regnskabsmæssigt fastsatte perioder;

| 48. | mener, at det bør tilstræbes, at afsnittet om planlægning og gennemførelse af foranstaltninger til reduktion af risiciene for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen skal indeholde en ensartet dokumentation for den finansielle ramme og tidsplanen, så det sikres, at medlemsstaternes data er sammenlignelige og kan analyseres på fællesskabsniveau. |
| --- | --- |

48.

mener, at det bør tilstræbes, at afsnittet om planlægning og gennemførelse af foranstaltninger til reduktion af risiciene for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen skal indeholde en ensartet dokumentation for den finansielle ramme og tidsplanen, så det sikres, at medlemsstaternes data er sammenlignelige og kan analyseres på fællesskabsniveau.

Ledelsesstruktur

| 49. | konstaterer, at en ledelsesstruktur for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen indeholder følgende: en beskrivelse af de nødvendige koordineringsprocesser med henblik på udarbejdelse, færdiggørelse, gennemførelse, vurdering og endelig nedfældelse af udviklingsplanen. I den forbindelse skal det angives, hvordan samarbejde, arbejdsdeling samt tilbagemeldingsproces med de berørte aktører tilrettelægges; |
| --- | --- |

49.

konstaterer, at en ledelsesstruktur for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen indeholder følgende: en beskrivelse af de nødvendige koordineringsprocesser med henblik på udarbejdelse, færdiggørelse, gennemførelse, vurdering og endelig nedfældelse af udviklingsplanen. I den forbindelse skal det angives, hvordan samarbejde, arbejdsdeling samt tilbagemeldingsproces med de berørte aktører tilrettelægges;

| 50. | konstaterer, at en beskrivelse af ledelsesstrukturen for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen er påkrævet med henblik på at nå en aftale om koordinering, forvaltning og andre relevante aspekter af udviklingsplanen på de enkelte områder samt informere andre berørte parter; |
| --- | --- |

50.

konstaterer, at en beskrivelse af ledelsesstrukturen for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen er påkrævet med henblik på at nå en aftale om koordinering, forvaltning og andre relevante aspekter af udviklingsplanen på de enkelte områder samt informere andre berørte parter;

| 51. | gør opmærksom på Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) verdensomspændende retningslinjer for systemer til arbejdsmiljøledelse, der pga. afvisningen af en international standardisering af systemer til arbejdsmiljøledelse, blev udarbejdet efter anmodning fra ISO (International Standard Organisation), og som skal gennemføres nationalt, hvilket til dels allerede er sket. Disse retningslinjer for systemer til arbejdsmiljøledelse afspejler ILO's værdier og instrumenter med hensyn til sikkerhed og sundhed for arbejdstagere og fastlægger de grundlæggende krav til et arbejdsmiljøledelsessystem, der bæredygtigt skal forbedre sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

51.

gør opmærksom på Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) verdensomspændende retningslinjer for systemer til arbejdsmiljøledelse, der pga. afvisningen af en international standardisering af systemer til arbejdsmiljøledelse, blev udarbejdet efter anmodning fra ISO (International Standard Organisation), og som skal gennemføres nationalt, hvilket til dels allerede er sket. Disse retningslinjer for systemer til arbejdsmiljøledelse afspejler ILO's værdier og instrumenter med hensyn til sikkerhed og sundhed for arbejdstagere og fastlægger de grundlæggende krav til et arbejdsmiljøledelsessystem, der bæredygtigt skal forbedre sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen;

| 52. | konstaterer, at de nævnte metodiske principper er fastlagt i følgende dokument:






  — | Guidelines on Occupational, safety and health management systems, ILO-OSH 2001; |
| --- | --- | --- |

52.

konstaterer, at de nævnte metodiske principper er fastlagt i følgende dokument:

—

Guidelines on Occupational, safety and health management systems, ILO-OSH 2001;

| 53. | noterer, at et på sigt bæredygtigt system til arbejdsmiljøledelse, der kontinuerligt skal forbedre sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen bør indeholde følgende grundlæggende principper:






  — | politik til beskyttelse af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (occupational, safety and health-policy); |
| --- | --- | --- |

53.

noterer, at et på sigt bæredygtigt system til arbejdsmiljøledelse, der kontinuerligt skal forbedre sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen bør indeholde følgende grundlæggende principper:

—

politik til beskyttelse af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (occupational, safety and health-policy);

| — | organisation (Organizing); |
| --- | --- |

—

organisation (Organizing);

| — | planlægning og gennemførelse (Planning and implementation); |
| --- | --- |

—

planlægning og gennemførelse (Planning and implementation);

| — | Evaluering (Evaluation); |
| --- | --- |

—

Evaluering (Evaluation);

| — | Forbedringsforanstaltninger (Action for improvement). |
| --- | --- |

—

Forbedringsforanstaltninger (Action for improvement).

Gennemførelse, protokol om anvendelse, færdiggørelse og den strategiske udviklingsplans afslutning

| 54. | noterer, at afsnittet om den strategiske udviklingsplans struktur indeholder en beskrivelse af de mål og foranstaltninger, der skal realiseres i den periode handlingsplanen dækker, med tilsvarende begrundelser. Handlingsplan og udviklingsplan skal være sammenlignelige og strukturelt afstemt efter hinanden; |
| --- | --- |

54.

noterer, at afsnittet om den strategiske udviklingsplans struktur indeholder en beskrivelse af de mål og foranstaltninger, der skal realiseres i den periode handlingsplanen dækker, med tilsvarende begrundelser. Handlingsplan og udviklingsplan skal være sammenlignelige og strukturelt afstemt efter hinanden;

| 55. | anbefaler, at handlingsplanen udarbejdes i tabelform, hvor der for hver undergruppe kan angives mål, indikatorer og foranstaltninger samt de aktiviteter, der gennemføres sammen med projekternes iværksættere, sponsorer samt finansieringskilder og -instrumenter; |
| --- | --- |

55.

anbefaler, at handlingsplanen udarbejdes i tabelform, hvor der for hver undergruppe kan angives mål, indikatorer og foranstaltninger samt de aktiviteter, der gennemføres sammen med projekternes iværksættere, sponsorer samt finansieringskilder og -instrumenter;

| 56. | konstaterer, at der foretages revisioner i tilfælde af, at der i forbindelse med gennemførelsen af den strategiske udviklingsplan opstår et behov for ændringer af lovgivningsmæssig eller anden art, med henblik på at nå de fastsatte mål. Ved en afgørelse om færdiggørelse eller afslutning tages der først og fremmest højde for de opstillede måls relevans, de anvendte foranstaltningers effektivitet samt de ændringer, der er planlagt eller gennemført med hensyn til finansiering og udførelse. |
| --- | --- |

56.

konstaterer, at der foretages revisioner i tilfælde af, at der i forbindelse med gennemførelsen af den strategiske udviklingsplan opstår et behov for ændringer af lovgivningsmæssig eller anden art, med henblik på at nå de fastsatte mål. Ved en afgørelse om færdiggørelse eller afslutning tages der først og fremmest højde for de opstillede måls relevans, de anvendte foranstaltningers effektivitet samt de ændringer, der er planlagt eller gennemført med hensyn til finansiering og udførelse.

Vurdering af gennemførelsen af den strategiske udviklingsplan

| 57. | noterer, at der, når målene er nået, tidsperioden udløbet eller den strategiske udviklingsplan gennemført, udarbejdes en afsluttende protokol om denne; |
| --- | --- |

57.

noterer, at der, når målene er nået, tidsperioden udløbet eller den strategiske udviklingsplan gennemført, udarbejdes en afsluttende protokol om denne;

| 58. | gør opmærksom på, at det i afsnittet om medlemsstaterne med hensyn til rapporteringsperioden er vigtigt at fremhæve følgende:






  — | indikatorerne for de strategiske mål, dvs. klarlægge, hvorvidt der er sket fremskridt i realiseringen af målene; |
| --- | --- | --- |

58.

gør opmærksom på, at det i afsnittet om medlemsstaterne med hensyn til rapporteringsperioden er vigtigt at fremhæve følgende:

—

indikatorerne for de strategiske mål, dvs. klarlægge, hvorvidt der er sket fremskridt i realiseringen af målene;

| — | foranstaltningernes umiddelbare resultater; |
| --- | --- |

—

foranstaltningernes umiddelbare resultater;

| — | oversigt over de instrumenter, der er anvendt ved gennemførelsen af udviklingsplanen, inklusive begrundelser; |
| --- | --- |

—

oversigt over de instrumenter, der er anvendt ved gennemførelsen af udviklingsplanen, inklusive begrundelser;

| — | ændringer, der er planlagt eller allerede gennemført på de enkelte arbejdsfelter. |
| --- | --- |

—

ændringer, der er planlagt eller allerede gennemført på de enkelte arbejdsfelter.

Protokollen om gennemførelsen af den strategiske udviklingsplan skal i sin udformning og struktur følge udviklingsplanen og den tilknyttede handlingsplan.

Bruxelles, den 28. november 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

| 26.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/21

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Tilpasning til klimaændringerne — Hvad kan der gøres på EU-plan«

(2008/C 53/04)

REGIONSUDVALGET

| — | opfordrer Kommissionen til at erkende, hvor vigtige de lokale og regionale myndigheder er for udvikling og gennemførelse af tilpasningsforanstaltninger i forbindelse med klimaændringerne, samt til at indse nødvendigheden af, at de får den fornødne kompetence og støtte, så de kan udvikle tilpasningsstrategier; |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen til at erkende, hvor vigtige de lokale og regionale myndigheder er for udvikling og gennemførelse af tilpasningsforanstaltninger i forbindelse med klimaændringerne, samt til at indse nødvendigheden af, at de får den fornødne kompetence og støtte, så de kan udvikle tilpasningsstrategier;

| — | er enigt i vurderingen af klimaforandringens indvirkning på verdens fysiske geografi og økosystemer, men mener, at der bør ofres de økonomiske og sociale aspekter af tilpasningen til klimaforandringen samme opmærksomhed som den, der er blevet de miljømæssige aspekter til del i grønbogen; |
| --- | --- |

—

er enigt i vurderingen af klimaforandringens indvirkning på verdens fysiske geografi og økosystemer, men mener, at der bør ofres de økonomiske og sociale aspekter af tilpasningen til klimaforandringen samme opmærksomhed som den, der er blevet de miljømæssige aspekter til del i grønbogen;

| — | anerkender den trussel, som klimaforandringen udgør for borgerne og miljøet, men mener, at man kan skabe både bæredygtige samfund og konkurrencedygtige lokale og regionale økonomier, hvis man griber chancen og foretager tilpasningen på et så tidligt tidspunkt som muligt; det vil føre til etablering af nye ekspertiseområder og sikre nye beskæftigelsesmuligheder samt føre til en bæredygtig ressourceudnyttelse gennem et så effektivt ressourceforbrug som muligt; |
| --- | --- |

—

anerkender den trussel, som klimaforandringen udgør for borgerne og miljøet, men mener, at man kan skabe både bæredygtige samfund og konkurrencedygtige lokale og regionale økonomier, hvis man griber chancen og foretager tilpasningen på et så tidligt tidspunkt som muligt; det vil føre til etablering af nye ekspertiseområder og sikre nye beskæftigelsesmuligheder samt føre til en bæredygtig ressourceudnyttelse gennem et så effektivt ressourceforbrug som muligt;

| — | støtter Kommissionens opfordring til en tidlig indsats, navnlig på de områder, hvor de velkendte følgevirkninger af klimaforandringen med stor sandsynlighed vil indtræde, eller hvor manglende handling eller manglende anvendelse af forsigtighedsprincippet ville indebære en betydelig risiko for samfundet, økonomien og miljøet i medlemsstaterne. Tilpasningen til klimaforandringen bliver dyr, men Stern-rapporten viser, at det dyreste alternativ er intet at foretage sig. Regionsudvalget finder, at politikerne på lokalt, regionalt og nationalt niveau har et ansvar for at påtage sig en ledende rolle med hensyn til at prioritere tilpasningen til klimaforandringen; |
| --- | --- |

—

støtter Kommissionens opfordring til en tidlig indsats, navnlig på de områder, hvor de velkendte følgevirkninger af klimaforandringen med stor sandsynlighed vil indtræde, eller hvor manglende handling eller manglende anvendelse af forsigtighedsprincippet ville indebære en betydelig risiko for samfundet, økonomien og miljøet i medlemsstaterne. Tilpasningen til klimaforandringen bliver dyr, men Stern-rapporten viser, at det dyreste alternativ er intet at foretage sig. Regionsudvalget finder, at politikerne på lokalt, regionalt og nationalt niveau har et ansvar for at påtage sig en ledende rolle med hensyn til at prioritere tilpasningen til klimaforandringen;

| — | mener, at én af hovedudfordringerne sandsynligvis bliver befolkningsmigration i stor skala, både fra tredjelande til EU, mellem medlemsstater og mellem regioner. De lokale og regionale myndigheder vil skulle tage højde for og forvalte løsning af de problemer med hensyn til bolig, infrastruktur, sundhed og offentlig service, der vil opstå som følge af denne migration; |
| --- | --- |

—

mener, at én af hovedudfordringerne sandsynligvis bliver befolkningsmigration i stor skala, både fra tredjelande til EU, mellem medlemsstater og mellem regioner. De lokale og regionale myndigheder vil skulle tage højde for og forvalte løsning af de problemer med hensyn til bolig, infrastruktur, sundhed og offentlig service, der vil opstå som følge af denne migration;

| — | opfordrer til en revision af EU's budget, programmer, politikker og især nøglelovgivning i lyset af de ændrede parametre, som klimaændringerne vil indebære. Udvalget opfordrer især til, at man som led i revisionen af EU's budget for 2008 overvejer en tilpasning til klimaændringerne. |
| --- | --- |

—

opfordrer til en revision af EU's budget, programmer, politikker og især nøglelovgivning i lyset af de ændrede parametre, som klimaændringerne vil indebære. Udvalget opfordrer især til, at man som led i revisionen af EU's budget for 2008 overvejer en tilpasning til klimaændringerne.

| Ordfører | : | Kay TWITCHEN, medlem af Essex County Council (UK/PPE) |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Kay TWITCHEN, medlem af Essex County Council (UK/PPE)

Basisdokument

Grønbog fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Tilpasning til klimaændringerne — hvad kan der gøres på EU-plan

KOM(2007) 354 endelig — SEK(2007) 849

Politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

| 1. | bifalder grønbogen og den udbredte opfattelse af, at EU må tage udfordringen om at tilpasse sig klimaændringerne op i et samarbejde med alle involverede partnere, herunder navnlig medlemsstaterne og samarbejdspartnere på subnationalt niveau og med partnerlande på globalt plan. Udvalget bifalder ligeledes anerkendelsen af, at der er behov for en europæisk tilgang til problemet, og at tilpasningsforanstaltningerne skal være forenelige med tiltagene til afbødning af virkningerne af klimaforandringen og omvendt; |
| --- | --- |

1.

bifalder grønbogen og den udbredte opfattelse af, at EU må tage udfordringen om at tilpasse sig klimaændringerne op i et samarbejde med alle involverede partnere, herunder navnlig medlemsstaterne og samarbejdspartnere på subnationalt niveau og med partnerlande på globalt plan. Udvalget bifalder ligeledes anerkendelsen af, at der er behov for en europæisk tilgang til problemet, og at tilpasningsforanstaltningerne skal være forenelige med tiltagene til afbødning af virkningerne af klimaforandringen og omvendt;

| 2. | er enigt i vurderingen af klimaforandringens indvirkning på verdens fysiske geografi og økosystemer, men mener, at der bør ofres de økonomiske og sociale aspekter samme opmærksomhed som de miljømæssige aspekter; |
| --- | --- |

2.

er enigt i vurderingen af klimaforandringens indvirkning på verdens fysiske geografi og økosystemer, men mener, at der bør ofres de økonomiske og sociale aspekter samme opmærksomhed som de miljømæssige aspekter;

| 3. | anerkender den trussel, som klimaforandringen udgør for borgerne og miljøet, men mener, at man kan skabe både bæredygtige samfund og konkurrencedygtige lokale og regionale økonomier, hvis man griber chancen og foretager tilpasningen på et så tidligt tidspunkt som muligt; det vil føre til etablering af nye ekspertiseområder og sikre nye beskæftigelsesmuligheder samt føre til en bæredygtig ressourceudnyttelse gennem et så effektivt ressourceforbrug som muligt. |
| --- | --- |

3.

anerkender den trussel, som klimaforandringen udgør for borgerne og miljøet, men mener, at man kan skabe både bæredygtige samfund og konkurrencedygtige lokale og regionale økonomier, hvis man griber chancen og foretager tilpasningen på et så tidligt tidspunkt som muligt; det vil føre til etablering af nye ekspertiseområder og sikre nye beskæftigelsesmuligheder samt føre til en bæredygtig ressourceudnyttelse gennem et så effektivt ressourceforbrug som muligt.

Vedrørende klimaforandringens skadevirkninger

REGIONSUDVALGET

| 4. | mener, at én af hovedudfordringerne sandsynligvis bliver befolkningsmigration i stor skala, både fra tredjelande til EU, mellem medlemsstater og mellem regioner. De lokale og regionale myndigheder vil skulle tage højde for og forvalte løsning af de problemer med hensyn til bolig, infrastruktur, sundhed og offentlig service, der vil opstå som følge af denne migration; |
| --- | --- |

4.

mener, at én af hovedudfordringerne sandsynligvis bliver befolkningsmigration i stor skala, både fra tredjelande til EU, mellem medlemsstater og mellem regioner. De lokale og regionale myndigheder vil skulle tage højde for og forvalte løsning af de problemer med hensyn til bolig, infrastruktur, sundhed og offentlig service, der vil opstå som følge af denne migration;

| 5. | understreger budskabet om, at klimaforandringen vil lægge en betydelig byrde på sundhedssystemerne og de lokale sociale systemer, hvilket erfaringerne med de seneste hedebølger i Europa har illustreret. På grund af befolkningsaldringen i de fleste EU-medlemsstater er det nødvendigt grundigt at overveje klimaforandringens sociale konsekvenser; |
| --- | --- |

5.

understreger budskabet om, at klimaforandringen vil lægge en betydelig byrde på sundhedssystemerne og de lokale sociale systemer, hvilket erfaringerne med de seneste hedebølger i Europa har illustreret. På grund af befolkningsaldringen i de fleste EU-medlemsstater er det nødvendigt grundigt at overveje klimaforandringens sociale konsekvenser;

| 6. | mener, at spørgsmålet om skygge bør behandles (jf. spørgsmål 3). Det har stor betydning for nedbringelsen af antallet af dødstilfælde som følge af hedeslag, behovet for klimaanlæg og øget livskvalitet i byområderne, at der skabes skygge ved hjælp af træer, parker, grønne tage, andre måder at bygge på osv.; |
| --- | --- |

6.

mener, at spørgsmålet om skygge bør behandles (jf. spørgsmål 3). Det har stor betydning for nedbringelsen af antallet af dødstilfælde som følge af hedeslag, behovet for klimaanlæg og øget livskvalitet i byområderne, at der skabes skygge ved hjælp af træer, parker, grønne tage, andre måder at bygge på osv.;

| 7. | finder endvidere, at tilvænning af verdens befolkning til en begrænsning af forbruget af knappe naturressourcer vil vise sig at være en stor udfordring, der vil kræve betydelige holdningsændringer, og mener derfor, at der er behov for uddannelses- og kommunikationsprogrammer samt markedsbaserede instrumenter som den europæiske ordning for handel med emissionskvoter, der tilskynder til en ændring af borgernes adfærd, hvad angår vandforbrug, energiforbrug, genbrug og ressourcebevarelse. |
| --- | --- |

7.

finder endvidere, at tilvænning af verdens befolkning til en begrænsning af forbruget af knappe naturressourcer vil vise sig at være en stor udfordring, der vil kræve betydelige holdningsændringer, og mener derfor, at der er behov for uddannelses- og kommunikationsprogrammer samt markedsbaserede instrumenter som den europæiske ordning for handel med emissionskvoter, der tilskynder til en ændring af borgernes adfærd, hvad angår vandforbrug, energiforbrug, genbrug og ressourcebevarelse.

Vedrørende argumenterne for en tidlig indsats

REGIONSUDVALGET

| 8. | støtter Kommissionens opfordring til en tidlig indsats, navnlig på de områder, hvor de velkendte følgevirkninger af klimaforandringen med stor sandsynlighed vil indtræde, eller hvor manglende handling eller manglende anvendelse af forsigtighedsprincippet ville indebære en betydelig risiko for samfundet, økonomien og miljøet i medlemsstaterne. Tilpasningen til klimaforandringen bliver dyr, men Stern-rapporten viser, at det dyreste alternativ er intet at foretage sig. Vi har tilstrækkelig information til at begynde at handle nu. Regionsudvalget finder, at politikerne på lokalt, regionalt og nationalt niveau har et ansvar for at påtage sig en ledende rolle med hensyn til at prioritere tilpasningen til klimaforandringen. |
| --- | --- |

8.

støtter Kommissionens opfordring til en tidlig indsats, navnlig på de områder, hvor de velkendte følgevirkninger af klimaforandringen med stor sandsynlighed vil indtræde, eller hvor manglende handling eller manglende anvendelse af forsigtighedsprincippet ville indebære en betydelig risiko for samfundet, økonomien og miljøet i medlemsstaterne. Tilpasningen til klimaforandringen bliver dyr, men Stern-rapporten viser, at det dyreste alternativ er intet at foretage sig. Vi har tilstrækkelig information til at begynde at handle nu. Regionsudvalget finder, at politikerne på lokalt, regionalt og nationalt niveau har et ansvar for at påtage sig en ledende rolle med hensyn til at prioritere tilpasningen til klimaforandringen.

Vedrørende de lokale og regionale myndigheders rolle

REGIONSUDVALGET

| 9. | mener, at de lokale og regionale myndigheders deltagelse er af afgørende betydning for at udvikle og gennemføre tilpasningsforanstaltningerne. De lokale og regionale myndigheder er nøgleaktører med hensyn til at administrere følgerne af klimaforandringen og dens konsekvenser for borgernes hverdag. De sociale og økonomiske omkostninger ved ekstreme vejrforhold bæres ofte af de lokale og regionale myndigheder. Derfor bør de have støtte til at udvikle og gennemføre tilpasningsstrategier, der skal integreres i alt, hvad de foretager sig. Regionsudvalget mener, at der bør være en bredere, generel anerkendelse af den livsvigtige rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller med hensyn til at sikre samfundenes fremtid og beskytte sårbare grupper som unge, fattige og ældre; |
| --- | --- |

9.

mener, at de lokale og regionale myndigheders deltagelse er af afgørende betydning for at udvikle og gennemføre tilpasningsforanstaltningerne. De lokale og regionale myndigheder er nøgleaktører med hensyn til at administrere følgerne af klimaforandringen og dens konsekvenser for borgernes hverdag. De sociale og økonomiske omkostninger ved ekstreme vejrforhold bæres ofte af de lokale og regionale myndigheder. Derfor bør de have støtte til at udvikle og gennemføre tilpasningsstrategier, der skal integreres i alt, hvad de foretager sig. Regionsudvalget mener, at der bør være en bredere, generel anerkendelse af den livsvigtige rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller med hensyn til at sikre samfundenes fremtid og beskytte sårbare grupper som unge, fattige og ældre;

| 10. | erkender endvidere, at de lokale og regionale myndigheder befinder sig i frontlinjen, når det drejer sig om at håndtere klimaforandringens følgevirkninger, navnlig hvor afbødningstiltagene har negative virkninger på andre områder, herunder f.eks. hvor kystsikring og højvandsbeskyttelse resulterer i, at problemet flyttes til naboområder eller -lande. Derfor er der behov for, at de lokale og regionale myndigheder koordinerer deres strategier og politikker for tilpasning til klimaforandringens konsekvenser. Dette kan ske på mange forskellige måder, f.eks. ved at myndigheder med ansvar for et bestemt flodløb går sammen i en gruppe osv. |
| --- | --- |

10.

erkender endvidere, at de lokale og regionale myndigheder befinder sig i frontlinjen, når det drejer sig om at håndtere klimaforandringens følgevirkninger, navnlig hvor afbødningstiltagene har negative virkninger på andre områder, herunder f.eks. hvor kystsikring og højvandsbeskyttelse resulterer i, at problemet flyttes til naboområder eller -lande. Derfor er der behov for, at de lokale og regionale myndigheder koordinerer deres strategier og politikker for tilpasning til klimaforandringens konsekvenser. Dette kan ske på mange forskellige måder, f.eks. ved at myndigheder med ansvar for et bestemt flodløb går sammen i en gruppe osv.

Vedrørende udviklingen af tilpasningsstrategier

REGIONSUDVALGET

| 11. | mener, at de lokale og regionale myndigheder via deres ansvar for områder som fysisk planlægning, arealplanlægning, byggevedtægter, udviklingsplanlægning, offentlig transport, land- og skovbrug, energianvendelse og –produktion, vandforsyning, affaldshåndtering og offentlige indkøb er helt centralt placerede med hensyn til at bidrage til mainstreaming af tilpasningsstrategierne. Udfordringen består i at sikre, at servicen, infrastrukturen og bygningerne er bæredygtige nu og i fremtiden. De lokale og regionale myndigheder vil skulle indgå i et samarbejde med andre om at udvikle robuste strategiske og lokale katastrofeberedskabsplaner og udvide den eksisterende kapacitet, så den er gearet til ekstreme vejrforhold, eftersom disse kommer til at optræde hyppigere og med større intensitet. |
| --- | --- |

11.

mener, at de lokale og regionale myndigheder via deres ansvar for områder som fysisk planlægning, arealplanlægning, byggevedtægter, udviklingsplanlægning, offentlig transport, land- og skovbrug, energianvendelse og –produktion, vandforsyning, affaldshåndtering og offentlige indkøb er helt centralt placerede med hensyn til at bidrage til mainstreaming af tilpasningsstrategierne. Udfordringen består i at sikre, at servicen, infrastrukturen og bygningerne er bæredygtige nu og i fremtiden. De lokale og regionale myndigheder vil skulle indgå i et samarbejde med andre om at udvikle robuste strategiske og lokale katastrofeberedskabsplaner og udvide den eksisterende kapacitet, så den er gearet til ekstreme vejrforhold, eftersom disse kommer til at optræde hyppigere og med større intensitet.

Vedrørende EU's rolle

REGIONSUDVALGET

| 12. | mener, at en integreret tilgang blandt EU's medlemsstater er af afgørende betydning. Dette vil reducere omkostningerne, ved at der deles erfaringer og ekspertise, og gøre det muligt at udvikle og få vedtaget bedste praksis i alle medlemsstater. Regionsudvalget kan medvirke til at hjælpe de lokale og regionale myndigheder med at organisere erfaringsudvekslingen, eftersom det er vigtigt at udvikle en integreret tilgang. |
| --- | --- |

12.

mener, at en integreret tilgang blandt EU's medlemsstater er af afgørende betydning. Dette vil reducere omkostningerne, ved at der deles erfaringer og ekspertise, og gøre det muligt at udvikle og få vedtaget bedste praksis i alle medlemsstater. Regionsudvalget kan medvirke til at hjælpe de lokale og regionale myndigheder med at organisere erfaringsudvekslingen, eftersom det er vigtigt at udvikle en integreret tilgang.

Vedrørende indarbejdelse af foranstaltninger i den nuværende politik og lovgivning

REGIONSUDVALGET

| 13. | mener, at tilpasningen skal indarbejdes i alle EU's eksisterende politikrammer som en eksplicit målsætning, dvs. også i EU's landbrugspolitik og politikken for udvikling af landdistrikter, og i støtteprogrammer, f.eks. i samhørighedspolitikken, så disse kan bringes i bedre overensstemmelse med de tilpasningsbehov, som falder inden for de lokale og regionale myndigheders kompetenceområde. Det er vigtigt, at de også fremover er fleksible, da tilpasningen vil være en løbende proces, og de lokale og regionale behov vil blive ved med at ændre sig, som tiden går; |
| --- | --- |

13.

mener, at tilpasningen skal indarbejdes i alle EU's eksisterende politikrammer som en eksplicit målsætning, dvs. også i EU's landbrugspolitik og politikken for udvikling af landdistrikter, og i støtteprogrammer, f.eks. i samhørighedspolitikken, så disse kan bringes i bedre overensstemmelse med de tilpasningsbehov, som falder inden for de lokale og regionale myndigheders kompetenceområde. Det er vigtigt, at de også fremover er fleksible, da tilpasningen vil være en løbende proces, og de lokale og regionale behov vil blive ved med at ændre sig, som tiden går;

| 14. | mener, at en del af den nuværende lovgivning er i strid med behovet for at tilpasse sig til klimaændringerne; Habitat-direktivet er f.eks. nødt til at blive ændret i lyset af de sandsynlige forandringer af hidtil udpegede habitater, der skal modificeres som følge af klimaændringerne, ligesom vandrammedirektivet skal ændres, da vandkvaliteten vil blive negativt påvirket i visse områder på grund af mindre nedbør. En stor del af den nuværende lovgivning er nødt til at blive revideret for at sikre en hensigtsmæssig og vellykket tilpasning til klimaændringerne. |
| --- | --- |

14.

mener, at en del af den nuværende lovgivning er i strid med behovet for at tilpasse sig til klimaændringerne; Habitat-direktivet er f.eks. nødt til at blive ændret i lyset af de sandsynlige forandringer af hidtil udpegede habitater, der skal modificeres som følge af klimaændringerne, ligesom vandrammedirektivet skal ændres, da vandkvaliteten vil blive negativt påvirket i visse områder på grund af mindre nedbør. En stor del af den nuværende lovgivning er nødt til at blive revideret for at sikre en hensigtsmæssig og vellykket tilpasning til klimaændringerne.

Vedrørende en udvidelse af integreret klimaforskning

REGIONSUDVALGET

| 15. | er enigt i behovet for yderligere forskning med henblik på at fastslå, hvordan foranstaltninger, der træffes i en region eller eventuelt en anden medlemsstat, påvirker en anden region. En sådan forskning er afgørende for at sikre, at en lokal myndigheds planlægningsbeslutninger ikke får negativ indvirkning på nabokommuner eller kommuner på den anden side af landegrænser. Det gælder især spørgsmål som effektiv udnyttelse af vand og andre naturressourcer; |
| --- | --- |

15.

er enigt i behovet for yderligere forskning med henblik på at fastslå, hvordan foranstaltninger, der træffes i en region eller eventuelt en anden medlemsstat, påvirker en anden region. En sådan forskning er afgørende for at sikre, at en lokal myndigheds planlægningsbeslutninger ikke får negativ indvirkning på nabokommuner eller kommuner på den anden side af landegrænser. Det gælder især spørgsmål som effektiv udnyttelse af vand og andre naturressourcer;

| 16. | efterlyser forskning og frontlinjeovervågning, som kan medvirke til at foregribe ekstreme meteorologiske fænomener og bistå udviklingslandene, navnlig dem, der er truet af ørkendannelse; |
| --- | --- |

16.

efterlyser forskning og frontlinjeovervågning, som kan medvirke til at foregribe ekstreme meteorologiske fænomener og bistå udviklingslandene, navnlig dem, der er truet af ørkendannelse;

| 17. | opfordrer også til yderligere støtte til forskning og udvikling i betragtning af dets betydning med hensyn til at anspore til innovation og udvikling af innovative tilpasningsteknologier og produkter. På den måde har virksomheder, som beskæftiger sig med klimaændringernes virkninger, rig lejlighed til at udvikle innovative produkter og tjenester. |
| --- | --- |

17.

opfordrer også til yderligere støtte til forskning og udvikling i betragtning af dets betydning med hensyn til at anspore til innovation og udvikling af innovative tilpasningsteknologier og produkter. På den måde har virksomheder, som beskæftiger sig med klimaændringernes virkninger, rig lejlighed til at udvikle innovative produkter og tjenester.

Vedrørende inddragelse af det europæiske samfund, erhvervslivet og den offentlige sektor

REGIONSUDVALGET

| 18. | mener, at de lokale og regionale myndigheder gennem private og offentlige partnerskaber og mellemstatslige netværker i EU som f.eks. INTERREG (RFEC) vil spille en central rolle, når det drejer sig om at lette adgangen til og udbredelsen af information, ekspertise og god praksis. Disse partnerskaber og netværker vil være af stadig større betydning for samarbejdet mellem sektorer, regioner og medlemsstater og eksterne partnerlande; |
| --- | --- |

18.

mener, at de lokale og regionale myndigheder gennem private og offentlige partnerskaber og mellemstatslige netværker i EU som f.eks. INTERREG (RFEC) vil spille en central rolle, når det drejer sig om at lette adgangen til og udbredelsen af information, ekspertise og god praksis. Disse partnerskaber og netværker vil være af stadig større betydning for samarbejdet mellem sektorer, regioner og medlemsstater og eksterne partnerlande;

| 19. | støtter et samarbejde med udviklingslandene ved at bistå dem med tilpasningsstrategier og foreslår, at EU's eksterne aktioner understøtter dette, og mener, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en nøglerolle, hvad angår udveksling af god praksis og viden med udviklingslandene ved at benytte eksisterende forbindelser og netværker. Det beløb, EU afsætter til dette formål, bør stå i et rimeligt forhold til udviklingslandenes behov og EU's ansvar. |
| --- | --- |

19.

støtter et samarbejde med udviklingslandene ved at bistå dem med tilpasningsstrategier og foreslår, at EU's eksterne aktioner understøtter dette, og mener, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en nøglerolle, hvad angår udveksling af god praksis og viden med udviklingslandene ved at benytte eksisterende forbindelser og netværker. Det beløb, EU afsætter til dette formål, bør stå i et rimeligt forhold til udviklingslandenes behov og EU's ansvar.

Vedrørende de næste skridt

REGIONSUDVALGET

| 20. | mener, at disse spørgsmål skal takles hurtigst muligt, og at det skal indarbejdes i alle EU's fremtidige meddelelser og direktiver, at det er de lokale og regionale myndigheder, der sammen med en bred gruppe af sociale og økonomiske partnere, som disse myndigheder i forvejen samarbejder med, forvalter tilpasningen til klimaændringer; |
| --- | --- |

20.

mener, at disse spørgsmål skal takles hurtigst muligt, og at det skal indarbejdes i alle EU's fremtidige meddelelser og direktiver, at det er de lokale og regionale myndigheder, der sammen med en bred gruppe af sociale og økonomiske partnere, som disse myndigheder i forvejen samarbejder med, forvalter tilpasningen til klimaændringer;

| 21. | bifalder, at man allerede har taget fat på disse spørgsmål, og opfordrer Kommissionen til at blive ved med at behandle det som en prioritet; |
| --- | --- |

21.

bifalder, at man allerede har taget fat på disse spørgsmål, og opfordrer Kommissionen til at blive ved med at behandle det som en prioritet;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at erkende, hvor vigtige de lokale og regionale myndigheder er for udvikling og gennemførelse af tilpasningsforanstaltninger i forbindelse med klimaændringerne, samt til at indse nødvendigheden af, at de får den fornødne kompetence og økonomiske støtte, så de kan udvikle tilpasningsstrategier og gennemføre dem; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at erkende, hvor vigtige de lokale og regionale myndigheder er for udvikling og gennemførelse af tilpasningsforanstaltninger i forbindelse med klimaændringerne, samt til at indse nødvendigheden af, at de får den fornødne kompetence og økonomiske støtte, så de kan udvikle tilpasningsstrategier og gennemføre dem;

| 23. | opfordrer Kommissionen til ikke kun at se på miljøhensyn i opfølgningspapiret til denne grønbog, men også på klimaændringernes sociale og økonomiske virkninger; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til ikke kun at se på miljøhensyn i opfølgningspapiret til denne grønbog, men også på klimaændringernes sociale og økonomiske virkninger;

| 24. | finder, at udveksling af god praksis mellem de lokale og regionale myndigheder og medlemsstaterne er helt afgørende for at udvikle effektive tilpasningsstrategier, og anser det for EU's opgave at sikre, at denne udveksling af information og god praksis finder sted både i og uden for EU; |
| --- | --- |

24.

finder, at udveksling af god praksis mellem de lokale og regionale myndigheder og medlemsstaterne er helt afgørende for at udvikle effektive tilpasningsstrategier, og anser det for EU's opgave at sikre, at denne udveksling af information og god praksis finder sted både i og uden for EU;

| 25. | mener, at EU har en strategisk rolle, hvad angår planlægning og styring af indvandring; |
| --- | --- |

25.

mener, at EU har en strategisk rolle, hvad angår planlægning og styring af indvandring;

| 26. | opfordrer til en revision af EU's budget, programmer, politikker og især nøglelovgivning i lyset af de ændrede parametre, som klimaændringerne vil indebære. Udvalget opfordrer især til, at man som led i revisionen af EU's budget for 2008 overvejer at oprette en særlig konto udelukkende til tilpasning til klimaændringerne blandt de vigtigste budgetposter (den fælles landbrugspolitik, samhørighed, forskning osv.); |
| --- | --- |

26.

opfordrer til en revision af EU's budget, programmer, politikker og især nøglelovgivning i lyset af de ændrede parametre, som klimaændringerne vil indebære. Udvalget opfordrer især til, at man som led i revisionen af EU's budget for 2008 overvejer at oprette en særlig konto udelukkende til tilpasning til klimaændringerne blandt de vigtigste budgetposter (den fælles landbrugspolitik, samhørighed, forskning osv.);

| 27. | mener, at EU bør sætte større fokus på sin nuværende støtte til forskning i at løse problemer, der er forårsaget af klimaændringerne, samt innovative tilpasningsforanstaltninger. En sådan forskning kan lede til innovative løsninger, så Europa forbliver konkurrencedygtig. Forskningen bør dog koordineres bedre. Det er af afgørende betydning at afhjælpe de værste informationsbrister og at undgå overlap i forskningen; |
| --- | --- |

27.

mener, at EU bør sætte større fokus på sin nuværende støtte til forskning i at løse problemer, der er forårsaget af klimaændringerne, samt innovative tilpasningsforanstaltninger. En sådan forskning kan lede til innovative løsninger, så Europa forbliver konkurrencedygtig. Forskningen bør dog koordineres bedre. Det er af afgørende betydning at afhjælpe de værste informationsbrister og at undgå overlap i forskningen;

| 28. | er bekymret over, hvordan tilpasningsforanstaltninger truffet i én region eller medlemsstat eventuelt kan påvirke en anden region eller medlemsstat, og finder, at EU er det rette organ til at udstikke de strategiske rammer for, hvordan disse potentielle problemer kan løses; |
| --- | --- |

28.

er bekymret over, hvordan tilpasningsforanstaltninger truffet i én region eller medlemsstat eventuelt kan påvirke en anden region eller medlemsstat, og finder, at EU er det rette organ til at udstikke de strategiske rammer for, hvordan disse potentielle problemer kan løses;

| 29. | opfordrer til, at uddannelses- og kommunikationsprogrammer ansporer borgerne til at ændre deres adfærd, hvad angår vandforbrug, energiforbrug, genbrug og ressourcebevarelse. |
| --- | --- |

29.

opfordrer til, at uddannelses- og kommunikationsprogrammer ansporer borgerne til at ændre deres adfærd, hvad angår vandforbrug, energiforbrug, genbrug og ressourcebevarelse.

Bruxelles, den 28. november 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

| 26.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/25

---

Regionsudvalgets udtalelse om »En europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden«

(2008/C 53/05)

REGIONSUDVALGET

| — | understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en nøglerolle hvad angår fremme og pleje af kulturen, frem for alt når det gælder bevarelse af kulturarven og fremme af kunstnerisk innovation; |
| --- | --- |

—

understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en nøglerolle hvad angår fremme og pleje af kulturen, frem for alt når det gælder bevarelse af kulturarven og fremme af kunstnerisk innovation;

| — | peger på, at kultursektoren yder et vigtigt bidrag til gennemførelsen af målene i den reviderede Lissabon-strategi. Det gør i den sammenhæng opmærksom på de vældige muligheder for økonomisk udvikling, som kulturturisme indebærer for mange regioner. Det advarer imidlertid samtidig mod alt for ensidigt at betone kulturens økonomiske betydning. Lige så vigtig er kulturens betydning for etableringen af gode og dynamiske levevilkår — som er en forudsætning for udvikling; |
| --- | --- |

—

peger på, at kultursektoren yder et vigtigt bidrag til gennemførelsen af målene i den reviderede Lissabon-strategi. Det gør i den sammenhæng opmærksom på de vældige muligheder for økonomisk udvikling, som kulturturisme indebærer for mange regioner. Det advarer imidlertid samtidig mod alt for ensidigt at betone kulturens økonomiske betydning. Lige så vigtig er kulturens betydning for etableringen af gode og dynamiske levevilkår — som er en forudsætning for udvikling;

| — | beklager, at Kommissionen ved formuleringen af en kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden ikke kommer ind på de talrige partnerskaber mellem byer, kommuner og regioner; |
| --- | --- |

—

beklager, at Kommissionen ved formuleringen af en kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden ikke kommer ind på de talrige partnerskaber mellem byer, kommuner og regioner;

| — | er kritisk over for, at Kommissionen i sin meddelelse ikke oplyser, hvordan kulturdagsordenens store ambitioner skal finansieres; |
| --- | --- |

—

er kritisk over for, at Kommissionen i sin meddelelse ikke oplyser, hvordan kulturdagsordenens store ambitioner skal finansieres;

| — | er åben over for at indlede en konstruktiv debat om Kommissionens plan om at anvende den åbne koordinationsmetode på kulturområdet. Der bør her lægges vægt på de subnationale niveauer, som i høj grad har ansvaret for kulturområdet, ligesom den ekstra administrative byrde må begrænses til et minimum. |
| --- | --- |

—

er åben over for at indlede en konstruktiv debat om Kommissionens plan om at anvende den åbne koordinationsmetode på kulturområdet. Der bør her lægges vægt på de subnationale niveauer, som i høj grad har ansvaret for kulturområdet, ligesom den ekstra administrative byrde må begrænses til et minimum.

| Ordfører | : | Gerd HARMS (DE/PSE), Befuldmægtiget repræsentant for delstaten Brandenburg vedrørende føderale og europæiske anliggender, statssekretær i statskancelliet |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Gerd HARMS (DE/PSE), Befuldmægtiget repræsentant for delstaten Brandenburg vedrørende føderale og europæiske anliggender, statssekretær i statskancelliet

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden

KOM(2007) 242 endelig

Politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

| 1. | bifalder uforbeholdent Kommissionens overvejelser om en »europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden«. Her bliver der klart redegjort for kulturens centrale rolle i integrationsprocessen, idet det fastslås, at der er brug for passende instrumenter til at sikre, at Europas kulturelle rigdom og kulturelle mangfoldighed fuldt ud kan gøre sig gældende, så man — i og uden for EU — kan opfylde det »strategiske mål vedrørende velstand, solidaritet og sikkerhed«.
  Dertil kræves et øget samarbejde mellem alle kulturpolitiske aktører på alle niveauer og under hensyntagen til civilsamfundets repræsentanter og deres netværk.
  Med udarbejdelsen af en ny europæisk kulturdagsorden, der skal afspejle globaliseringen, får den lokale og regionale kulturpolitik større betydning: Globaliseringens udfordring indebærer uvægerligt en reaktivering af »Regionernes Europa«, ikke mindst i lyset af EU's subsidiaritetsprincip, som bygger på, at kulturer udvikler sig fra græsrodsniveau i byer og regioner. De lokale og regionale myndigheder spiller en nøglerolle hvad angår fremme og pleje af kulturen i deres respektive områder, frem for alt når det gælder bevarelse af kulturarven og fremme af kunstnerisk innovation, støtte til og fremme af kulturelle institutioner og initiativer, skoler og uddannelser samt afholdelse af festivaler og kulturelle arrangementer.
  Kvaliteten og omfanget af det kulturelle samarbejde, især i grænseoverskridende regioner, er af afgørende betydning for den europæiske integrationsproces i lyset af de globale udfordringer. |
| --- | --- |

1.

bifalder uforbeholdent Kommissionens overvejelser om en »europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden«. Her bliver der klart redegjort for kulturens centrale rolle i integrationsprocessen, idet det fastslås, at der er brug for passende instrumenter til at sikre, at Europas kulturelle rigdom og kulturelle mangfoldighed fuldt ud kan gøre sig gældende, så man — i og uden for EU — kan opfylde det »strategiske mål vedrørende velstand, solidaritet og sikkerhed«.

Dertil kræves et øget samarbejde mellem alle kulturpolitiske aktører på alle niveauer og under hensyntagen til civilsamfundets repræsentanter og deres netværk.

Med udarbejdelsen af en ny europæisk kulturdagsorden, der skal afspejle globaliseringen, får den lokale og regionale kulturpolitik større betydning: Globaliseringens udfordring indebærer uvægerligt en reaktivering af »Regionernes Europa«, ikke mindst i lyset af EU's subsidiaritetsprincip, som bygger på, at kulturer udvikler sig fra græsrodsniveau i byer og regioner. De lokale og regionale myndigheder spiller en nøglerolle hvad angår fremme og pleje af kulturen i deres respektive områder, frem for alt når det gælder bevarelse af kulturarven og fremme af kunstnerisk innovation, støtte til og fremme af kulturelle institutioner og initiativer, skoler og uddannelser samt afholdelse af festivaler og kulturelle arrangementer.

Kvaliteten og omfanget af det kulturelle samarbejde, især i grænseoverskridende regioner, er af afgørende betydning for den europæiske integrationsproces i lyset af de globale udfordringer.

| 2. | bifalder, at Kommissionen i sin meddelelse for første gang slår fast, at der er brug for en bred kulturdagsorden for at udarbejde en effektiv strategi, som tager hensyn til kulturens centrale rolle, såvel for forbindelserne mellem medlemsstaterne og deres regioner som for forbindelserne med tredjelande.
  Interkulturel udveksling bør være en hjørnesten i dialogen med kandidatlande og indgå i EU's naboskabspolitik. Desuden er Regionsudvalget enigt med Kommissionen i, at dialogen mellem trosretninger og -samfund bør støttes. |
| --- | --- |

2.

bifalder, at Kommissionen i sin meddelelse for første gang slår fast, at der er brug for en bred kulturdagsorden for at udarbejde en effektiv strategi, som tager hensyn til kulturens centrale rolle, såvel for forbindelserne mellem medlemsstaterne og deres regioner som for forbindelserne med tredjelande.

Interkulturel udveksling bør være en hjørnesten i dialogen med kandidatlande og indgå i EU's naboskabspolitik. Desuden er Regionsudvalget enigt med Kommissionen i, at dialogen mellem trosretninger og -samfund bør støttes.

| 3. | bifalder, at Kommissionen i sin meddelelse direkte nævner traktatgrundlaget i EF-traktatens artikel 151 (Amsterdam 1997) og subsidiaritetsprincippet, hvori det hedder, at






  — | Fællesskabet yder sit kulturpolitiske bidrag til Europas integration, »idet det respekterer den (dvs. medlemsstaternes) nationale og regionale mangfoldighed«; |
| --- | --- | --- |

3.

bifalder, at Kommissionen i sin meddelelse direkte nævner traktatgrundlaget i EF-traktatens artikel 151 (Amsterdam 1997) og subsidiaritetsprincippet, hvori det hedder, at

—

Fællesskabet yder sit kulturpolitiske bidrag til Europas integration, »idet det respekterer den (dvs. medlemsstaternes) nationale og regionale mangfoldighed«;

| — | Fællesskabet på alle kulturelle områder skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne samt med tredjelande og internationale organisationer, der beskæftiger sig med kulturelle forhold, herunder navnlig Europarådet; |
| --- | --- |

—

Fællesskabet på alle kulturelle områder skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne samt med tredjelande og internationale organisationer, der beskæftiger sig med kulturelle forhold, herunder navnlig Europarådet;

| — | Fællesskabet bør i alle sine aktiviteter tage højde for »kulturelle aspekter«, »navnlig med henblik på at respektere og fremme sine kulturers mangfoldighed«; |
| --- | --- |

—

Fællesskabet bør i alle sine aktiviteter tage højde for »kulturelle aspekter«, »navnlig med henblik på at respektere og fremme sine kulturers mangfoldighed«;

| — | Fællesskabet kan på det kulturpolitiske område kun støtte og udbygge medlemsstaternes foranstaltninger, men ikke erstatte disse med egne foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

Fællesskabet kan på det kulturpolitiske område kun støtte og udbygge medlemsstaternes foranstaltninger, men ikke erstatte disse med egne foranstaltninger.

| 4. | bifalder, at Kommissionen i sin meddelelse udtrykkeligt fremhæver, at Regionsudvalget har spillet en positiv rolle ved at tilskynde til kulturdagsordenen og inddrage lokale og regionale myndigheder og civilsamfundet i processen. |
| --- | --- |

4.

bifalder, at Kommissionen i sin meddelelse udtrykkeligt fremhæver, at Regionsudvalget har spillet en positiv rolle ved at tilskynde til kulturdagsordenen og inddrage lokale og regionale myndigheder og civilsamfundet i processen.

Meddelelsens hovedformål

| 5. | understreger og støtter meddelelsens målsætninger og mener, at de bør prioriteres på følgende måde:






  — | fremme af kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog; |
| --- | --- | --- |

5.

understreger og støtter meddelelsens målsætninger og mener, at de bør prioriteres på følgende måde:

—

fremme af kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog;

| — | fremme af kultur som et afgørende element i EU's internationale forbindelser; |
| --- | --- |

—

fremme af kultur som et afgørende element i EU's internationale forbindelser;

| — | fremme af kultur som en drivkraft i den kreative industri (Lissabon-strategien). |
| --- | --- |

—

fremme af kultur som en drivkraft i den kreative industri (Lissabon-strategien).

| 6. | værdsætter, at Kommissionen fremhæver kulturens og den kreative økonomis vigtige betydning for skabelsen af vækst og arbejdspladser. Kulturen er en af den europæiske økonomis vækstområder. Kultursektoren yder dermed et vigtigt bidrag til gennemførelsen af målene i den reviderede Lissabon-strategi. Tilskynder derfor Kommissionen til at foretage en bedre evaluering af den kulturelle og kreative sektors indvirkning på den regionale og lokale økonomi. |
| --- | --- |

6.

værdsætter, at Kommissionen fremhæver kulturens og den kreative økonomis vigtige betydning for skabelsen af vækst og arbejdspladser. Kulturen er en af den europæiske økonomis vækstområder. Kultursektoren yder dermed et vigtigt bidrag til gennemførelsen af målene i den reviderede Lissabon-strategi. Tilskynder derfor Kommissionen til at foretage en bedre evaluering af den kulturelle og kreative sektors indvirkning på den regionale og lokale økonomi.

| 7. | henviser i den forbindelse til kulturturismens særlige rolle. Regionsudvalget slår til lyd for større erfaringsudveksling på europæisk plan, hvor kulturturismebranchen, kulturelle foreninger og andre kulturpolitiske aktører samt repræsentanter for regionerne deltager. Det gør i den sammenhæng opmærksom på de gode muligheder for økonomisk udvikling, som kulturturisme indebærer for mange regioner, men også farerne for kulturarven, især gennem uhensigtsmæssig udnyttelse. |
| --- | --- |

7.

henviser i den forbindelse til kulturturismens særlige rolle. Regionsudvalget slår til lyd for større erfaringsudveksling på europæisk plan, hvor kulturturismebranchen, kulturelle foreninger og andre kulturpolitiske aktører samt repræsentanter for regionerne deltager. Det gør i den sammenhæng opmærksom på de gode muligheder for økonomisk udvikling, som kulturturisme indebærer for mange regioner, men også farerne for kulturarven, især gennem uhensigtsmæssig udnyttelse.

| 8. | Regionsudvalget giver sin fulde støtte til Lissabon-målene, men advarer samtidig mod alt for ensidigt at betone kulturens økonomiske betydning. Kulturens betydning for etableringen af gode og dynamiske levevilkår (en forudsætning for udvikling) er lige så vigtig. Det opfordrer Fællesskabet til først og fremmest at opfylde sin traktatfæstede opgave om at fremme »ikke-kommerciel kulturudveksling« (EF-traktatens artikel 151, stk. 2, litra c).
  Regionsudvalget vil have slået klart fast, at Lissabon-målene kun kan gennemføres effektivt, hvis EU i sin kulturindsats sætter fokus på den samfundsmæssige betydning af kulturens immaterielle værdier. Udvalget finder, at fremme af kulturel uddannelse og kulturelt samarbejde er en forudsætning for at kunne udnytte samfundets kreative ressourcer og sikre kultursektorens fremgang. Kultur kan eksistere uden en kultursektor, men ingen kultursektor kan overleve uden kultur. |
| --- | --- |

8.

Regionsudvalget giver sin fulde støtte til Lissabon-målene, men advarer samtidig mod alt for ensidigt at betone kulturens økonomiske betydning. Kulturens betydning for etableringen af gode og dynamiske levevilkår (en forudsætning for udvikling) er lige så vigtig. Det opfordrer Fællesskabet til først og fremmest at opfylde sin traktatfæstede opgave om at fremme »ikke-kommerciel kulturudveksling« (EF-traktatens artikel 151, stk. 2, litra c).

Regionsudvalget vil have slået klart fast, at Lissabon-målene kun kan gennemføres effektivt, hvis EU i sin kulturindsats sætter fokus på den samfundsmæssige betydning af kulturens immaterielle værdier. Udvalget finder, at fremme af kulturel uddannelse og kulturelt samarbejde er en forudsætning for at kunne udnytte samfundets kreative ressourcer og sikre kultursektorens fremgang. Kultur kan eksistere uden en kultursektor, men ingen kultursektor kan overleve uden kultur.

| 9. | Kulturens indre værdi er forbundet med ovenstående, og Regionsudvalget fremhæver vigtigheden af at fremme kvalitet. Ét mål for en europæisk kulturdagsorden bør være at opnå en dynamisk kulturudvikling og at præsentere banebrydende kultur i Europa og i en global sammenhæng. |
| --- | --- |

9.

Kulturens indre værdi er forbundet med ovenstående, og Regionsudvalget fremhæver vigtigheden af at fremme kvalitet. Ét mål for en europæisk kulturdagsorden bør være at opnå en dynamisk kulturudvikling og at præsentere banebrydende kultur i Europa og i en global sammenhæng.

| 10. | insisterer desuden på, at der tages skridt til at styrke og fremme international kulturudveksling, erhvervelse af interkulturelle kompetencer og flersprogethed blandt EU's borgere. |
| --- | --- |

10.

insisterer desuden på, at der tages skridt til at styrke og fremme international kulturudveksling, erhvervelse af interkulturelle kompetencer og flersprogethed blandt EU's borgere.

| 11. | anser planen om at etablere et »Erasmus for Kultur«-pilotprojekt — som den Amsterdam-baserede europæiske kulturstiftelse har taget initiativ til og som der for øjeblikket arbejdes videre med i Europa-Parlamentet og Kommissionens GD for Uddannelse og Kultur — som et egnet og støtteværdigt tiltag for at fremme kulturelt samarbejde, der udnytter regionernes og regionale organisationers og institutioners styrke, og som har en stor effekt på kulturlivet Udvalget er parat til at indgå i dette initiativ som partner. |
| --- | --- |

11.

anser planen om at etablere et »Erasmus for Kultur«-pilotprojekt — som den Amsterdam-baserede europæiske kulturstiftelse har taget initiativ til og som der for øjeblikket arbejdes videre med i Europa-Parlamentet og Kommissionens GD for Uddannelse og Kultur — som et egnet og støtteværdigt tiltag for at fremme kulturelt samarbejde, der udnytter regionernes og regionale organisationers og institutioners styrke, og som har en stor effekt på kulturlivet Udvalget er parat til at indgå i dette initiativ som partner.

| 12. | bekræfter, at det nuværende kulturprogram »Culture 2007« (2007-2013) samt andre programmer, der skal fremme den kulturelle udvikling i landdistrikterne »for at gøre regionerne mere attraktive«, har været effektive.
  Udvalget er kritisk over for, at EU og medlemsstaterne fortsat ikke har stillet tilstrækkeligt med midler til rådighed til dette formål. |
| --- | --- |

12.

bekræfter, at det nuværende kulturprogram »Culture 2007« (2007-2013) samt andre programmer, der skal fremme den kulturelle udvikling i landdistrikterne »for at gøre regionerne mere attraktive«, har været effektive.

Udvalget er kritisk over for, at EU og medlemsstaterne fortsat ikke har stillet tilstrækkeligt med midler til rådighed til dette formål.

| 13. | er overrasket over, at Kommissionen kun tager ringe notits af den nyeste udvikling inden for EU's mest attraktive kulturprojekter, nemlig den europæiske kulturhovedstad, og ikke synes at tillægge det nogen strategisk betydning. Kulturhovedstadsprogrammet er det europæiske kulturprojekt, der nyder størst popularitet. Det får en hurtigt voksende betydning i den kulturelle udvikling af byer og regioner, hvilket fremgår af det voksende antal nationale konkurrencer for at vinde titlen (for 2008 er der 8 konkurrenter i Storbritannien, for 2010 er der 18 konkurrenter i Tyskland og 11 i Ungarn, for 2011 er der i Finland 8 konkurrenter, for 2016 er der i Spanien allerede 7 konkurrenter). I forbindelse med kulturhovedstadsprocessen fra 2007 til 2010 har det en særlig effekt, at kultur forstås og behandles som drivkraft og ressource for samfundsmæssig udvikling og dermed bidrager betydeligt til at skabe en europæisk merværdi. |
| --- | --- |

13.

er overrasket over, at Kommissionen kun tager ringe notits af den nyeste udvikling inden for EU's mest attraktive kulturprojekter, nemlig den europæiske kulturhovedstad, og ikke synes at tillægge det nogen strategisk betydning. Kulturhovedstadsprogrammet er det europæiske kulturprojekt, der nyder størst popularitet. Det får en hurtigt voksende betydning i den kulturelle udvikling af byer og regioner, hvilket fremgår af det voksende antal nationale konkurrencer for at vinde titlen (for 2008 er der 8 konkurrenter i Storbritannien, for 2010 er der 18 konkurrenter i Tyskland og 11 i Ungarn, for 2011 er der i Finland 8 konkurrenter, for 2016 er der i Spanien allerede 7 konkurrenter). I forbindelse med kulturhovedstadsprocessen fra 2007 til 2010 har det en særlig effekt, at kultur forstås og behandles som drivkraft og ressource for samfundsmæssig udvikling og dermed bidrager betydeligt til at skabe en europæisk merværdi.

| 14. | opfordrer derfor Kommissionen til nøje at følge, analysere og fremme den nyeste udvikling inden for det europæiske kulturhovedstadsprogram.
  Der bør i den forbindelses lægges særlig vægt på:






  — | Et stærkt og effektivt samarbejde mellem Europas kulturhovedstæder fra 2007 til 2011; |
| --- | --- | --- |

14.

opfordrer derfor Kommissionen til nøje at følge, analysere og fremme den nyeste udvikling inden for det europæiske kulturhovedstadsprogram.

Der bør i den forbindelses lægges særlig vægt på:

—

Et stærkt og effektivt samarbejde mellem Europas kulturhovedstæder fra 2007 til 2011;

| — | samarbejdet mellem kulturhovedstæderne Ruhr 2010, Pécs 2010 og Istanbul 2010, både med henblik på det innovative potentiale ved en bæredygtig, kulturpræget byudvikling og de enestående muligheder for dialog med islam; |
| --- | --- |

—

samarbejdet mellem kulturhovedstæderne Ruhr 2010, Pécs 2010 og Istanbul 2010, både med henblik på det innovative potentiale ved en bæredygtig, kulturpræget byudvikling og de enestående muligheder for dialog med islam;

| — | Cultural Cities Net 2010, hvor over 20 storbyer i Ungarn, Tyskland og Tyrkiet for første gang er gået sammen om at udarbejde egne europæiske kulturmålsætninger, forberede 2010 sammen med kulturhovedstæderne og samtidig mange steder præsentere egne projekter. |
| --- | --- |

—

Cultural Cities Net 2010, hvor over 20 storbyer i Ungarn, Tyskland og Tyrkiet for første gang er gået sammen om at udarbejde egne europæiske kulturmålsætninger, forberede 2010 sammen med kulturhovedstæderne og samtidig mange steder præsentere egne projekter.

| 15. | vil for sit vedkommende se på udviklings- og integrationspotentialet, der, som det fastslås i de ungarske og tyske kulturbyers »Budapest-erklæring« fra 2005, udspringer af kultursamarbejdet i og for Europas regioner og storbyer. |
| --- | --- |

15.

vil for sit vedkommende se på udviklings- og integrationspotentialet, der, som det fastslås i de ungarske og tyske kulturbyers »Budapest-erklæring« fra 2005, udspringer af kultursamarbejdet i og for Europas regioner og storbyer.

| 16. | beklager, at Kommissionen ved fastlæggelsen af en kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden ikke kommer ind på de talrige partnerskaber mellem byer, kommuner og regioner, der har udviklet sig i Europa siden Anden Verdenskrigs afslutning. Netop sådanne partnerskaber mellem byer og regioner har haft og har fortsat en stabiliserende effekt på samfundet og yder et betydeligt bidrag til en fredelig udvikling og til at genforene Europa. Udvalget henstiller også, at Kommissionen ved udarbejdelsen af sine programmer tager behørigt hensyn til det kulturelle potentiale ved by- og regionspartnerskaber, der er så vigtige for samfundet som helhed, og medtænker nye kvalitative udviklinger. |
| --- | --- |

16.

beklager, at Kommissionen ved fastlæggelsen af en kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden ikke kommer ind på de talrige partnerskaber mellem byer, kommuner og regioner, der har udviklet sig i Europa siden Anden Verdenskrigs afslutning. Netop sådanne partnerskaber mellem byer og regioner har haft og har fortsat en stabiliserende effekt på samfundet og yder et betydeligt bidrag til en fredelig udvikling og til at genforene Europa. Udvalget henstiller også, at Kommissionen ved udarbejdelsen af sine programmer tager behørigt hensyn til det kulturelle potentiale ved by- og regionspartnerskaber, der er så vigtige for samfundet som helhed, og medtænker nye kvalitative udviklinger.

| 17. | bekræfter betydningen af programmet »Borgernes Europa« og dets indvirkning på den regionale og kommunale kulturudvikling og slår til lyd for, at dette program udvides. |
| --- | --- |

17.

bekræfter betydningen af programmet »Borgernes Europa« og dets indvirkning på den regionale og kommunale kulturudvikling og slår til lyd for, at dette program udvides.

| 18. | forventer konkrete forslag til udformningen af »Det europæiske år for interkulturel dialog« i 2008, og at Regionsudvalget inddrages heri. Tilskynder derfor GD for Uddannelse og Kultur til at vedblive med at fokusere på interkulturel dialog efter 2008 ved at fremme specifikke politikker og samarbejde med andre generaldirektorater. |
| --- | --- |

18.

forventer konkrete forslag til udformningen af »Det europæiske år for interkulturel dialog« i 2008, og at Regionsudvalget inddrages heri. Tilskynder derfor GD for Uddannelse og Kultur til at vedblive med at fokusere på interkulturel dialog efter 2008 ved at fremme specifikke politikker og samarbejde med andre generaldirektorater.

| 19. | er kritisk over for, at Kommissionen i sin meddelelse ikke oplyser, hvordan kulturdagsordenens store ambitioner skal finansieres, og udelukker, at dette kan ske ved at bruge de beskedne midler, der er afsat til programmet »Culture 2007«. Udvalget understreger i den forbindelse strukturfondenes nøglerolle, når det gælder fremme af kulturel infrastruktur og bevarelse af kulturarven og støtter Kommissionens plan om også at inddrage fremtidige kulturprojekter i andre fællesskabsprogrammer. På dette område forventer Regionsudvalget imidlertid mere konkrete udmeldinger. |
| --- | --- |

19.

er kritisk over for, at Kommissionen i sin meddelelse ikke oplyser, hvordan kulturdagsordenens store ambitioner skal finansieres, og udelukker, at dette kan ske ved at bruge de beskedne midler, der er afsat til programmet »Culture 2007«. Udvalget understreger i den forbindelse strukturfondenes nøglerolle, når det gælder fremme af kulturel infrastruktur og bevarelse af kulturarven og støtter Kommissionens plan om også at inddrage fremtidige kulturprojekter i andre fællesskabsprogrammer. På dette område forventer Regionsudvalget imidlertid mere konkrete udmeldinger.

| 20. | er enigt med Kommissionen i, at UNESCO-konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der trådte i kraft i marts 2007, er et vigtigt kulturpolitisk og folkeretsligt instrument, der er af stor betydning for både Fællesskabet og medlemsstaterne og også har regionale virkninger.

  opfordrer derfor Kommissionen til med forbehold af nærhedsprincippet at tage skridt til at gennemføre denne globale konvention. |
| --- | --- |

20.

er enigt med Kommissionen i, at UNESCO-konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der trådte i kraft i marts 2007, er et vigtigt kulturpolitisk og folkeretsligt instrument, der er af stor betydning for både Fællesskabet og medlemsstaterne og også har regionale virkninger.

opfordrer derfor Kommissionen til med forbehold af nærhedsprincippet at tage skridt til at gennemføre denne globale konvention.

| 21. | henviser derudover til, at en fælles ekstern kulturpolitik, vedtaget af medlemsstaterne, kun kan udvikles og gennemføres, hvis støtten til samarbejdsinitiativer og -aktiviteter gives til aktører fra medlemsstaterne, som opdyrker forbindelserne med tredjelande. Regionsudvalget opfordrer derfor også udtrykkeligt Kommissionen til at styrke og støtte initiativer som f.eks. EUNIC-processen (European Union National Institutes for Culture). |
| --- | --- |

21.

henviser derudover til, at en fælles ekstern kulturpolitik, vedtaget af medlemsstaterne, kun kan udvikles og gennemføres, hvis støtten til samarbejdsinitiativer og -aktiviteter gives til aktører fra medlemsstaterne, som opdyrker forbindelserne med tredjelande. Regionsudvalget opfordrer derfor også udtrykkeligt Kommissionen til at styrke og støtte initiativer som f.eks. EUNIC-processen (European Union National Institutes for Culture).

| 22. | er tilfreds med, at forfatningskonventets positive kulturgrundlag er blevet overtaget af Rådets konklusioner om en forfatningstraktat for Europa. |
| --- | --- |

22.

er tilfreds med, at forfatningskonventets positive kulturgrundlag er blevet overtaget af Rådets konklusioner om en forfatningstraktat for Europa.

| 23. | påpeger, at der mangler en henvisning til »Berlin-erklæringen« i anledning af 50-året for Rom-traktatens underskrivelse, som ikke blot betoner den økonomiske, men også den kulturelle betydning af integration og i den henseende fremhæver regionernes betydning. |
| --- | --- |

23.

påpeger, at der mangler en henvisning til »Berlin-erklæringen« i anledning af 50-året for Rom-traktatens underskrivelse, som ikke blot betoner den økonomiske, men også den kulturelle betydning af integration og i den henseende fremhæver regionernes betydning.

| 24. | ønsker at indlede en konstruktiv debat om Kommissionens plan om at anvende den åbne koordinationsmetode på kulturområdet. Udvalget minder i denne forbindelse om, at der bør lægges vægt på de subnationale niveauer, som i høj grad har ansvaret for kultur, og at den ekstra administrative byrde skal begrænses til et minimum. Regionsudvalget anbefaler, at man også udnytter de mange forskellige muligheder, som etableringen og understøttelsen af europæiske platforme og netværk giver. Udvalget mener især, at en øget promovering af fælles projekter mellem en række forskellige lande og fremme af udvekslingen af kulturarbejdere er en lovende måde at fremskynde og intensivere den europæiske integrationsproces på. |
| --- | --- |

24.

ønsker at indlede en konstruktiv debat om Kommissionens plan om at anvende den åbne koordinationsmetode på kulturområdet. Udvalget minder i denne forbindelse om, at der bør lægges vægt på de subnationale niveauer, som i høj grad har ansvaret for kultur, og at den ekstra administrative byrde skal begrænses til et minimum. Regionsudvalget anbefaler, at man også udnytter de mange forskellige muligheder, som etableringen og understøttelsen af europæiske platforme og netværk giver. Udvalget mener især, at en øget promovering af fælles projekter mellem en række forskellige lande og fremme af udvekslingen af kulturarbejdere er en lovende måde at fremskynde og intensivere den europæiske integrationsproces på.

| 25. | støtter Kommissionens plan om hvert andet år at gennemføre et europæisk kulturforum, hvor alle niveauer inden for kulturpolitikken og det praktiske kulturliv inddrages. |
| --- | --- |

25.

støtter Kommissionens plan om hvert andet år at gennemføre et europæisk kulturforum, hvor alle niveauer inden for kulturpolitikken og det praktiske kulturliv inddrages.

| 26. | er i den sammenhæng særdeles tilfreds med Kommissionens hensigt om hvert andet år at fremlægge en kulturpolitisk fremskridtsrapport, som især skal oplyse om, hvordan Kommissionen på de øvrige politikområder tager hensyn til artiklen om kulturaspekter (EF-traktatens artikel 151, stk. 4). |
| --- | --- |

26.

er i den sammenhæng særdeles tilfreds med Kommissionens hensigt om hvert andet år at fremlægge en kulturpolitisk fremskridtsrapport, som især skal oplyse om, hvordan Kommissionen på de øvrige politikområder tager hensyn til artiklen om kulturaspekter (EF-traktatens artikel 151, stk. 4).

Bruxelles, den 28. november 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

| 26.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/29

---

Regionsudvalgets udtalelse om »Uddannelse og bevidstgørelse til fremme af bæredygtig udvikling«

(2008/C 53/06)

REGIONSUDVALGET

| — | understreger, at uddannelse til bæredygtig udvikling ikke kan gennemføres i praksis uden inddragelse af de lokale og regionale myndigheder, da de lokale og regionale myndigheder i mange medlemsstater spiller en central rolle i opdragelsen til bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

—

understreger, at uddannelse til bæredygtig udvikling ikke kan gennemføres i praksis uden inddragelse af de lokale og regionale myndigheder, da de lokale og regionale myndigheder i mange medlemsstater spiller en central rolle i opdragelsen til bæredygtig udvikling;

| — | opfordrer til uddannelse til bæredygtig udvikling, der i højere grad inddrager miljøbeskyttelse, medborgerskab og sundhedsuddannelse i skolernes læseplaner, da det vil øge samfundets bevidsthed om og interesse for spørgsmålet; |
| --- | --- |

—

opfordrer til uddannelse til bæredygtig udvikling, der i højere grad inddrager miljøbeskyttelse, medborgerskab og sundhedsuddannelse i skolernes læseplaner, da det vil øge samfundets bevidsthed om og interesse for spørgsmålet;

| — | anbefaler oprettelsen af en attraktiv internetportal med løbende ajourført indhold samt reklame- og undervisningsmateriale for lærere, foreninger, lokale myndigheder og andre aktører, som er interesserede i at fremme bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

—

anbefaler oprettelsen af en attraktiv internetportal med løbende ajourført indhold samt reklame- og undervisningsmateriale for lærere, foreninger, lokale myndigheder og andre aktører, som er interesserede i at fremme bæredygtig udvikling;

| — | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at samarbejde med medierne, så de får en central rolle i udbredelsen af hensynet til bæredygtig udvikling ved at formidle dennes grundlæggende principper og fordele til den bredest mulige offentlighed på et letforståeligt sprog samt fremme og følge op på den offentlige debat om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

—

opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at samarbejde med medierne, så de får en central rolle i udbredelsen af hensynet til bæredygtig udvikling ved at formidle dennes grundlæggende principper og fordele til den bredest mulige offentlighed på et letforståeligt sprog samt fremme og følge op på den offentlige debat om dette spørgsmål;

| — | tilskynder medierne til at tage initiativer til at offentliggøre resultaterne af læring i bæredygtig udvikling og til at programlægge præsentationer af de lokale og regionale myndigheders foranstaltninger og aktiviteter på tidspunkter, hvor man kan nå ud til målgrupperne for aktiviteterne. |
| --- | --- |

—

tilskynder medierne til at tage initiativer til at offentliggøre resultaterne af læring i bæredygtig udvikling og til at programlægge præsentationer af de lokale og regionale myndigheders foranstaltninger og aktiviteter på tidspunkter, hvor man kan nå ud til målgrupperne for aktiviteterne.

| Ordfører | : | Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-AE), Borgmester i Lubicz, Formand for Underudvalget for Uddannelse og Kultur samt Det Fælles Udvalg for Regeringen og de Lokale Myndigheder |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-AE), Borgmester i Lubicz, Formand for Underudvalget for Uddannelse og Kultur samt Det Fælles Udvalg for Regeringen og de Lokale Myndigheder

Politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

| 1. | henviser til, at de lokale og regionale myndigheder i hele EU er en af de vigtigste aktører i udformningen af uddannelses- og informationspolitikken, herunder på bæredygtighedsområdet. De lokale og regionale myndigheders rolle går ud på at fremme, koordinere og støtte denne type aktiviteter. Uddannelse til bæredygtig udvikling kan derfor ikke gennemføres i praksis uden inddragelse af de lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

1.

henviser til, at de lokale og regionale myndigheder i hele EU er en af de vigtigste aktører i udformningen af uddannelses- og informationspolitikken, herunder på bæredygtighedsområdet. De lokale og regionale myndigheders rolle går ud på at fremme, koordinere og støtte denne type aktiviteter. Uddannelse til bæredygtig udvikling kan derfor ikke gennemføres i praksis uden inddragelse af de lokale og regionale myndigheder.

| 2. | bekræfter eksemplerne på bedste praksis, hvor de lokale og regionale myndigheder spiller en rolle i forbindelse med fremme, gennemførelse og koordinering af bæredygtig udvikling gennem uddannelse og undervisning. Projekter, som fortjener at blive udbredt som gode eksempler, er: RES (Network of Regions on Education for Sustainability), der blev lanceret af regionen Umbria i Italien, EU's uge for bæredygtig energi, det britiske projekt ChangeLAB (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour), uddannelsessystemet i Bayern (Tyskland) og Finland, hvor faget bæredygtig udvikling er obligatorisk, erhvervsuddannelsessystemet i Nederlandene samt arbejdet i de regionale centre for miljøuddannelse i Polen og folkeuniversiteternes rolle. |
| --- | --- |

2.

bekræfter eksemplerne på bedste praksis, hvor de lokale og regionale myndigheder spiller en rolle i forbindelse med fremme, gennemførelse og koordinering af bæredygtig udvikling gennem uddannelse og undervisning. Projekter, som fortjener at blive udbredt som gode eksempler, er: RES (Network of Regions on Education for Sustainability), der blev lanceret af regionen Umbria i Italien, EU's uge for bæredygtig energi, det britiske projekt ChangeLAB (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour), uddannelsessystemet i Bayern (Tyskland) og Finland, hvor faget bæredygtig udvikling er obligatorisk, erhvervsuddannelsessystemet i Nederlandene samt arbejdet i de regionale centre for miljøuddannelse i Polen og folkeuniversiteternes rolle.

| 3. | opfordrer til større opmærksomhed om følgende institutioners rolle hvad angår uformel uddannelse til bæredygtig udvikling: naturreservater, nationalparker, regionale beskyttede områder, museer og kunstcentre. Derudover kan sådanne være til stor støtte for den formelle uddannelse af lærere og elever på ovenstående område. |
| --- | --- |

3.

opfordrer til større opmærksomhed om følgende institutioners rolle hvad angår uformel uddannelse til bæredygtig udvikling: naturreservater, nationalparker, regionale beskyttede områder, museer og kunstcentre. Derudover kan sådanne være til stor støtte for den formelle uddannelse af lærere og elever på ovenstående område.

| 4. | fremhæver i den forbindelse, at udviklingen af et samarbejdsnetværk mellem regioner, lokalsamfund og de myndigheder, der dér arbejder for at fremme bedste praksis inden for bæredygtig udvikling og udveksling af erfaringer, er af afgørende betydning. Kommissionen bør, med deltagelse af Regionsudvalget, fungere som en instans, der bakker helhjertet op om registreringen og udbredelsen af bedste praksis på området uddannelse til bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

4.

fremhæver i den forbindelse, at udviklingen af et samarbejdsnetværk mellem regioner, lokalsamfund og de myndigheder, der dér arbejder for at fremme bedste praksis inden for bæredygtig udvikling og udveksling af erfaringer, er af afgørende betydning. Kommissionen bør, med deltagelse af Regionsudvalget, fungere som en instans, der bakker helhjertet op om registreringen og udbredelsen af bedste praksis på området uddannelse til bæredygtig udvikling.

| 5. | bifalder erklæringen om, at investering i menneskelig kapital er en forudsætning for bæredygtig udvikling i EU. |
| --- | --- |

5.

bifalder erklæringen om, at investering i menneskelig kapital er en forudsætning for bæredygtig udvikling i EU.

| 6. | mener, at uddannelse er den faktor, der forbinder de tre søjler i en bæredygtig udvikling — økonomisk udvikling, miljøbeskyttelse og socialudvikling. Uddannelse er forudsætningen for den enkeltes udvikling og deltagelse i det moderne samfund, og forudsætningen for udviklingen af samfundene selv. |
| --- | --- |

6.

mener, at uddannelse er den faktor, der forbinder de tre søjler i en bæredygtig udvikling — økonomisk udvikling, miljøbeskyttelse og socialudvikling. Uddannelse er forudsætningen for den enkeltes udvikling og deltagelse i det moderne samfund, og forudsætningen for udviklingen af samfundene selv.

| 7. | fremhæver, at uddannelse udgør det vigtigste element i en omfattende proces, der ikke alene indebærer drøftelse af selve idéen, men også forandring af livsstile i retning af respekt for principperne om bæredygtig udvikling i et forsøg på at forbedre folks livskvalitet. |
| --- | --- |

7.

fremhæver, at uddannelse udgør det vigtigste element i en omfattende proces, der ikke alene indebærer drøftelse af selve idéen, men også forandring af livsstile i retning af respekt for principperne om bæredygtig udvikling i et forsøg på at forbedre folks livskvalitet.

| 8. | bekræfter, at en passende opdragelse til og forklaring af fordelene ved bæredygtig udvikling kan bidrage til, at de nødvendige livsstilsændringer bliver mere acceptable, så konflikter mellem en traditionel livsstil, der opfattes som »bekvem«, og nyere, mere bæredygtige livsstilsformer, undgås. |
| --- | --- |

8.

bekræfter, at en passende opdragelse til og forklaring af fordelene ved bæredygtig udvikling kan bidrage til, at de nødvendige livsstilsændringer bliver mere acceptable, så konflikter mellem en traditionel livsstil, der opfattes som »bekvem«, og nyere, mere bæredygtige livsstilsformer, undgås.

| 9. | bifalder ligeledes, at et af strategiens primære mål er at sikre social lighed og samhørighed gennem uddannelse, oplysningsaktiviteter osv. |
| --- | --- |

9.

bifalder ligeledes, at et af strategiens primære mål er at sikre social lighed og samhørighed gennem uddannelse, oplysningsaktiviteter osv.

| 10. | understreger, at i mange medlemsstater spiller de lokale og regionale myndigheder en central rolle i opdragelsen til bæredygtig udvikling. Ikke kun pga. eventuelle formelle kompetencer på førskole-, grundskole- eller højere uddannelsesniveau, men ligeledes gennem voksenuddannelse samt kulturpleje og støtte hertil. De optræder ligeledes som en rollemodel for lokale arbejdsgivere og investorer samt leverandører af tjenesteydelser og forsyningspligtydelser. |
| --- | --- |

10.

understreger, at i mange medlemsstater spiller de lokale og regionale myndigheder en central rolle i opdragelsen til bæredygtig udvikling. Ikke kun pga. eventuelle formelle kompetencer på førskole-, grundskole- eller højere uddannelsesniveau, men ligeledes gennem voksenuddannelse samt kulturpleje og støtte hertil. De optræder ligeledes som en rollemodel for lokale arbejdsgivere og investorer samt leverandører af tjenesteydelser og forsyningspligtydelser.

| 11. | gør opmærksom på, at medlemsstaterne har forskellige erfaringer med opbygningen af et samfund og en økonomi, der er forenelige med principperne om bæredygtig udvikling. For at øge bevidstheden om betydningen af bæredygtig udvikling er det nødvendigt at udvikle særlige uddannelsesfremmende programmer i de nye medlemsstater og i ansøgerlandene. Tackling af sociale problemer og økonomiske og politiske udfordringer kræver forskellige strategier. |
| --- | --- |

11.

gør opmærksom på, at medlemsstaterne har forskellige erfaringer med opbygningen af et samfund og en økonomi, der er forenelige med principperne om bæredygtig udvikling. For at øge bevidstheden om betydningen af bæredygtig udvikling er det nødvendigt at udvikle særlige uddannelsesfremmende programmer i de nye medlemsstater og i ansøgerlandene. Tackling af sociale problemer og økonomiske og politiske udfordringer kræver forskellige strategier.

| 12. | I overensstemmelse med UNECE's (FN's Økonomiske Kommission for Europa) strategi for uddannelse for bæredygtig udvikling af 23. marts 2005 gøres der opmærksom på, at begrebet bæredygtig udvikling, er foranderligt, idet det ændrer sig i takt med vores forståelse af dets grundlæggende processer. Man bør derfor fremhæve betydningen af videnskabelig forskning, der bl.a. bør have som mål at overvåge de forandringer, der sker som følge af en bæredygtig udvikling, og omdefinere begrebet bæredygtig vækst. |
| --- | --- |

12.

I overensstemmelse med UNECE's (FN's Økonomiske Kommission for Europa) strategi for uddannelse for bæredygtig udvikling af 23. marts 2005 gøres der opmærksom på, at begrebet bæredygtig udvikling, er foranderligt, idet det ændrer sig i takt med vores forståelse af dets grundlæggende processer. Man bør derfor fremhæve betydningen af videnskabelig forskning, der bl.a. bør have som mål at overvåge de forandringer, der sker som følge af en bæredygtig udvikling, og omdefinere begrebet bæredygtig vækst.

Uddannelse som et middel til bevidstgørelse om principperne om og formålet med bæredygtig udvikling

| 13. | fremhæver, at uddannelse er den vigtigste måde, hvorpå man kan indføre værdier i det civile liv som støtter princippet om bæredygtig udvikling på en individuel basis. |
| --- | --- |

13.

fremhæver, at uddannelse er den vigtigste måde, hvorpå man kan indføre værdier i det civile liv som støtter princippet om bæredygtig udvikling på en individuel basis.

| 14. | understreger, at en vellykket uddannelse til bæredygtig udvikling ikke er mulig, uden at man i tilstrækkeligt omfang fremmer det engagement, den opbakning og de færdigheder, som kræves blandt lærerne og undervisningspersonalet. En vellykket uddannelse til bæredygtig udvikling kræver endvidere, at miljøbeskyttelse, medborgerskab og sundhedsuddannelse i højere grad indgår i skolernes læseplaner, da det vil øge samfundets bevidsthed om og interesse for dette emne. |
| --- | --- |

14.

understreger, at en vellykket uddannelse til bæredygtig udvikling ikke er mulig, uden at man i tilstrækkeligt omfang fremmer det engagement, den opbakning og de færdigheder, som kræves blandt lærerne og undervisningspersonalet. En vellykket uddannelse til bæredygtig udvikling kræver endvidere, at miljøbeskyttelse, medborgerskab og sundhedsuddannelse i højere grad indgår i skolernes læseplaner, da det vil øge samfundets bevidsthed om og interesse for dette emne.

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at udvide mulighederne for at integrere miljøspørgsmål og bæredygtig udvikling i de nationale uddannelsessystemer. |
| --- | --- |

15.

opfordrer medlemsstaterne til at udvide mulighederne for at integrere miljøspørgsmål og bæredygtig udvikling i de nationale uddannelsessystemer.

| 16. | mener, at børn og unge er blandt de vigtigste målgrupper for uddannelse til bæredygtighed, da de er grundlaget for den generation, for hvem disse principper vil stå i centrum for deres værdier og livsstil. Bæredygtig uddannelse bør også omfatte børn i førskolealderen. |
| --- | --- |

16.

mener, at børn og unge er blandt de vigtigste målgrupper for uddannelse til bæredygtighed, da de er grundlaget for den generation, for hvem disse principper vil stå i centrum for deres værdier og livsstil. Bæredygtig uddannelse bør også omfatte børn i førskolealderen.

| 17. | opfordrer til, at uddannelsessystemet lige fra børnehaveniveauet fremmer bæredygtig udvikling, og at børnenes viden ikke kun formidles via begreber, men navnlig også gennem en undervisning, som er baseret på sanseoplevelser og praktiske erfaringer. |
| --- | --- |

17.

opfordrer til, at uddannelsessystemet lige fra børnehaveniveauet fremmer bæredygtig udvikling, og at børnenes viden ikke kun formidles via begreber, men navnlig også gennem en undervisning, som er baseret på sanseoplevelser og praktiske erfaringer.

| 18. | fremhæver, at familien spiller en vigtig uddannelsesmæssig rolle. Den er grundlaget for enhver form for formel undervisning i bæredygtig udvikling. Regionsudvalget mener derfor, at råd til familien om, hvordan den anvender principperne for bæredygtig udvikling i dagligdagen, udgør en yderst vigtig del af den uformelle uddannelse på dette område. |
| --- | --- |

18.

fremhæver, at familien spiller en vigtig uddannelsesmæssig rolle. Den er grundlaget for enhver form for formel undervisning i bæredygtig udvikling. Regionsudvalget mener derfor, at råd til familien om, hvordan den anvender principperne for bæredygtig udvikling i dagligdagen, udgør en yderst vigtig del af den uformelle uddannelse på dette område.

| 19. | opfordrer til oprettelse af en attraktiv internetportal med løbende ajourført indhold samt reklame- og undervisningsmateriale for lærere, foreninger, lokale myndigheder og andre aktører, som er interesserede i at fremme bæredygtig udvikling. Portalen kunne oprettes på initiativ af medlemsstaternes undervisnings- og miljøministerier, og særligt udpegede embedsmænd kunne udarbejde forslag til webstedets indhold og offentliggøre ajourførte oplysninger om konferencer, initiativer og foranstaltninger til fremme af bæredygtig udvikling. Regelmæssigt samarbejde med andre institutioner, foreninger og stiftelser, der beskæftiger sig med bæredygtig udvikling, ville også være nyttigt. |
| --- | --- |

19.

opfordrer til oprettelse af en attraktiv internetportal med løbende ajourført indhold samt reklame- og undervisningsmateriale for lærere, foreninger, lokale myndigheder og andre aktører, som er interesserede i at fremme bæredygtig udvikling. Portalen kunne oprettes på initiativ af medlemsstaternes undervisnings- og miljøministerier, og særligt udpegede embedsmænd kunne udarbejde forslag til webstedets indhold og offentliggøre ajourførte oplysninger om konferencer, initiativer og foranstaltninger til fremme af bæredygtig udvikling. Regelmæssigt samarbejde med andre institutioner, foreninger og stiftelser, der beskæftiger sig med bæredygtig udvikling, ville også være nyttigt.

| 20. | mener, at uddannelse til bæredygtig udvikling bør omfatte aktioner, hvis målgruppe mere end nogensinde før omfatter iværksættere, landmænd, offentlig forvaltning, medierne og ngo'er. Disse grupper er især vigtige for integrationen af bæredygtig udvikling i dagligdagen. |
| --- | --- |

20.

mener, at uddannelse til bæredygtig udvikling bør omfatte aktioner, hvis målgruppe mere end nogensinde før omfatter iværksættere, landmænd, offentlig forvaltning, medierne og ngo'er. Disse grupper er især vigtige for integrationen af bæredygtig udvikling i dagligdagen.

| 21. | Uddannelse har ligeledes til opgave at bevidstgøre den politiske elite og samfundet om behovet for at høre arbejdsmarkedet og føre dialog i forbindelse med gennemførelsen af strategier for bæredygtig udvikling for derved at tage hensyn til samtlige berørte sektorers interesser og skabe balance mellem de enkelte udviklingsaspekter. |
| --- | --- |

21.

Uddannelse har ligeledes til opgave at bevidstgøre den politiske elite og samfundet om behovet for at høre arbejdsmarkedet og føre dialog i forbindelse med gennemførelsen af strategier for bæredygtig udvikling for derved at tage hensyn til samtlige berørte sektorers interesser og skabe balance mellem de enkelte udviklingsaspekter.

| 22. | bakker op om idéen om at etablere permanente forbindelser mellem Det Europæiske Ungdomsforum og de enkelte rådsformandskaber med henblik på at udveksle synspunkter om, i hvilken retning den bæredygtige udvikling skal gå. |
| --- | --- |

22.

bakker op om idéen om at etablere permanente forbindelser mellem Det Europæiske Ungdomsforum og de enkelte rådsformandskaber med henblik på at udveksle synspunkter om, i hvilken retning den bæredygtige udvikling skal gå.

| 23. | gør opmærksom på betydningen af internationale udvekslingsprogrammer for studerende og elever, der som noget af det vigtigste bl.a. skal øge bevidstheden om værdien af kulturel mangfoldighed og tolerance samt fremme forskellige løsninger for, hvordan man kan skabe bæredygtig udvikling. Programmer som Erasmus, Socrates, Grundtvig, Tempus osv. har udgjort og vil fortsat udgøre et centralt element i uddannelser, der fremmer udveksling af erfaringer fra det daglige liv med hensyn til en bæredygtig livsstil og udbredelse af bedste praksis på dette område. |
| --- | --- |

23.

gør opmærksom på betydningen af internationale udvekslingsprogrammer for studerende og elever, der som noget af det vigtigste bl.a. skal øge bevidstheden om værdien af kulturel mangfoldighed og tolerance samt fremme forskellige løsninger for, hvordan man kan skabe bæredygtig udvikling. Programmer som Erasmus, Socrates, Grundtvig, Tempus osv. har udgjort og vil fortsat udgøre et centralt element i uddannelser, der fremmer udveksling af erfaringer fra det daglige liv med hensyn til en bæredygtig livsstil og udbredelse af bedste praksis på dette område.

| 24. | foreslår, at der fortsat i bred forstand ydes støtte til bestræbelserne for at gøre landbruget grønnere, og at der navnlig skabes en efterspørgsel efter økologiske produkter, ved at man informerer samfundet om fødevarer af høj kvalitet og tilbyder landmænd efteruddannelse i miljøvenlig og integreret landbrug, miljøforanstaltninger inden for landbrug og skovbrug, dyrevelfærd og biomasseproduktion. |
| --- | --- |

24.

foreslår, at der fortsat i bred forstand ydes støtte til bestræbelserne for at gøre landbruget grønnere, og at der navnlig skabes en efterspørgsel efter økologiske produkter, ved at man informerer samfundet om fødevarer af høj kvalitet og tilbyder landmænd efteruddannelse i miljøvenlig og integreret landbrug, miljøforanstaltninger inden for landbrug og skovbrug, dyrevelfærd og biomasseproduktion.

| 25. | opfordrer til at øge udgifterne til miljøbevidstgørelse og i den sammenhæng sætte fokus på at skabe opbakning til indførelsen af tredjegenerationsrettigheder. Dette skal ske ved hjælp af uddannelse i rationel anvendelse af energi, fremme af vedvarende energikilder og miljøvenlige transportformer, bæredygtigt forbrug, anvendelse af miljø- og energimærker, betydningen af en miljøvenlig landbrugsproduktion, genbrug osv. |
| --- | --- |

25.

opfordrer til at øge udgifterne til miljøbevidstgørelse og i den sammenhæng sætte fokus på at skabe opbakning til indførelsen af tredjegenerationsrettigheder. Dette skal ske ved hjælp af uddannelse i rationel anvendelse af energi, fremme af vedvarende energikilder og miljøvenlige transportformer, bæredygtigt forbrug, anvendelse af miljø- og energimærker, betydningen af en miljøvenlig landbrugsproduktion, genbrug osv.

Livslang læring og bæredygtig udvikling

| 26. | opfordrer til, at der lægges større vægt på bæredygtig udvikling i det nye integrerede program for livslang læring. Uddannelse af høj kvalitet er af afgørende betydning for anerkendelsen af behovet for at integrere bæredygtig udvikling på alle livets områder. Med dette for øje opfordrer udvalget til at højne uddannelsen af embedsmænd, skole- og universitetslærere, offentligheden i almindelighed, volontører og frivillige samt økonomiske og sociale aktører og til deltagelse i arbejdsgrupper, seminarer og arbejdsforummer om dette emne på europæisk plan. |
| --- | --- |

26.

opfordrer til, at der lægges større vægt på bæredygtig udvikling i det nye integrerede program for livslang læring. Uddannelse af høj kvalitet er af afgørende betydning for anerkendelsen af behovet for at integrere bæredygtig udvikling på alle livets områder. Med dette for øje opfordrer udvalget til at højne uddannelsen af embedsmænd, skole- og universitetslærere, offentligheden i almindelighed, volontører og frivillige samt økonomiske og sociale aktører og til deltagelse i arbejdsgrupper, seminarer og arbejdsforummer om dette emne på europæisk plan.

| 27. | gør opmærksom på, at det er nødvendigt at gøre erhvervsuddannelsessystemerne mere fleksible, herunder gennem en mere omhyggelig anvendelse af procedurer for godkendelse af uformelt erhvervede færdigheder for derved at lette adgangen til erhvervsuddannelserne for personer, der er udelukket fra uddannelsessystemet. Gode eksempler herpå er de finske og hollandske modeller for certificering og godkendelse af uformelt erhvervede faglige færdigheder. |
| --- | --- |

27.

gør opmærksom på, at det er nødvendigt at gøre erhvervsuddannelsessystemerne mere fleksible, herunder gennem en mere omhyggelig anvendelse af procedurer for godkendelse af uformelt erhvervede færdigheder for derved at lette adgangen til erhvervsuddannelserne for personer, der er udelukket fra uddannelsessystemet. Gode eksempler herpå er de finske og hollandske modeller for certificering og godkendelse af uformelt erhvervede faglige færdigheder.

| 28. | anbefaler, at medlemsstaterne i fællesskab udarbejder en EU-omspændende model for uddannelse til bæredygtig udvikling, der tager udgangspunkt i følgende:






  — | Hele undervisningssektoren forpligtes til at fremme den miljø- og bæredygtighedsmæssige kvalitet af skolerne og deres omgivelser. |
| --- | --- | --- |

28.

anbefaler, at medlemsstaterne i fællesskab udarbejder en EU-omspændende model for uddannelse til bæredygtig udvikling, der tager udgangspunkt i følgende:

—

Hele undervisningssektoren forpligtes til at fremme den miljø- og bæredygtighedsmæssige kvalitet af skolerne og deres omgivelser.

| — | Bæredygtig forvaltning af skoler, herunder miljøvenlighed i forbindelse med indkøb, affaldshåndtering, energieffektivitet, vandforbrug, støjforurening og sikkerhed. |
| --- | --- |

—

Bæredygtig forvaltning af skoler, herunder miljøvenlighed i forbindelse med indkøb, affaldshåndtering, energieffektivitet, vandforbrug, støjforurening og sikkerhed.

| — | Uddannelse af sektorens undervisere afpasset efter disses fagområder. |
| --- | --- |

—

Uddannelse af sektorens undervisere afpasset efter disses fagområder.

| — | Miljøundervisning som led i skolernes læseplaner. |
| --- | --- |

—

Miljøundervisning som led i skolernes læseplaner.

| — | Inddragelse af undervisningssektoren i lokalsamfundet. |
| --- | --- |

—

Inddragelse af undervisningssektoren i lokalsamfundet.

| — | Integration af lokale Agenda 21-initiativer med skolernes Agenda 21-projekter. |
| --- | --- |

—

Integration af lokale Agenda 21-initiativer med skolernes Agenda 21-projekter.

| — | Definition af specifikke indikatorer til måling af, i hvor høj grad skoler har indarbejdet uddannelse til bæredygtig udvikling i deres årsplaner, og derigennem måling af skolernes bæredygtighedsstandard. |
| --- | --- |

—

Definition af specifikke indikatorer til måling af, i hvor høj grad skoler har indarbejdet uddannelse til bæredygtig udvikling i deres årsplaner, og derigennem måling af skolernes bæredygtighedsstandard.

| 29. | mener, at fjernundervisning er et af de vigtigste midler, hvormed man kan nå ud til de befolkningsgrupper, der traditionelt er udelukket fra uddannelsesmuligheder: indbyggerne i landdistrikter, handicappede, hjemmegående kvinder osv. Disse grupper udgør et latent og uudnyttet potentiale for udviklingen af det europæiske samfund. Regionsudvalget foreslår, at man øger udgifterne til udvikling af platforme for gratis fjernundervisning og til udvikling af fjernundervisningsprogrammer, herunder folkeoplysningsprogrammer. |
| --- | --- |

29.

mener, at fjernundervisning er et af de vigtigste midler, hvormed man kan nå ud til de befolkningsgrupper, der traditionelt er udelukket fra uddannelsesmuligheder: indbyggerne i landdistrikter, handicappede, hjemmegående kvinder osv. Disse grupper udgør et latent og uudnyttet potentiale for udviklingen af det europæiske samfund. Regionsudvalget foreslår, at man øger udgifterne til udvikling af platforme for gratis fjernundervisning og til udvikling af fjernundervisningsprogrammer, herunder folkeoplysningsprogrammer.

| 30. | påpeger, at det er bydende nødvendigt at sætte obligatorisk undervisning i en lokal og regional sammenhæng. Med henblik herpå foreslår udvalget, at man systematisk udvider R3L-netværket (Regional Statutory Education Networks) til at omfatte alle regioner i EU, herunder EØS-/EFTA-landene og kandidatlandene. |
| --- | --- |

30.

påpeger, at det er bydende nødvendigt at sætte obligatorisk undervisning i en lokal og regional sammenhæng. Med henblik herpå foreslår udvalget, at man systematisk udvider R3L-netværket (Regional Statutory Education Networks) til at omfatte alle regioner i EU, herunder EØS-/EFTA-landene og kandidatlandene.

| 31. | er tilfreds med bestemmelserne i den fornyede strategi, der fremhæver nødvendigheden af at reducere antallet af elever, som forlader uddannelsessystemet i en tidlig alder, til 10 %. |
| --- | --- |

31.

er tilfreds med bestemmelserne i den fornyede strategi, der fremhæver nødvendigheden af at reducere antallet af elever, som forlader uddannelsessystemet i en tidlig alder, til 10 %.

Bæredygtig udvikling og vidensamfundet

| 32. | mener ikke, at bæredygtig udvikling er mulig uden et vidensamfund. Hvis EU-landene skal udvikle sig økonomisk og klare sig i den globale konkurrence, vil det kræve, at samfundet bliver mere bevidst om betydningen af uddannelse og forskning, at videnskabens anseelse øges, og at de naturvidenskabelige fag styrkes. Hovedparten af ansvaret herfor vil ligge hos de lokale og regionale aktører, der udøver en direkte indflydelse på den formelle primære og sekundære undervisning. |
| --- | --- |

32.

mener ikke, at bæredygtig udvikling er mulig uden et vidensamfund. Hvis EU-landene skal udvikle sig økonomisk og klare sig i den globale konkurrence, vil det kræve, at samfundet bliver mere bevidst om betydningen af uddannelse og forskning, at videnskabens anseelse øges, og at de naturvidenskabelige fag styrkes. Hovedparten af ansvaret herfor vil ligge hos de lokale og regionale aktører, der udøver en direkte indflydelse på den formelle primære og sekundære undervisning.

| 33. | henleder, set i lyset af det fortsatte fald i antallet af studerende inden for de eksakte videnskaber, opmærksomheden på, at børn og unges interesse for naturvidenskab må fremmes (f.eks. gennem øget brug af eksperimenterende pædagogik), hvis principperne for bæredygtig udvikling skal gennemføres. Derudover er der et behov for at intensivere den kønsmæssige mainstreaming, hvilket vil gøre sit til at øge antallet af unge, der læser eksakte videnskaber. |
| --- | --- |

33.

henleder, set i lyset af det fortsatte fald i antallet af studerende inden for de eksakte videnskaber, opmærksomheden på, at børn og unges interesse for naturvidenskab må fremmes (f.eks. gennem øget brug af eksperimenterende pædagogik), hvis principperne for bæredygtig udvikling skal gennemføres. Derudover er der et behov for at intensivere den kønsmæssige mainstreaming, hvilket vil gøre sit til at øge antallet af unge, der læser eksakte videnskaber.

| 34. | mener, at indsatsen for at skabe tættere forbindelser mellem forskningssektoren, uddannelsessystemet og de regionale myndigheder bør fortsætte. Med dette mål for øje bør kendskabet til bedste praksis, der anvendes inden for EU's rammeprogrammer udbredes, så regionerne bliver klar over de fordele, der ligger i et sådant samarbejde. Regionsudvalget værdsætter den rolle, rammeprogrammerne spiller for overvågningen af de forandringer, der skyldes bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

34.

mener, at indsatsen for at skabe tættere forbindelser mellem forskningssektoren, uddannelsessystemet og de regionale myndigheder bør fortsætte. Med dette mål for øje bør kendskabet til bedste praksis, der anvendes inden for EU's rammeprogrammer udbredes, så regionerne bliver klar over de fordele, der ligger i et sådant samarbejde. Regionsudvalget værdsætter den rolle, rammeprogrammerne spiller for overvågningen af de forandringer, der skyldes bæredygtig udvikling.

Forandringer i det europæiske samfund, bæredygtig udvikling og uddannelse

| 35. | opfordrer, i betragtning af den europæiske befolknings aldring til, at der gøres en indsats for at omstrukturere uddannelsessystemerne, således at også de ældre bliver fuldt integrerede i samfundet. |
| --- | --- |

35.

opfordrer, i betragtning af den europæiske befolknings aldring til, at der gøres en indsats for at omstrukturere uddannelsessystemerne, således at også de ældre bliver fuldt integrerede i samfundet.

| 36. | I lyset af de aktuelle og forestående demografiske, migratoriske og kulturelle udviklingstendenser i Europa er tolerance over for mangfoldighed i samfundet en hovedforudsætning for vedvarende udvikling. Opfordrer medlemsstaterne til at fremme uddannelsesmodeller, hvor tolerance over for andre religioner, kulturer, køn og livsstile udgør et centralt element i borgeroplysningen. |
| --- | --- |

36.

I lyset af de aktuelle og forestående demografiske, migratoriske og kulturelle udviklingstendenser i Europa er tolerance over for mangfoldighed i samfundet en hovedforudsætning for vedvarende udvikling. Opfordrer medlemsstaterne til at fremme uddannelsesmodeller, hvor tolerance over for andre religioner, kulturer, køn og livsstile udgør et centralt element i borgeroplysningen.

| 37. | opfordrer til større opmærksomhed omkring spørgsmålet om støtte til de lokale og regionale myndigheder i deres arbejde med at integrere bæredygtig udvikling i de tiltag, der skal fremme en sund livsstil og en sundhedsfremmende politik. |
| --- | --- |

37.

opfordrer til større opmærksomhed omkring spørgsmålet om støtte til de lokale og regionale myndigheder i deres arbejde med at integrere bæredygtig udvikling i de tiltag, der skal fremme en sund livsstil og en sundhedsfremmende politik.

Medier og uddannelse for bæredygtig udvikling

| 38. | opfordrer i lyset af ovenstående de lokale og regionale myndigheder til at samarbejde med medierne, der spiller en central rolle i udbredelsen af tanken om bæredygtig udvikling ved at formidle dennes grundlæggende principper og fortrin til den brede offentlighed på et letforståeligt sprog og fremme og følge op på den offentlige debat om dette emne. |
| --- | --- |

38.

opfordrer i lyset af ovenstående de lokale og regionale myndigheder til at samarbejde med medierne, der spiller en central rolle i udbredelsen af tanken om bæredygtig udvikling ved at formidle dennes grundlæggende principper og fortrin til den brede offentlighed på et letforståeligt sprog og fremme og følge op på den offentlige debat om dette emne.

| 39. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at arbejde snævert sammen med medierne for at udbrede god praksis med hensyn til bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

39.

opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at arbejde snævert sammen med medierne for at udbrede god praksis med hensyn til bæredygtig udvikling.

| 40. | I betragtning af ovennævnte bemærkninger om de regionale og lokale myndigheders rolle i forbindelse med uddannelse til bæredygtig udvikling opfordres de lokale og regionale myndigheder til at udvikle deres egne kommunikationsstrategier for fremme af bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

40.

I betragtning af ovennævnte bemærkninger om de regionale og lokale myndigheders rolle i forbindelse med uddannelse til bæredygtig udvikling opfordres de lokale og regionale myndigheder til at udvikle deres egne kommunikationsstrategier for fremme af bæredygtig udvikling.

| 41. | opfordrer til en styrkelse af regionernes eksisterende initiativer som f.eks. kampagner for bæredygtig udvikling og større støtte og bakker op om uddannelse og rådgivning på disse områder. |
| --- | --- |

41.

opfordrer til en styrkelse af regionernes eksisterende initiativer som f.eks. kampagner for bæredygtig udvikling og større støtte og bakker op om uddannelse og rådgivning på disse områder.

| 42. | tilskynder offentlige institutioner til at indgå samarbejdsaftaler med offentlige og private medieorganisationer, således at miljøspørgsmål indgår i dokumentar-, uddannelses- og underholdningsprogrammer, og at branchens personale er trænet i at behandle sådanne spørgsmål på en rent videnskabelig måde. Endvidere er der behov for at planlægge målrettede kommunikationsstrategier, der ikke blot behandler det pågældende emne eller problem, men også tilpasses de befolkningsgrupper, de er rettet imod, således at adfærdsmønstre og holdninger, der harmonerer med bæredygtig udvikling, formidles ud. |
| --- | --- |

42.

tilskynder offentlige institutioner til at indgå samarbejdsaftaler med offentlige og private medieorganisationer, således at miljøspørgsmål indgår i dokumentar-, uddannelses- og underholdningsprogrammer, og at branchens personale er trænet i at behandle sådanne spørgsmål på en rent videnskabelig måde. Endvidere er der behov for at planlægge målrettede kommunikationsstrategier, der ikke blot behandler det pågældende emne eller problem, men også tilpasses de befolkningsgrupper, de er rettet imod, således at adfærdsmønstre og holdninger, der harmonerer med bæredygtig udvikling, formidles ud.

| 43. | tilskynder medierne til at tage initiativer til at offentliggøre resultaterne at læring i bæredygtig udvikling og til at programlægge præsentationer af de lokale og regionale myndigheders foranstaltninger og aktiviteter på tidspunkter, hvor man kan nå ud til målgrupperne for aktiviteterne. |
| --- | --- |

43.

tilskynder medierne til at tage initiativer til at offentliggøre resultaterne at læring i bæredygtig udvikling og til at programlægge præsentationer af de lokale og regionale myndigheders foranstaltninger og aktiviteter på tidspunkter, hvor man kan nå ud til målgrupperne for aktiviteterne.

Bruxelles, den 28. november 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

BILAG

1.   Eksempler på bedste praksis opnået i kraft spørgeskemasvarene

Bulgarien

Dobrich kommune i Bulgarien planlægger at føre en aktiv kampagne blandt børn, studerende og voksne og at bruge reklamemateriale med deltagelse af lokale dagblade, radio og fjernsyn for at øge bevidstheden omkring indførelse af affaldssortering. Kommunen er indstillet på at dele resultaterne og erfaringerne ved dette systems indførelse med Regionsudvalget på et senere stadium.

Cypern

Den græsk-cypriotiske by Ayios Athanasios har oprettet et »miljøuddannelsesteam« bestående af tidligere lærere, som er godt inde i emnet. De, der deltager i Grundtvig-programmet, har opstillet et program for at henlede opmærksomheden på miljøspørgsmål. Ayios Athanasios var hovedarrangør af denne proces. Der er udviklet et samarbejde mellem alle de uddannelsesinstitutioner, der bruger deres aktiviteter til at fremme miljøbeskyttelse, genbrug, bæredygtighed mv.

Spanien

Det spanske »Área de Gobierno de Medio Ambiente, Dirección General de Sostenibilidad y Agenda 21, Departamento de Educación para el Desarrollo Sostenible« har et projekt »miljøpraksis under sportsbegivenheder«. Målet er at udbygge sportspotentiale som et redskab i miljøuddannelse for at indføje miljøkriterier i tilrettelæggelsen af sportsarrangementer og fremme miljø- og byvenlig offentlig know-how og adfærd blandt begivenhedens arrangører, idrætsfolkene og tilskuerne. Miljøpraksis ved afholdelsen af sportsbegivenheder iværksættes på 3 områder:

| — | Madrid som det sted, hvor nationale og internationale sportskonkurrencer finder sted, i samarbejde med de pågældende forbund. |
| --- | --- |

—

Madrid som det sted, hvor nationale og internationale sportskonkurrencer finder sted, i samarbejde med de pågældende forbund.

| — | Madrid som arrangør af begivenheder i mindre målestok, ofte i de enkelte kvarterer. |
| --- | --- |

—

Madrid som arrangør af begivenheder i mindre målestok, ofte i de enkelte kvarterer.

| — | Oprettelse af et særligt, frivilligt miljøorgan, som skal inddrages i sportsarrangementer. |
| --- | --- |

—

Oprettelse af et særligt, frivilligt miljøorgan, som skal inddrages i sportsarrangementer.

Arrangementerne kan inddeles i 3 typer alt efter omfanget af deres miljøpåvirkning:

| — | Sportsarrangementer på sportsanlæg. Der er tale om arrangementer, som finder sted indendørs eller udendørs på sportsanlæg såsom stadions, swimmingpools, sportshaller, atletikbaner mv. |
| --- | --- |

—

Sportsarrangementer på sportsanlæg. Der er tale om arrangementer, som finder sted indendørs eller udendørs på sportsanlæg såsom stadions, swimmingpools, sportshaller, atletikbaner mv.

| — | Gadesportsbegivenheder, som kræver særlig trafikomlægning, ruteforberedelse og affaldsstyring. Dette gælder for maraton- og cykelløb. |
| --- | --- |

—

Gadesportsbegivenheder, som kræver særlig trafikomlægning, ruteforberedelse og affaldsstyring. Dette gælder for maraton- og cykelløb.

| — | Sportsarrangementer, der afholdes i grønne områder. I dette tilfælde kan der benyttes parker i byer. Der kan være tale om atletikkonkurrencer, cykelløb eller udendørs svømmekonkurrencer. |
| --- | --- |

—

Sportsarrangementer, der afholdes i grønne områder. I dette tilfælde kan der benyttes parker i byer. Der kan være tale om atletikkonkurrencer, cykelløb eller udendørs svømmekonkurrencer.

Foranstaltninger til at takle de forskellige konsekvenser af arrangementerne (med særlig vægt på miljøeffekten af affald, mobilitet og energi- og vandforbrug) kan klassificeres som god miljøpraksis ved forberedelsen af arrangementet, under arrangementet og efter arrangementet.

Departementet arrangerede i april 2007 det 30. maratonløb i Madrid i samarbejde med MAPOMA, som er en privat arrangør. Der blev taget skridt vedrørende følgende:

| — | Minimering af affald, fjernelse af svampe, appelsiner og flaskekapsler. |
| --- | --- |

—

Minimering af affald, fjernelse af svampe, appelsiner og flaskekapsler.

| — | Øget genbrug med indsamling af t-shirts og plastikflasker ved at lave genbrugsopsamlingssteder. |
| --- | --- |

—

Øget genbrug med indsamling af t-shirts og plastikflasker ved at lave genbrugsopsamlingssteder.

| — | Øge miljøbevidstheden blandt løbere og tilskuere. |
| --- | --- |

—

Øge miljøbevidstheden blandt løbere og tilskuere.

| — | Kommunikation med medierne. |
| --- | --- |

—

Kommunikation med medierne.

| — | Beskyttelse af følsomme områder på vejen gennem Retiro-parken. |
| --- | --- |

—

Beskyttelse af følsomme områder på vejen gennem Retiro-parken.

| — | Mobilitet. Brug af rene, bioethanoldrevne biler som officielle køretøjer. |
| --- | --- |

—

Mobilitet. Brug af rene, bioethanoldrevne biler som officielle køretøjer.

| — | Samarbejde med Røde Kors-frivillige (miljø) og Emaus, en velgørende organisation. |
| --- | --- |

—

Samarbejde med Røde Kors-frivillige (miljø) og Emaus, en velgørende organisation.

| — | Sponsor. Ecoembes, en non-profit affaldsgenbrugsorganisation. |
| --- | --- |

—

Sponsor. Ecoembes, en non-profit affaldsgenbrugsorganisation.

| — | Interessenter: uddannelses-, rengørings- og indsamlingsdepartementerne (miljøområdet), Mapoma (maratonarrangører), Ecoembes, Røde Kors, Setém (fair trade) og meaux. |
| --- | --- |

—

Interessenter: uddannelses-, rengørings- og indsamlingsdepartementerne (miljøområdet), Mapoma (maratonarrangører), Ecoembes, Røde Kors, Setém (fair trade) og meaux.

Evaluering:

| — | En stigning på 5 780 kg i emballagegenbrugen. |
| --- | --- |

—

En stigning på 5 780 kg i emballagegenbrugen.

| — | Fjernelse af 70 000 svampe, flaskekapsler og organisk affald. |
| --- | --- |

—

Fjernelse af 70 000 svampe, flaskekapsler og organisk affald.

| — | En halv times mindre rengøringsbehov. |
| --- | --- |

—

En halv times mindre rengøringsbehov.

| — | 88 % af deltagerne var tilfredse med tiltagene. |
| --- | --- |

—

88 % af deltagerne var tilfredse med tiltagene.

| — | 63 % af deltagerne overholdt miljøforanstaltningerne. |
| --- | --- |

—

63 % af deltagerne overholdt miljøforanstaltningerne.

| — | Uddannelse af arrangører, deltagere og tilskuere. |
| --- | --- |

—

Uddannelse af arrangører, deltagere og tilskuere.

Blandt andre af departementets aktiviteter skal nævnes:

| — | FORÅRS-, SOMMER- OG EFTERÅRSSKOLER |
| --- | --- |

—

FORÅRS-, SOMMER- OG EFTERÅRSSKOLER

Aktiviteterne under disse programmer er rettet mod voksne i almindelighed, voksne og børn sammen, og børn i særdeleshed. Disse sæsonprogrammer er specifikke for uddannelsesdepartementet for bæredygtig udvikling.

Grønne ruter.
  Aktiviteter, der gennemføres i offentlige parker af historisk, botanisk og kulturel betydning for byen. Der er bl.a. tale om parkerne Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván og Lineal del Manzanares.

Open Days og workshops på miljøområdet.
  De afholdes på forskellige kommunale miljøforvaltningsanlæg og har til formål at udbrede kendskabet til og forbedre bymiljøet, herunder steder som drivhusene i Retiro og Casa de Campo-parkerne, sommerfugle- og insektcentret, fuglelivs- og storkecentrene, Migas Calientes kompostanlægget og særlige dage for påsætning af fugleringe, tildeling af kolonihaver, børneworkshops, cykelruter mv.

Kurser.
  Emnerne udvælges med det sigte at få befolkningen til at optræde mere miljøvenligt. Eksempler er bl.a. traditionelt og miljøvenligt havearbejde, fuglebestande i parker, vand i byen, økologisk privat havebrug og klimaændringer.

| — | TILRETTELÆGGELSE AF ÉN-DAGSARRANGEMENTER, KONGRESSER, UDSTILLINGER |
| --- | --- |

—

TILRETTELÆGGELSE AF ÉN-DAGSARRANGEMENTER, KONGRESSER, UDSTILLINGER

Uddannelsesdepartementet for bæredygtig udvikling leverer uddannelsesrelateret støtte ved at afholde éndagsarrangementer, kongresser og seminarer. Af nogle af de seneste kan følgende nævnes:

| — | Den første bioethanoldag for bæredygtig transport. |
| --- | --- |

—

Den første bioethanoldag for bæredygtig transport.

| — | Udstilling om »træernes hemmelighed«. |
| --- | --- |

—

Udstilling om »træernes hemmelighed«.

| — | National miljøkongres. To gange om året. Opstilling af en kommunal stand, koordinering mellem kommunale deltagere. Afholdt af CONAMA-stiftelsen. |
| --- | --- |

—

National miljøkongres. To gange om året. Opstilling af en kommunal stand, koordinering mellem kommunale deltagere. Afholdt af CONAMA-stiftelsen.

| — | Første dag med bæredygtig erhvervsmobilitet, i samarbejde med handelskammeret og mobilitetsstiftelsen. |
| --- | --- |

—

Første dag med bæredygtig erhvervsmobilitet, i samarbejde med handelskammeret og mobilitetsstiftelsen.

| — | Første dag med bæredygtigt havebrug i Fremtidens By, i samarbejde med generaldirektoratet for miljøarven. |
| --- | --- |

—

Første dag med bæredygtigt havebrug i Fremtidens By, i samarbejde med generaldirektoratet for miljøarven.

Tyskland

Eksempel 1:

I delstaten Bremen i Tyskland indgår bæredygtig udvikling i de løbende uddannelsesprogrammer, som delstatens skoleinstitutter tilbyder. »Projekt Formula plus« ligeledes i den tyske delstat Bremen, har til formål at spare energi på skolerne i Bremen og derigennem give eleverne en større forståelse af bæredygtighedens betydning.

Eksempel 2:

Berlin-Brandenburgs institut for skoler og medier afholder jævnligt uddannelseskurser for lærere om enkeltemner vedrørende bæredygtig udvikling. Endvidere er der hvert år siden 2000 blevet afholdt en særlig konference med uddannelsesworkshops om bæredygtig udvikling. I 2008 afholdes der en tværregional kongres om global oplæring i bæredygtig udvikling i Brandenburg med ovennævnte institut for skoler og medier som ansvarlig. Kongressen benytter millenniummålene og FN's uddannelsestiår som udgangspunkt og har til formål at øge bevidstheden i Berlin og Brandenburg på områderne uddannelse og ungdom samt læseplanerne for konferencen af undervisningsministre og at fremme iværksættelsen via uddannelsesprogrammer og projekter.

Østrig

Eksempel 1:

Oberösterreich udtrykker tilfredshed med indførelsen af en EU-omspændende model for bevidsthedsfremmende tiltag inden for bæredygtig udvikling i forskoler og underskoler. Denne model bør dog være begrænset til nøglebudskaber. Nærmere oplysninger bør gives af lokale og regionale myndigheder, som er bedre i stand til at dække elevernes særlige oplysningsbehov. Tanken om formidling af en fælleseuropæisk bæredygtighedskultur blandt eleverne via bevidsthedsfremmende tiltag kan der kun udtrykkes stor tilfredshed med.

Eksempel 2:

Oberösterreichs akademi for miljø og kultur under Oberösterreichs regering har gennemført uddannelses- og oplysningsaktiviteter til støtte for bæredygtig udvikling i regionen siden 1989. Akademiet har et styringscenter »Agenda 21«, som søsætter, støtter og fremmer »lokale Agenda 21-processer« for et miljø med en fremtid; lokalt benyttes der en kombination af flere metoder (f.eks. flyveblade, kommunale aviser, plakater, opslag, hjemmeside, informationsaftener, personlige kontakter, kontakter med medierne).

Regionens kommuner blev inddraget i oprettelsen og udviklingen af regionens miljøplan. Kommunale og regionale politik-/beslutningstagere blev samlet og forsynet med oplysninger i et forsøg på at få dem til at etablere klimaalliance-/redningssamfund og igangsætte lokale og regionale Agenda 21-processer.

Det videre uddannelsesprogram for regionens akademi for miljø og natur omfatter uddannelse af miljøsagkyndige i kommuner og videreuddannelse af lærere og undervisere med det sigte at øge bevidstheden om betydningen af en bæredygtig livsstil. En undervisningsrække for personer, som er involveret i udviklingsprocesser i kommuner og regioner, er også blevet etableret.

Polen

Eksempel 1:

Polens nationale program for »grønne certifikater« for støtte til og certificering af uddannelsesinstitutioner på området bæredygtig udvikling

Der er her tale om et program for uddannelsesinstitutioner med henblik på støtte og certificering på området »bæredygtig udvikling«. Programmet gennemføres på 2 niveauer: miljøvenlige børnehaveklasser og primærskoler tildeles »grønne certifikater i klasse I« og børnehaveklasser og primærskoler, som er centre for bæredygtig udvikling, tildeles »grønne certifikater i klasse II«.

Programmet har kørt siden januar 2000. Dette uddannelsesinitiativ, som iværksættes af ngo'er, yder effektiv støtte til Polens undervisningssystem ved at forme holdninger og øge miljøbevidstheden blandt børn og unge og i hele samfund, der er grupperet omkring uddannelsesinstitutioner. Grønne certifikater i klasse I og II tildelt institutioner, der opfylder særlige krav, er et eksempel på kvalitetsmærkning på uddannelsesområdet i Polen, som tildeles for aktiviteter på bæredygtighedsområdet. Programmet støttes af ministerierne for miljø og undervisning og sport og af formanden for den nationale fond for miljøbeskyttelse og vandforvaltning, og det gennemføres i samarbejde med det nationale læreruddannelsescenter. Formålet med programmet for grønne certifikater er at formidle tanken om bæredygtig udvikling ved at inspirere samfund, hvor uddannelsesinstitutioner er beliggende, og ved at støtte de tiltag, som disse tager i deres egenskab af lokale centre for bæredygtig udvikling.

Den 22. april 2005 afholdtes i Trzebaw i Polen en åbningshøjtidelighed for »den grønne klasse« rettet ikke blot mod børn og unge fra skolen, men også mod hele lokalsamfundet. Takket være den »grønne klasse« har skolen og kommunen nydt godt af følgende:

| — | Et friluftsområde, hvor der kan arrangeres undervisning, spil og skolehøjtideligheder. |
| --- | --- |

—

Et friluftsområde, hvor der kan arrangeres undervisning, spil og skolehøjtideligheder.

| — | Et område, hvor der kan gives »grøn undervisning« i et naturligt miljø (iagttagelse af et »miniøkosystem« af flora og fauna), kunst og teknologiundervisning ved brug af naturlige materialer. |
| --- | --- |

—

Et område, hvor der kan gives »grøn undervisning« i et naturligt miljø (iagttagelse af et »miniøkosystem« af flora og fauna), kunst og teknologiundervisning ved brug af naturlige materialer.

| — | Et område, hvor børn, lærere, forældre og lokale beboere kan hvile ud og slappe af. |
| --- | --- |

—

Et område, hvor børn, lærere, forældre og lokale beboere kan hvile ud og slappe af.

| — | Et område, der gøres ryddeligt og passes. |
| --- | --- |

—

Et område, der gøres ryddeligt og passes.

Desuden omfattede programmet hele skolemiljøet og lokalsamfundet og påviste, at selv meget små skoler kan arbejde effektivt for at nå mål og opgaver. Initiativet var med til at fremme skolen, som allerede er blevet velkendt lokalt, som en miljøskole. Programmet er værdifuldt, og de fordele, som det indebærer, bør formidles til bredere kredse og mere effektivt, og ansøgningsproceduren om certificering bør forenkles.

Eksempel 2:

»Økoenheder« på underskole nr. 1 i Września

Siden 1999 har skolens ledelse, lærere, elever og forældre arbejdet sammen om talrige miljøinitiativer; indsatsens højdepunkt var tildelingen i januar 2007 af det anerkendte certifikat »miljøbeskytter« (med opbakning fra Polens præsident); inden da var der i tidsrummet 2004-2006 tildelt 3 på hinanden følgende titler for »miljøfremmeindsats«.

Økoenhederne omfattede ikke blot den årlige »gør-verden-ren«-kampagne, men også regelmæssig deltagelse i miljøkonkurrencer, udflugter og ture. Sigtet med disse miljøprojekter var at øge bevidstheden og fremme adfærden med det formål at beskytte dyre- og planteliv (f.eks. ved at sortere affald og brugte materialer med henblik på indsamling).

I 2004 fik skolen tildelt førstepræmien af regionalfonden for miljøbeskyttelse og vandforvaltning. Præmien på PLN 70 000 blev brugt til at oprette et skolecenter for miljø- og naturuddannelse, som bl.a. omfatter multimedieudstyr, undervisningsmateriale, computerprogrammer og en bærbar vejrstation, som gør det muligt at iagttage meteorologiske forhold ude i marken.

Skolen har lanceret et uddannelsesprogram for 4.-6. klasse — som stadig kører — om »miljøet i vort område«. Det omfatter grundlæggende planlægning af den almene undervisning selv i de 6-årige primærskoler og gymnasier i naturundervisningsprogrammer og på andre undervisningsområder.

Programmets hovedemner er naturbevarelse, miljøbeskyttelse og økologi. Der undervises i direkte naturomgivelser. Programmet giver en indføring i forskellige former for naturbevarelse i Września-regionen og andre emner, som hænger nøje sammen med det naturlige miljø såsom beskyttelse af regionale landskaber, vand, luft og jordbund, affaldsforvaltning, hvordan forskellige plantesamfund fungerer og sund livsstil.

I skoleåret 2003-2004 gennemførte skolen også et uddannelsesprojekt, som involverede arbejde på en natursti fra Nowy Folwark til Leśniczówka Słomówko. Takket være dette projekt blev der skabt en natursti i byens udkant, så der kan undervises i natur og biologi ude i marken for elever fra kommunen og oplandet.

Eksempel 3:

Multimediepakke til miljøundervisning (den grønne pakke)

Pakken, som blev til med bistand fra det regionale miljøcenter for Central- og Østeuropa i Warszawa, er brugt som undervisningsmateriale i skolerne i Wielkopolska.

Den grønne pakke er godkendt af undervisningsministeriet og har fået en positiv bedømmelse i miljøministeriet. Det er en gratis multimediepakke til miljøundervisning, som skal bruges af lærere og elever i grundskolen, og den egner sig også for andre uddannelsesniveauer. Pakken omfatter fem dele, der dækker 22 emner med forbindelse til miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling. Pakken omfatter en bog for læreren med planlægning af de enkelte lektioner og baggrundsmateriale, en kassette med videoer og undervisningsfilm, en cd-rom med en lang række oplysninger om miljøbeskyttelse, et »dilemma«-spil og andet nyttigt materiale.

Den grønne pakke hjælper ikke blot elever med at erhverve viden, men indprenter først og fremmest nye værdier og tilskynder til en miljøvenlig adfærd i skolen, hjemme og i de umiddelbare omgivelser. Når eleverne deltager i forskellige aktiviteter, diskussioner, rollespil og beslutningstagning optræder de i vid udstrækning som partnere i forhold til læreren. Gennem lærerne og eleverne overføres værdierne fra den grønne pakke også til familiemedlemmer og samfundet som helhed.

Den første udgave af pakken blev kun uddelt til deltagere i særligt planlagte kurser. I begyndelsen var der tale om uddannelseskurser for aktive lærere og læreruddannere fra hele Polen, som havde vist interesse for at fungere som lokale koordinatorer og for at tilrettelægge og afholde kurser for lærere på sekundærtrinnet fra deres område.

Mellem april og juni 2002 blev der afholdt 5 workshops for 104 deltagere, heriblandt 13 enkeltpersoner fra Wielkopolska (f.eks. fra Poznan, Piła, Kalisz, Konin, Gniezno, og Leszno).

En ny udgave på 5 000 eksemplarer blev fremstillet i april 2003, hvor man byggede videre på erfaringerne og forslagene fra lærere, som havde benyttet den første udgave. Pakken indeholdt nye film, korrigerede planer for lektionerne og en cd. De polske institutioner og organisationer, som havde vist interesse for at omdele de grønne pakker til lærere på sekundærtrinnet, fik leveret pakkerne.

Eksempel 4:

Ph.d.-studier i bæredygtig regional udvikling (opnåelse af EU-midler til at fremme bæredygtig udvikling i regionen) på instituttet for filosofi under fakultetet for samfundsvidenskaber på Adam Mickiewicz Universitetet i Poznan

Studier i bæredygtig udvikling er et værdifuldt initiativ til at imødekomme lokale miljøbehov. Derfor igangsætter Adam Mickiewicz Universitetet i Poznan ph.d.-studier i bæredygtig regional udvikling fra det akademiske år 2007-2008. Kurset er målrettet mod lokal- og regionalrådsmedlemmer og ansatte ved lokale og regionale myndigheder og andre lokale styrende institutioner, embedsmænd, ansatte ved selskaber i den private og offentlige sektor, frivillige, og repræsentanter for ngo'er, der er interesseret i at bringe deres image på linje med strategien for bæredygtig udvikling. Udvælgelsen af studerende til ph.d.-kurset i bæredygtig udvikling blev indledt i 2007. Kurset ledes af Dr. Piotr Warych.

Kursets formål er at uddanne universitetskandidater, som allerede besidder en generel viden om bæredygtig udvikling, samfundsvidenskaber, økonomi og miljøvidenskab, og at bibringe dem færdigheder, så de kan bruge deres viden privat og i deres erhverv. De, der består kurset, skulle være i stand til at forstå og analysere naturlige processer og det komplekse samspil mellem forskellige faktorer. Det er givet, at de vil bidrage til at formidle tanken om bæredygtig udvikling og til at gennemføre den i de økonomiske og sociale processer.

Grækenland

Inden for det formelle skolesystem i Athens præfektur har vi især i de allerseneste år, i samarbejde med de regionale styrelser for undervisning på primær- og sekundærtrinnet, opfordret til at oprette lærer-arbejdsgrupper om miljø- og samfundsemner med det sigte at øge de studerendes bevidsthed og at forbedre indlæringsmetoderne. Når Athens præfektur arrangerer eller er med til at arrangere eller deltager i begivenheder vedrørende civilsamfundets bæredygtige udvikling, søger det via oplysningskampagner at forhåndsbebude sine aktiviteter i presse, tv og radio og at levere relevant audiovisuelt materiale, som gør det lettere at informere og inddrage den brede befolkning. Naturligvis er det særligt vigtigt, at medierne planlægger radio- og tv-udsendelser på tidspunkter, hvor de grupper, som vore aktiviteter eller initiativer er målrettet mod, er disponible.

Sverige

Eksempel 1:

I Dalarna len, som består af 15 kommuner, deriblandt Orsa, igangsættes der i efteråret 2007 et 3-års-projekt med deltagelse af 15 grundskoler og gymnasier fra området (2 skoler i Orsa) med følgende formål:

| — | Al skolens virksomhed vil blive anskuet i et bæredygtighedsperspektiv og eleverne vil erhverve viden, færdigheder og et ønske om at bidrage til et samfund, der er bæredygtigt på langt sigt. |
| --- | --- |

—

Al skolens virksomhed vil blive anskuet i et bæredygtighedsperspektiv og eleverne vil erhverve viden, færdigheder og et ønske om at bidrage til et samfund, der er bæredygtigt på langt sigt.

| — | Udvikle, afprøve og vurdere bæredygtighedsprocedurer, -metoder og -redskaber dækkende alle skolens aktiviteter, så viden og erfaringer systematisk kan deles og udveksles med andre skoler både i Sverige og andre lande. |
| --- | --- |

—

Udvikle, afprøve og vurdere bæredygtighedsprocedurer, -metoder og -redskaber dækkende alle skolens aktiviteter, så viden og erfaringer systematisk kan deles og udveksles med andre skoler både i Sverige og andre lande.

Desuden skal projektet sørge for,

| — | at elever fra de deltagende skoler erhverver viden om og indsigt i, hvad bæredygtig udvikling betyder i teori og praksis; |
| --- | --- |

—

at elever fra de deltagende skoler erhverver viden om og indsigt i, hvad bæredygtig udvikling betyder i teori og praksis;

| — | at ansatte fra deltagende skoler har kendskab til bæredygtig udvikling og kan videreformidle viden og praksis til eleverne; |
| --- | --- |

—

at ansatte fra deltagende skoler har kendskab til bæredygtig udvikling og kan videreformidle viden og praksis til eleverne;

| — | at de deltagende skoler planlægger deres arbejde på en sådan måde, at læseplanernes mål om bæredygtig udvikling og retningslinjerne herfor kan nås; |
| --- | --- |

—

at de deltagende skoler planlægger deres arbejde på en sådan måde, at læseplanernes mål om bæredygtig udvikling og retningslinjerne herfor kan nås;

| — | at de deltagende skoler kan bygge videre på deres undervisning i globale spørgsmål; |
| --- | --- |

—

at de deltagende skoler kan bygge videre på deres undervisning i globale spørgsmål;

| — | at interessen for naturvidenskaber og bæredygtige teknologier øges blandt eleverne fra de deltagende skoler; |
| --- | --- |

—

at interessen for naturvidenskaber og bæredygtige teknologier øges blandt eleverne fra de deltagende skoler;

| — | at bevidstheden om og forståelsen for samspillet mellem sundhed og bæredygtig udvikling øges blandt elever og medarbejdere fra de deltagende skoler. |
| --- | --- |

—

at bevidstheden om og forståelsen for samspillet mellem sundhed og bæredygtig udvikling øges blandt elever og medarbejdere fra de deltagende skoler.

Dalarnas forskningsinstitut bidrager ved at overvåge projektet og bedømme de deltagende skolers indfaldsvinkel og resultater for at fremhæve gode, effektive metoder og tilgange til uddannelse i bæredygtig udvikling.

Eksempel 2:

Miljødomstolen (Miljötinget)

Miljødomstolen er en årlig miljøkonference for elever fra 9. klasse og gymnasieklasser i Dalarna og Gävleborg. Sigtet er at øge de unges engagement i miljøspørgsmål gennem en både seriøs og knap så seriøs indsats. Talerne er erhvervsfolk, politikere og repræsentanter for ngo'er. Det turde være indlysende, at arrangementet er narkotikafrit område. Projektet afvikles i et samarbejde mellem regionen Dalarna og Gävleborg regionalråd.

På det politiske plan har Orsa siden først i 1990'erne i sine mål for børn og skole nedfældet, at aktiviteterne på dette område skal tilstræbe at opnå forskellige miljøpriser såsom øko-skole, grønt flag osv. Det betyder, at miljøspørgsmål og bæredygtig udvikling nu står højt på dagsordenen i Orsa. Indsatsen videreformidles, idet børnene bringer budskabet hjem til de øvrige familiemedlemmer.

Orsa kommunes uddannelsesafdelinger er aktive i denne proces i forskellige sammenhænge, f.eks. i kampagnen vedrørende øko-toget (Ekotåg) i Skattungbyn; »Hold Sverige Ren«-uddannelse af alle lærere; et mindre antal lærere har tillige fulgt Dalarna universitetets fem-punkts-miljøkursus i Orsa.

Orsa råder over et aktivt miljøuddannelsesnetværk, som mødes en dag hver måned. Som led i initiativet »Fremtidens skib« (Framtidsskeppet) blev der etableret et »Dalarna skib« (Dalaskeppet), som mødes hvert år i en af Dalarnas kommuner. Anders Sundvall er en af de ledende kræfter. Flere skoler er tildelt grønt flag eller øko-skole-priser etc. Skolerne arbejder aktivt på at fremme bæredygtig udvikling.

Vor skolemadsservice fortsætter med at udbygge sit udvalg af Krav-mad (opfylder krav til miljø-/dyrebeskyttelse og socialt ansvar) hvert år. To eller tre skoler dyrker deres egne grøntsager til brug i skolernes kantiner.

Siden 1997 har Dalarna haft amtsdækkende skolenetværk, som tager sigte på videreuddannelse, oprettelse af fora for erfaringsudveksling, lancering af skoler med grønt flag osv. Lærerne har åbent tilkendegivet, at arbejdet bør fortsættes og videreudbygges. I øjeblikket er der ikke øremærket regionale bevillinger til denne aktivitet. Takket være disse initiativer har Dalarna nu en høj, procentvis andel af landets skoler med grønt flag og skoler med undervisning i bæredygtig udvikling.

I dag hersker der langt større bevidsthed om det vigtige i at beskæftige sig med bæredygtig udvikling, men når det gælder om at omsætte denne bevidsthed til en adfærdsændring, bliver problemet straks sværere. Skoler kan spille en hovedrolle, når det drejer sig om at sørge for, at fremtidige generationer har den viden og de færdigheder, som de har brug for i arbejdet hen imod en langsigtet bæredygtig udvikling.

II.   Vanskeligheder ved at informere befolkningen og øge bevidstheden omkring bæredygtig udvikling

| — | Der informeres systematisk om bæredygtig udvikling i kommunens publikationer (kommunalt nyhedsbrev, oplysningsbrochurer og annoncer). Problemet ligger i, at det skorter på en grundlæggende uddannelse i miljøspørgsmål. |
| --- | --- |

—

Der informeres systematisk om bæredygtig udvikling i kommunens publikationer (kommunalt nyhedsbrev, oplysningsbrochurer og annoncer). Problemet ligger i, at det skorter på en grundlæggende uddannelse i miljøspørgsmål.

| — | En passende ramme for strategi, planlægning og programmer findes på EU-plan, indeholdende retningslinjer for bæredygtig udvikling, men man mangler stadig at omsætte viden og knowhow til praksis og at formidle dem ud til den brede befolkning. Særprogrammer bør derfor være koncentreret om at konkretisere bæredygtighed ved at udtænke nyskabende metoder og forsøg inden for uddannelse, kapacitetsopbygning og læring: eksisterende uddannelsesprogrammer bør styres i retning af specialprogrammer, som er afpasset efter omstændighederne i de nye medlemsstater. Problemer med at øge bevidstheden om bæredygtig udvikling skyldes følgende:






  — | Mangel på tværfaglig viden og team-work i de forskellige afdelinger, der er involveret i planlægning. |
| --- | --- | --- |

—

En passende ramme for strategi, planlægning og programmer findes på EU-plan, indeholdende retningslinjer for bæredygtig udvikling, men man mangler stadig at omsætte viden og knowhow til praksis og at formidle dem ud til den brede befolkning. Særprogrammer bør derfor være koncentreret om at konkretisere bæredygtighed ved at udtænke nyskabende metoder og forsøg inden for uddannelse, kapacitetsopbygning og læring: eksisterende uddannelsesprogrammer bør styres i retning af specialprogrammer, som er afpasset efter omstændighederne i de nye medlemsstater. Problemer med at øge bevidstheden om bæredygtig udvikling skyldes følgende:

—

Mangel på tværfaglig viden og team-work i de forskellige afdelinger, der er involveret i planlægning.

| — | De stive administrative strukturer vanskeliggør team-work. |
| --- | --- |

—

De stive administrative strukturer vanskeliggør team-work.

| — | Mangel på forudgående forskning med sigte på at kunne dække befolkningens, samfundenes og den private sektors behov. |
| --- | --- |

—

Mangel på forudgående forskning med sigte på at kunne dække befolkningens, samfundenes og den private sektors behov.

| — | Der lægges ikke nok vægt på information og bevidsthedsfremme i beslutnings- og fagkredse, mangel på forståelse for det vigtige i information og bevidsthedsfremme for at kunne øge byers miljøstyring og tilskynde borgerne til at være mere opmærksomme på miljøet. |
| --- | --- |

—

Der lægges ikke nok vægt på information og bevidsthedsfremme i beslutnings- og fagkredse, mangel på forståelse for det vigtige i information og bevidsthedsfremme for at kunne øge byers miljøstyring og tilskynde borgerne til at være mere opmærksomme på miljøet.

| — | Mangel på budgetressourcer. |
| --- | --- |

—

Mangel på budgetressourcer.

| — | Andre fremfører, at bæredygtighedstiltagene skal være konsekvente og troværdige. Delstaten Brandenburg påpeger, at når det drejer sig om uddannelse og bibringelse af viden spiller organisationer, der mest arbejder med frivillige, en vigtig rolle som supplement til formelle undervisningsinstitutioner som skoler, højere læreanstalter og videregående uddannelsesinstitutioner. Disse frivillige organisationer driver uddannelsescentre og afholder jævnligt arrangementer som led i det arbejde, der udføres i henhold til deres vedtægter. Disse uafhængige uddannelsesleverandører, som de kaldes, har som regel ikke finansielle midler nok til at kunne udføre deres arbejde permanent. De er ofte ude af stand til at fremskaffe den fornødne, uafhængige finansiering til at kunne opnå statstilskud, og de indtægter, som uddannelsesinstitutionerne kan rejse på dette område, er mildest talt begrænsede. Et finansieringsinstrument til støtte for uddannelsesindsatsen i organisationer, der beskæftiger sig med bæredygtighed, ville derfor være særdeles ønskeligt. EU's strukturfonde og den europæiske landbrugsfond for udvikling af landdistrikterne sørger ikke i praksis herfor, enten fordi det falder uden for deres kompetenceområde eller fordi der i den praktiske gennemførelse i medlemsstaterne lægges hovedvægt på andre prioriterede opgaver. |
| --- | --- |

—

Andre fremfører, at bæredygtighedstiltagene skal være konsekvente og troværdige. Delstaten Brandenburg påpeger, at når det drejer sig om uddannelse og bibringelse af viden spiller organisationer, der mest arbejder med frivillige, en vigtig rolle som supplement til formelle undervisningsinstitutioner som skoler, højere læreanstalter og videregående uddannelsesinstitutioner. Disse frivillige organisationer driver uddannelsescentre og afholder jævnligt arrangementer som led i det arbejde, der udføres i henhold til deres vedtægter. Disse uafhængige uddannelsesleverandører, som de kaldes, har som regel ikke finansielle midler nok til at kunne udføre deres arbejde permanent. De er ofte ude af stand til at fremskaffe den fornødne, uafhængige finansiering til at kunne opnå statstilskud, og de indtægter, som uddannelsesinstitutionerne kan rejse på dette område, er mildest talt begrænsede. Et finansieringsinstrument til støtte for uddannelsesindsatsen i organisationer, der beskæftiger sig med bæredygtighed, ville derfor være særdeles ønskeligt. EU's strukturfonde og den europæiske landbrugsfond for udvikling af landdistrikterne sørger ikke i praksis herfor, enten fordi det falder uden for deres kompetenceområde eller fordi der i den praktiske gennemførelse i medlemsstaterne lægges hovedvægt på andre prioriterede opgaver.

| — | Et større problem i Oberösterreich er, at udtrykket »bæredygtighed« særskilt betragtet forekommer temmelig akavet og abstrakt og derfor er svært at formidle. Det er også konstateret, at selv hvor der er opnået en passende forståelse af betydningen af bæredygtig udvikling, består der en kløft mellem forståelsen og den konkrete iværksættelse. |
| --- | --- |

—

Et større problem i Oberösterreich er, at udtrykket »bæredygtighed« særskilt betragtet forekommer temmelig akavet og abstrakt og derfor er svært at formidle. Det er også konstateret, at selv hvor der er opnået en passende forståelse af betydningen af bæredygtig udvikling, består der en kløft mellem forståelsen og den konkrete iværksættelse.

| — | Hovedproblemet ved at øge bevidstheden om bæredygtig udvikling i Polen kan henføres til manglen på almen viden blandt målgrupperne, det være sig studerende, landmænd, repræsentanter for den offentlige forvaltning eller sågar videnskabelige kredse. Et meget udbredt fænomen er en fejludlægning af begrebet bæredygtig udvikling, som førhen kun udelukkende var forbundet med miljøbeskyttelse og økologiske spørgsmål. Begrebets betydning for det økonomiske, sociale og kulturelle liv er helt overset. Bæredygtig udvikling er ikke et emne for medierne, der kan viderebringes via korte oplysende budskaber; det afholder befolkningen fra at lære mere om det eller gennemføre det i praksis. |
| --- | --- |

—

Hovedproblemet ved at øge bevidstheden om bæredygtig udvikling i Polen kan henføres til manglen på almen viden blandt målgrupperne, det være sig studerende, landmænd, repræsentanter for den offentlige forvaltning eller sågar videnskabelige kredse. Et meget udbredt fænomen er en fejludlægning af begrebet bæredygtig udvikling, som førhen kun udelukkende var forbundet med miljøbeskyttelse og økologiske spørgsmål. Begrebets betydning for det økonomiske, sociale og kulturelle liv er helt overset. Bæredygtig udvikling er ikke et emne for medierne, der kan viderebringes via korte oplysende budskaber; det afholder befolkningen fra at lære mere om det eller gennemføre det i praksis.

---

| 26.2.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/40

---

Regionsudvalgets udtalelse om »En god alderdom i informationssamfundet«

(2008/C 53/07)

REGIONSUDVALGET

| — | opfordrer de lokale og regionale myndigheder i EU til at gøre udstrakt brug af informations- og kommunikationsteknologiens muligheder til at løse udfordringerne i forbindelse med en aldrende befolkning og derved forbedre de ældres livskvalitet, sikre, at de forbliver integreret i deres lokalsamfund, og fremme den lokale og regionale konkurrenceevne ved at udbyde tjenester, der er tilpasset de enkelte borgeres behov; |
| --- | --- |

—

opfordrer de lokale og regionale myndigheder i EU til at gøre udstrakt brug af informations- og kommunikationsteknologiens muligheder til at løse udfordringerne i forbindelse med en aldrende befolkning og derved forbedre de ældres livskvalitet, sikre, at de forbliver integreret i deres lokalsamfund, og fremme den lokale og regionale konkurrenceevne ved at udbyde tjenester, der er tilpasset de enkelte borgeres behov;

| — | slår til lyd for, at de lokale og regionale myndigheder gives en central rolle i udformningen af nationale og EU-forskningsprogrammer og -aktiviteter rettet mod ikt-løsninger for ældre, da befolkningsaldringen vil få den mest mærkbare effekt på lokalt niveau, og de lokale og regionale myndigheder er vigtige brugere af disse løsninger; |
| --- | --- |

—

slår til lyd for, at de lokale og regionale myndigheder gives en central rolle i udformningen af nationale og EU-forskningsprogrammer og -aktiviteter rettet mod ikt-løsninger for ældre, da befolkningsaldringen vil få den mest mærkbare effekt på lokalt niveau, og de lokale og regionale myndigheder er vigtige brugere af disse løsninger;

| — | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at udbrede information om emnet, udarbejde strategier om aldringens virkninger og tilrettelægge serviceudbuddet efter de nye omstændigheder samt øge det lokale partnerskab mellem de forskellige aktører; |
| --- | --- |

—

opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at udbrede information om emnet, udarbejde strategier om aldringens virkninger og tilrettelægge serviceudbuddet efter de nye omstændigheder samt øge det lokale partnerskab mellem de forskellige aktører;

| — | mener, at fremme af de ældres uafhængighed og ikt-baseret fjernovervågning af helbred vil øge social- og sundhedspersonalets produktivitet og give personalet mere tid til at løse de opgaver, de er uddannet til. Teknologien skal tilpasses de ældres behov og ikke omvendt. Støtte til et uafhængigt liv må ikke føre til øget ensomhed, og de udviklede serviceydelser skal respektere de ældres privatliv og værdighed; |
| --- | --- |

—

mener, at fremme af de ældres uafhængighed og ikt-baseret fjernovervågning af helbred vil øge social- og sundhedspersonalets produktivitet og give personalet mere tid til at løse de opgaver, de er uddannet til. Teknologien skal tilpasses de ældres behov og ikke omvendt. Støtte til et uafhængigt liv må ikke føre til øget ensomhed, og de udviklede serviceydelser skal respektere de ældres privatliv og værdighed;

| — | finder, at meddelelsen anlægger et snævert perspektiv på ikt-baseret læring (e-læring). Der bør tages hensyn til det faktum, at teknologibaseret læring i betydeligt omfang har hjulpet ældre med at forblive kreative og socialt aktive; |
| --- | --- |

—

finder, at meddelelsen anlægger et snævert perspektiv på ikt-baseret læring (e-læring). Der bør tages hensyn til det faktum, at teknologibaseret læring i betydeligt omfang har hjulpet ældre med at forblive kreative og socialt aktive;

| — | er enigt i, at de forskellige måder, hvorpå medlemsstaterne anvender handicapbestemmelserne for elektronisk kommunikation, forhindrer adgang til kommunikationstjenester og fragmenterer det europæiske teknologimarked. |
| --- | --- |

—

er enigt i, at de forskellige måder, hvorpå medlemsstaterne anvender handicapbestemmelserne for elektronisk kommunikation, forhindrer adgang til kommunikationstjenester og fragmenterer det europæiske teknologimarked.

| Ordfører | : | Risto KOIVISTO (FI/PSE), formand for regionalrådet i Tammerfors |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Risto KOIVISTO (FI/PSE), formand for regionalrådet i Tammerfors

Basisdokument

Kommissionens meddelelse »En god alderdom i informationssamfundet — Et i2010-initiativ: Handlingsplan vedrørende informations- og kommunikationsteknologi og aldring«

KOM(2007) 332 endelig.

Politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

| 1. | anser handlingsplanen om en god alderdom i informationssamfundet for et særdeles vigtigt skridt i udviklingen af det europæiske informationssamfund. Investeringer i informations- og kommunikationsteknologi (IKT) er et vigtigt redskab for kommuner og regioner i deres bestræbelser på at løse udfordringerne i forbindelse med en aldrende befolkning. Ved hjælp af disse investeringer kan man forbedre de ældres livskvalitet, støtte deres sociale integration, give dem mulighed for at bidrage med deres erfaringer og færdigheder til at udvikle samfundet samt fremme den lokale og regionale konkurrenceevne og vækst med nye produkter og tjenester. Regionsudvalget har allerede i en tidligere udtalelse om i2010-strategien for det europæiske informationssamfund bifaldet, at de voksende behov i et samfund med stadig flere ældre gøres til et af tre centrale indsatsområder (1); |
| --- | --- |

1.

anser handlingsplanen om en god alderdom i informationssamfundet for et særdeles vigtigt skridt i udviklingen af det europæiske informationssamfund. Investeringer i informations- og kommunikationsteknologi (IKT) er et vigtigt redskab for kommuner og regioner i deres bestræbelser på at løse udfordringerne i forbindelse med en aldrende befolkning. Ved hjælp af disse investeringer kan man forbedre de ældres livskvalitet, støtte deres sociale integration, give dem mulighed for at bidrage med deres erfaringer og færdigheder til at udvikle samfundet samt fremme den lokale og regionale konkurrenceevne og vækst med nye produkter og tjenester. Regionsudvalget har allerede i en tidligere udtalelse om i2010-strategien for det europæiske informationssamfund bifaldet, at de voksende behov i et samfund med stadig flere ældre gøres til et af tre centrale indsatsområder (1);

| 2. | konstaterer, at meddelelsen og handlingsplanen også støtter de forslag, Regionsudvalget har fremsat i sine udtalelser om bl.a. EU's befolkningsvækst (2), konkrete foranstaltninger med henblik på lige adgang til informationssamfundet (3), forskning i informations- og kommunikationsteknologi (4), ældres beskæftigelse (5) samt de handicappedes stilling (6); |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at meddelelsen og handlingsplanen også støtter de forslag, Regionsudvalget har fremsat i sine udtalelser om bl.a. EU's befolkningsvækst (2), konkrete foranstaltninger med henblik på lige adgang til informationssamfundet (3), forskning i informations- og kommunikationsteknologi (4), ældres beskæftigelse (5) samt de handicappedes stilling (6);

| 3. | understreger, at de regionale og lokale myndigheder har stor interesse i og spiller en vigtig rolle på alle de områder, Kommissionen nævner i sin handlingsplan






  — | God aldring på arbejdet. De lokale og regionale myndigheder er vigtige arbejdsgivere, og deres arbejdstageres aldersfordeling er ofte mere fleksibel og ældre end i den private sektor, hvorfor det er vigtigt, at de deltager både i de europæiske projekter, der er nævnt i handlingsplanen, og gennemfører tilsvarende foranstaltninger lokalt. |
| --- | --- | --- |

3.

understreger, at de regionale og lokale myndigheder har stor interesse i og spiller en vigtig rolle på alle de områder, Kommissionen nævner i sin handlingsplan

—

God aldring på arbejdet. De lokale og regionale myndigheder er vigtige arbejdsgivere, og deres arbejdstageres aldersfordeling er ofte mere fleksibel og ældre end i den private sektor, hvorfor det er vigtigt, at de deltager både i de europæiske projekter, der er nævnt i handlingsplanen, og gennemfører tilsvarende foranstaltninger lokalt.

| — | En god alderdom i samfundet og hjemme. De regionale og lokale myndigheder er de vigtigste udbydere af offentlige social- og sundhedstjenester. Den aldrende befolkning øger efterspørgslen efter sådanne tjenester og ændrer deres indhold, men gør det også sværere at finde den uddannede arbejdskraft, som er nødvendig for sådanne tjenester. IT spiller en central rolle for at løse sådanne udfordringer. Teknologiens muligheder er kun blevet udnyttet i begrænset omfang, og især støtte til at klare sig i egen bolig, øget inddragelse af klienterne i egen sundhedspleje samt styrkelse af tjenesteudbuddet er vigtige udviklingsområder i fremtiden; |
| --- | --- |

—

En god alderdom i samfundet og hjemme. De regionale og lokale myndigheder er de vigtigste udbydere af offentlige social- og sundhedstjenester. Den aldrende befolkning øger efterspørgslen efter sådanne tjenester og ændrer deres indhold, men gør det også sværere at finde den uddannede arbejdskraft, som er nødvendig for sådanne tjenester. IT spiller en central rolle for at løse sådanne udfordringer. Teknologiens muligheder er kun blevet udnyttet i begrænset omfang, og især støtte til at klare sig i egen bolig, øget inddragelse af klienterne i egen sundhedspleje samt styrkelse af tjenesteudbuddet er vigtige udviklingsområder i fremtiden;

| 4. | understreger, at der er store forskelle mellem regionerne i Europa og gør opmærksom på de lokale og regionale myndigheders problemer, især i regioner, hvor udvandringen af unge hæver gennemsnitsalderen hurtigere end andre steder; |
| --- | --- |

4.

understreger, at der er store forskelle mellem regionerne i Europa og gør opmærksom på de lokale og regionale myndigheders problemer, især i regioner, hvor udvandringen af unge hæver gennemsnitsalderen hurtigere end andre steder;

| 5. | påpeger, at forskellene i brugen af internet i Europa i stor udstrækning skyldes forskelle forbundet med velstand, kvalifikationer og boliger, som ikke direkte hænger sammen med alderdom, men som er mere udtalte blandt ældre. Ved at øge mulighederne for at gennemføre lokale uddannelses-, bredbånds- og andre fælles projekter, som fremmer lige adgang til informationssamfundet, forbedrer man også de ældres situation; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at forskellene i brugen af internet i Europa i stor udstrækning skyldes forskelle forbundet med velstand, kvalifikationer og boliger, som ikke direkte hænger sammen med alderdom, men som er mere udtalte blandt ældre. Ved at øge mulighederne for at gennemføre lokale uddannelses-, bredbånds- og andre fælles projekter, som fremmer lige adgang til informationssamfundet, forbedrer man også de ældres situation;

| 6. | er enigt med Kommissionen i, at markedet for IKT-produkter for ældre fortsat er i den indledende fase. Hvad EU's konkurrenceevne angår, er det vigtigt, at de europæiske virksomheder snarest muligt får en førende rolle på dette hastigt voksende marked. |
| --- | --- |

6.

er enigt med Kommissionen i, at markedet for IKT-produkter for ældre fortsat er i den indledende fase. Hvad EU's konkurrenceevne angår, er det vigtigt, at de europæiske virksomheder snarest muligt får en førende rolle på dette hastigt voksende marked.

Øget bevidsthed og skabelse af fælles strategier

REGIONSUDVALGET

| 7. | støtter udvekslingen af viden og praktiske erfaringer, udbredelse af de bedste eksempler på god praksis samt benchmarking i medlemsstaternes regioner og kommuner og især skabelsen af EU-dækkende regionale netværk, hvorved man kan øge og forbedre regionernes muligheder for at deltage i samarbejdsprojekter. Regioner og kommuner kan allerede bidrage med deres erfaringer om anvendelsen af netværk, især hvad angår tjenester og teknologier for telemedicin og et uafhængigt liv; |
| --- | --- |

7.

støtter udvekslingen af viden og praktiske erfaringer, udbredelse af de bedste eksempler på god praksis samt benchmarking i medlemsstaternes regioner og kommuner og især skabelsen af EU-dækkende regionale netværk, hvorved man kan øge og forbedre regionernes muligheder for at deltage i samarbejdsprojekter. Regioner og kommuner kan allerede bidrage med deres erfaringer om anvendelsen af netværk, især hvad angår tjenester og teknologier for telemedicin og et uafhængigt liv;

| 8. | minder om, at også de, som har ansvaret for at lede og udvikle de offentlige tjenester, har brug for udviklingsprogrammer, der integrerer forskellige synspunkter og ny viden, så de foranstaltninger, som foreslås i handlingsplanen, kan gennemføres i praksis. |
| --- | --- |

8.

minder om, at også de, som har ansvaret for at lede og udvikle de offentlige tjenester, har brug for udviklingsprogrammer, der integrerer forskellige synspunkter og ny viden, så de foranstaltninger, som foreslås i handlingsplanen, kan gennemføres i praksis.

Tilvejebringelse af de rette betingelser

REGIONSUDVALGET

| 9. | konstaterer, at det for at øge de ældre arbejdstageres erhvervsfrekvens er vigtigt at fremme mere fleksible arbejdstidsordninger, et afbalanceret og godt arbejdsliv, passende jobsikkerhed og livslang læring. Regionsudvalget deler således Kommissionens synspunkt gående ud på, at innovative IKT-løsninger, som støtter f.eks. fjernarbejde og -undervisning, er centrale for at realisere disse mål for et nyt arbejdsliv; |
| --- | --- |

9.

konstaterer, at det for at øge de ældre arbejdstageres erhvervsfrekvens er vigtigt at fremme mere fleksible arbejdstidsordninger, et afbalanceret og godt arbejdsliv, passende jobsikkerhed og livslang læring. Regionsudvalget deler således Kommissionens synspunkt gående ud på, at innovative IKT-løsninger, som støtter f.eks. fjernarbejde og -undervisning, er centrale for at realisere disse mål for et nyt arbejdsliv;

| 10. | støtter Kommissionens plan om i årene 2007-2008 at revidere instrumenterne til fremme af brugen af digitalteknologi. Én prioritet bør være at hjælpe de lokale og regionale myndigheder med at drage optimal nytte af strukturfondene og programmet for livslang læring, så man kan udvikle de ældres kompetencer og drage gavn af de gode erfaringer med uddannelsesprogrammer med andre ældre; |
| --- | --- |

10.

støtter Kommissionens plan om i årene 2007-2008 at revidere instrumenterne til fremme af brugen af digitalteknologi. Én prioritet bør være at hjælpe de lokale og regionale myndigheder med at drage optimal nytte af strukturfondene og programmet for livslang læring, så man kan udvikle de ældres kompetencer og drage gavn af de gode erfaringer med uddannelsesprogrammer med andre ældre;

| 11. | påpeger, at informationssamfundet (især mobiltelefoner og internettet) har ændret sproget, kulturen, medierne og hele samfundet. Problemet med den digitale kløft handler altså om langt mere end bare om at kunne anvende en computer. Fælles projekter, hvor ældre og unge deltager, kan være en måde at udjævne kløften på; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at informationssamfundet (især mobiltelefoner og internettet) har ændret sproget, kulturen, medierne og hele samfundet. Problemet med den digitale kløft handler altså om langt mere end bare om at kunne anvende en computer. Fælles projekter, hvor ældre og unge deltager, kan være en måde at udjævne kløften på;

| 12. | understreger, at der trods de problemer med interoperabilitet og forskelle i tilvejebringelsen af sundheds- og hjemmeplejetjenester, som nævnes i meddelelsen, allerede er gode forudsætninger for at udvikle og anvende europæiske produkter og tjenester, f.eks. på området »intelligente hjem«; |
| --- | --- |

12.

understreger, at der trods de problemer med interoperabilitet og forskelle i tilvejebringelsen af sundheds- og hjemmeplejetjenester, som nævnes i meddelelsen, allerede er gode forudsætninger for at udvikle og anvende europæiske produkter og tjenester, f.eks. på området »intelligente hjem«;

| 13. | anser det for vigtigt, at de forskellige aktører (inklusive de ældre selv og social- og sundhedstjenesteleverandører) kan nå til enighed og derved fjerne lovgivningsmæssige, tekniske, adgangsmæssige og øvrige hindringer for at udvikle IKT-løsninger for en god alderdom. |
| --- | --- |

13.

anser det for vigtigt, at de forskellige aktører (inklusive de ældre selv og social- og sundhedstjenesteleverandører) kan nå til enighed og derved fjerne lovgivningsmæssige, tekniske, adgangsmæssige og øvrige hindringer for at udvikle IKT-løsninger for en god alderdom.

Fremme af udbredelsen

REGIONSUDVALGET

| 14. | er ligesom Kommissionen bekymret for, at der i øjeblikket ikke gøres tilstrækkeligt for at sikre, at teknologiske innovationer omsættes i praktiske produkter til en overkommelig pris. Regioner og byer kan være med til at forbedre denne situation, ikke kun ved at indkøbe og udvikle disse produkter, men også ved at fremme økonomiske rammevilkår, så virksomhederne lettere kan få adgang til større markeder; |
| --- | --- |

14.

er ligesom Kommissionen bekymret for, at der i øjeblikket ikke gøres tilstrækkeligt for at sikre, at teknologiske innovationer omsættes i praktiske produkter til en overkommelig pris. Regioner og byer kan være med til at forbedre denne situation, ikke kun ved at indkøbe og udvikle disse produkter, men også ved at fremme økonomiske rammevilkår, så virksomhederne lettere kan få adgang til større markeder;

| 15. | er særdeles tilfreds med, at handlingsplanen nævner, at også de regionale og lokale myndigheder bør stå for pilotprojekter; |
| --- | --- |

15.

er særdeles tilfreds med, at handlingsplanen nævner, at også de regionale og lokale myndigheder bør stå for pilotprojekter;

| 16. | støtter Kommissionens planer om at tilskynde myndighederne på lokalt, regionalt og nationalt niveau til at udforske mulighederne for innovative offentlige indkøb, men påpeger, at de lokale og regionale myndigheder har brug for klare procedurer for, hvordan innovative indkøb skal foretages inden for rammerne af de offentlige udbudsregler. |
| --- | --- |

16.

støtter Kommissionens planer om at tilskynde myndighederne på lokalt, regionalt og nationalt niveau til at udforske mulighederne for innovative offentlige indkøb, men påpeger, at de lokale og regionale myndigheder har brug for klare procedurer for, hvordan innovative indkøb skal foretages inden for rammerne af de offentlige udbudsregler.

Forberedelse på fremtiden

REGIONSUDVALGET

| 17. | giver sin fulde støtte til det syvende forskningsrammeprograms fokus på fremme af tværfaglig forskning vedrørende alderdom; |
| --- | --- |

17.

giver sin fulde støtte til det syvende forskningsrammeprograms fokus på fremme af tværfaglig forskning vedrørende alderdom;

| 18. | mener, at handlingsplanens fokus på fælles forskning, fælles udnyttelse af ressourcer og fælles retningslinjer afspejler udvalgets tidligere opfordringer til at styrke koordinationen af nationale forskningsprogrammer om alderdom på europæisk niveau gennem interregionalt samarbejde under en styrket ERA-NET-ordning; |
| --- | --- |

18.

mener, at handlingsplanens fokus på fælles forskning, fælles udnyttelse af ressourcer og fælles retningslinjer afspejler udvalgets tidligere opfordringer til at styrke koordinationen af nationale forskningsprogrammer om alderdom på europæisk niveau gennem interregionalt samarbejde under en styrket ERA-NET-ordning;

| 19. | understreger, at et tæt samarbejde mellem forskere, virksomheder af forskellig størrelse, den tredje sektor, de lokale og regionale myndigheder og især ældre er forudsætningen for, at forskningen og udviklingen af IKT-løsninger på ældreområdet kan blive en succes; |
| --- | --- |

19.

understreger, at et tæt samarbejde mellem forskere, virksomheder af forskellig størrelse, den tredje sektor, de lokale og regionale myndigheder og især ældre er forudsætningen for, at forskningen og udviklingen af IKT-løsninger på ældreområdet kan blive en succes;

| 20. | minder om, at de lokale og regionale myndigheder kan skabe et innovativt forskningsmiljø og udforske nye institutionelle samarbejdsmuligheder mellem den offentlige og den private sektor og grænseoverskridende samarbejde. Udover investeringer fra de lokale og regionale myndigheders side kræves der også økonomiske ressourcer fra medlemsstaterne og EU. |
| --- | --- |

20.

minder om, at de lokale og regionale myndigheder kan skabe et innovativt forskningsmiljø og udforske nye institutionelle samarbejdsmuligheder mellem den offentlige og den private sektor og grænseoverskridende samarbejde. Udover investeringer fra de lokale og regionale myndigheders side kræves der også økonomiske ressourcer fra medlemsstaterne og EU.

Regionsudvalgets hovedsynspunkter

REGIONSUDVALGET

| 21. | mener, at der er brug for yderligere information om de store forskelle regionerne imellem, så man kan drage de rette konklusioner og sikre, at der træffes tilstrækkelig effektive foranstaltninger; |
| --- | --- |

21.

mener, at der er brug for yderligere information om de store forskelle regionerne imellem, så man kan drage de rette konklusioner og sikre, at der træffes tilstrækkelig effektive foranstaltninger;

| 22. | finder, at meddelelsen anlægger et snævert perspektiv på IKT-baseret læring (e-læring), der næsten udelukkende er baseret på dets relevans for at udvikle arbejdslivet. I forbindelse med handlingsplanens forberedelse må man tage hensyn til det faktum, at i mange lande udgør de ældre allerede en stor kundegruppe for de lokale og regionale myndigheders voksenuddannelsestilbud, og at teknologi-baseret læring allerede i betydeligt omfang har hjulpet ældre med at forblive kreative og socialt aktive; |
| --- | --- |

22.

finder, at meddelelsen anlægger et snævert perspektiv på IKT-baseret læring (e-læring), der næsten udelukkende er baseret på dets relevans for at udvikle arbejdslivet. I forbindelse med handlingsplanens forberedelse må man tage hensyn til det faktum, at i mange lande udgør de ældre allerede en stor kundegruppe for de lokale og regionale myndigheders voksenuddannelsestilbud, og at teknologi-baseret læring allerede i betydeligt omfang har hjulpet ældre med at forblive kreative og socialt aktive;

| 23. | henstiller, at IKT-tjenester for ældre gives en mere fremtrædende rolle i initiativet »Regioner for økonomisk forandring«; |
| --- | --- |

23.

henstiller, at IKT-tjenester for ældre gives en mere fremtrædende rolle i initiativet »Regioner for økonomisk forandring«;

| 24. | slår til lyd for, at de lokale og regionale myndigheder gives en central rolle i udformningen af nationale og EU-forskningsprogrammer og -aktiviteter rettet mod IKT-løsninger for ældre, da befolkningsaldringen vil få den mest mærkbare effekt på lokalt niveau, og de lokale og regionale myndigheder er vigtige brugere af disse løsninger; |
| --- | --- |

24.

slår til lyd for, at de lokale og regionale myndigheder gives en central rolle i udformningen af nationale og EU-forskningsprogrammer og -aktiviteter rettet mod IKT-løsninger for ældre, da befolkningsaldringen vil få den mest mærkbare effekt på lokalt niveau, og de lokale og regionale myndigheder er vigtige brugere af disse løsninger;

| 25. | anser det for afgørende, at man ved udvælgelsen af projekter til fremme af et uafhængigt liv for ældre og fjernovervågning af helbred, der nævnes i handlingsplanen, også tager hensyn til følgende kriterier:






  — | støtte til et uafhængigt liv må ikke føre til øget ensomhed; |
| --- | --- | --- |

25.

anser det for afgørende, at man ved udvælgelsen af projekter til fremme af et uafhængigt liv for ældre og fjernovervågning af helbred, der nævnes i handlingsplanen, også tager hensyn til følgende kriterier:

—

støtte til et uafhængigt liv må ikke føre til øget ensomhed;

| — | teknologien skal tilpasses de ældres behov og ikke omvendt; |
| --- | --- |

—

teknologien skal tilpasses de ældres behov og ikke omvendt;

| — | de udviklede tjenester skal respektere de ældres privatliv og værdighed; |
| --- | --- |

—

de udviklede tjenester skal respektere de ældres privatliv og værdighed;

| — | projekterne skal kunne forbedre tjenesternes produktivitet og give social- og sundhedstjenesternes medarbejdere mere tid til at udføre de opgaver, de er uddannet til; |
| --- | --- |

—

projekterne skal kunne forbedre tjenesternes produktivitet og give social- og sundhedstjenesternes medarbejdere mere tid til at udføre de opgaver, de er uddannet til;

| 26. | deler Kommissionens konklusion, at de forskellige måder, hvorpå medlemsstaterne anvender handicapbestemmelserne i de lovgivningsmæssige lovrammer for elektronisk kommunikation, forhindrer adgang til kommunikationstjenester og fragmenterer det europæiske teknologimarked, men understreger samtidig, at mennesker med handicap ikke udelukkende bør være afhængige af elektroniske tjenester, men at man snarere bør fokusere på at få teknologien til at støtte adgangen til tjenester ad mange forskellige kanaler; |
| --- | --- |

26.

deler Kommissionens konklusion, at de forskellige måder, hvorpå medlemsstaterne anvender handicapbestemmelserne i de lovgivningsmæssige lovrammer for elektronisk kommunikation, forhindrer adgang til kommunikationstjenester og fragmenterer det europæiske teknologimarked, men understreger samtidig, at mennesker med handicap ikke udelukkende bør være afhængige af elektroniske tjenester, men at man snarere bør fokusere på at få teknologien til at støtte adgangen til tjenester ad mange forskellige kanaler;

| 27. | minder om, at udvikling af informations- og kommunikationsteknologi rummer en mulighed for at koble ældres behov for adgang til informations- og kommunikationsydelser til unges behov for beskæftigelsesmuligheder, hvilket kan bidrage til dialogen mellem generationerne; |
| --- | --- |

27.

minder om, at udvikling af informations- og kommunikationsteknologi rummer en mulighed for at koble ældres behov for adgang til informations- og kommunikationsydelser til unges behov for beskæftigelsesmuligheder, hvilket kan bidrage til dialogen mellem generationerne;

| 28. | minder endvidere om, at de lokale og regionale myndigheder — uafhængigt af eller som et supplement til EU's finansielle og andre programmer — bør






  — | etablere deres egne ordninger og pilotprojekter for udvikling, udbredelse og anvendelse af IKT på ældreområdet; |
| --- | --- | --- |

28.

minder endvidere om, at de lokale og regionale myndigheder — uafhængigt af eller som et supplement til EU's finansielle og andre programmer — bør

—

etablere deres egne ordninger og pilotprojekter for udvikling, udbredelse og anvendelse af IKT på ældreområdet;

| — | bruge andre tilgængelige instrumenter, f.eks. frivillige retningslinjer, til at fremme konverteringen af hjem, så de bliver egnede til, at man kan klare sig i egen bolig; |
| --- | --- |

—

bruge andre tilgængelige instrumenter, f.eks. frivillige retningslinjer, til at fremme konverteringen af hjem, så de bliver egnede til, at man kan klare sig i egen bolig;

| — | i øvrigt fremme et udvidet samarbejde inden for social-, sundheds- og boligtjenester på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

—

i øvrigt fremme et udvidet samarbejde inden for social-, sundheds- og boligtjenester på lokalt og regionalt niveau;

| 29. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at udbrede information om emnet, udarbejde strategier om aldringens virkninger og tilrettelægge tjenesteudbuddet efter de nye omstændigheder og, som nævnt i handlingsplanen, øge det lokale partnerskab mellem de forskellige aktører; |
| --- | --- |

29.

opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at udbrede information om emnet, udarbejde strategier om aldringens virkninger og tilrettelægge tjenesteudbuddet efter de nye omstændigheder og, som nævnt i handlingsplanen, øge det lokale partnerskab mellem de forskellige aktører;

| 30. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder i EU til at gøre udstrakt brug af informations- og kommunikationsteknologiens muligheder til at løse udfordringerne i forbindelse med en aldrende befolkning og derved forbedre de ældres livskvalitet, sikre, at de forbliver integreret i deres lokalsamfund og fremme den lokale og regionale konkurrenceevne ved at udbyde tjenester, der er tilpasset de enkelte borgeres behov. |
| --- | --- |

30.

opfordrer de lokale og regionale myndigheder i EU til at gøre udstrakt brug af informations- og kommunikationsteknologiens muligheder til at løse udfordringerne i forbindelse med en aldrende befolkning og derved forbedre de ældres livskvalitet, sikre, at de forbliver integreret i deres lokalsamfund og fremme den lokale og regionale konkurrenceevne ved at udbyde tjenester, der er tilpasset de enkelte borgeres behov.

Bruxelles, den 28. november 2007.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  CdR 252/2005 fin.

1

(2)  CdR 341/2006 fin.

2

(3)  CdR 272/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 256/2004 fin, CdR 193/2004 fin, CdR 136/2002 fin og CdR 303/2000 fin.

3

(4)  CdR 155/2005 og CdR 150/2005 fin.

4

(5)  CdR 151/2004 fin.

5

(6)  CdR 312/2003 fin.

6

---