# Den Europæiske Unions L 119/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.119.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 119 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang14. maj 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.119.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 119

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang14. maj 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 393/2009 af 11. maj 2009 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 394/2009 af 13. maj 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 19 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 395/2009 af 13. maj 2009 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 945/2008 for produktionsåret 2008/09 | 21 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EF) nr. 393/2009 af 11. maj 2009 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 394/2009 af 13. maj 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

19

Kommissionens forordning (EF) nr. 395/2009 af 13. maj 2009 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 945/2008 for produktionsåret 2008/09

21

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/380/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 13. januar 2009 om statsstøtte C 22/07 (ex N 43/07) om udvidelse af den ordning, som fritager rederier i Danmark for betaling af indkomstskat og socialsikringsbidrag for søfolk, til at omfatte sandsugnings- og kabellægningsaktiviteter
  (meddelt under nummer K(2008) 8886)

   (
  1
  ) | 23 |
| | | 2009/381/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 13. maj 2009 om ændring af beslutning 2006/771/EF om samordning af frekvensressourcer til kortdistanceudstyr
  (meddelt under nummer K(2009) 3710)

   (
  1
  ) | 32 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2009/380/EF

*

Kommissionens beslutning af 13. januar 2009 om statsstøtte C 22/07 (ex N 43/07) om udvidelse af den ordning, som fritager rederier i Danmark for betaling af indkomstskat og socialsikringsbidrag for søfolk, til at omfatte sandsugnings- og kabellægningsaktiviteter
  (meddelt under nummer K(2008) 8886)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 8886)

1

23

2009/381/EF

*

Kommissionens beslutning af 13. maj 2009 om ændring af beslutning 2006/771/EF om samordning af frekvensressourcer til kortdistanceudstyr
  (meddelt under nummer K(2009) 3710)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 3710)

1

32

| | | III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN |
| | * | Addendum til DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉS AFGØRELSE ATALANTA/3/2009 af 21. april 2009 om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (Atalanta) (2009/369/FUSP)
  (EUT L 112 af 6.5.2009) | 40 |

III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

*

Addendum til DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉS AFGØRELSE ATALANTA/3/2009 af 21. april 2009 om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (Atalanta) (2009/369/FUSP)
  (EUT L 112 af 6.5.2009)

(EUT L 112 af 6.5.2009)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 14.5.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 119/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 119/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 393/2009

af 11. maj 2009

om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Midlertidige foranstaltninger

| (1) | Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 1130/2008 af 14. november 2008 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (2) (herefter benævnt »forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »Kina«). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 1130/2008 af 14. november 2008 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (2) (herefter benævnt »forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »Kina«).

1.2.   Efterfølgende procedure

| (2) | Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (herefter benævnt »fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. |
| --- | --- |

(2)

Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (herefter benævnt »fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.

| (3) | Kommissionen fortsatte sin undersøgelse vedrørende Fællesskabets interesser og foretog yderligere analyser af oplysningerne fra importører, detailhandlere og handelssammenslutninger i Fællesskabet efter indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen fortsatte sin undersøgelse vedrørende Fællesskabets interesser og foretog yderligere analyser af oplysningerne fra importører, detailhandlere og handelssammenslutninger i Fællesskabet efter indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger.

| (4) | Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige undersøgelseskonklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed. Der blev i den forbindelse aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
  Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importører:






  — | Koopman International BV, Amsterdam, Nederlandene |
| --- | --- | --- |

(4)

Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige undersøgelseskonklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed. Der blev i den forbindelse aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importører:

—

Koopman International BV, Amsterdam, Nederlandene

| — | Salco Group PLC, Essex, Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

—

Salco Group PLC, Essex, Det Forenede Kongerige.

Der blev desuden aflagt kontrolbesøg hos de virksomheder, der er nævnt i betragtning 31.

| (5) | Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger. |
| --- | --- |

(5)

Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.

| (6) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2007 (herefter benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Hvad angår de relevante tendenser for skadesvurderingen, undersøgte Kommissionen oplysninger for perioden fra 2004 til udgangen af UP (herefter benævnt »den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(6)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2007 (herefter benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Hvad angår de relevante tendenser for skadesvurderingen, undersøgte Kommissionen oplysninger for perioden fra 2004 til udgangen af UP (herefter benævnt »den betragtede periode«).

| (7) | En række interesserede parter påstod, at valget af 2007 som UP var uhensigtsmæssigt, idet visse begivenheder, såsom ændret eksportstøtte og arbejdsmarkedspolitik i Kina, svingninger i valutakurserne i 2007 og 2008, spillede en rolle i skadesanalysen. |
| --- | --- |

(7)

En række interesserede parter påstod, at valget af 2007 som UP var uhensigtsmæssigt, idet visse begivenheder, såsom ændret eksportstøtte og arbejdsmarkedspolitik i Kina, svingninger i valutakurserne i 2007 og 2008, spillede en rolle i skadesanalysen.

| (8) | Det skal bemærkes, at UP, jf. grundforordningens artikel 6, stk. 1, skal omfatte en periode, som ligger umiddelbart forud for indledningen af proceduren. Det skal nævnes, at denne undersøgelse blev indledt den 16. februar 2008. Hvad angår undersøgelsen af tendenser af relevans for skadesvurderingen, omfatter denne normalt tre eller fire år forud for indledningen og afsluttes i tråd med dumpingundersøgelsesperioden. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(8)

Det skal bemærkes, at UP, jf. grundforordningens artikel 6, stk. 1, skal omfatte en periode, som ligger umiddelbart forud for indledningen af proceduren. Det skal nævnes, at denne undersøgelse blev indledt den 16. februar 2008. Hvad angår undersøgelsen af tendenser af relevans for skadesvurderingen, omfatter denne normalt tre eller fire år forud for indledningen og afsluttes i tråd med dumpingundersøgelsesperioden. Denne påstand blev derfor afvist.

| (9) | En interesseret part anfægtede den procentangivelse, der er nævnt i betragtning 2 i forordningen om midlertidig told, som angiver klagernes andel af den samlede EF-produktion. |
| --- | --- |

(9)

En interesseret part anfægtede den procentangivelse, der er nævnt i betragtning 2 i forordningen om midlertidig told, som angiver klagernes andel af den samlede EF-produktion.

| (10) | Efter behandling af påstanden skal det bemærkes, at procentangivelsen på 60 % i betragtning 2 i forordningen om midlertidig told refererer til den samlede støtte til undersøgelsen, herunder de klagende og de EF-producenter, der støttede klagen og indvilligede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, og ikke til den procentdel af EF-produktionen, der udgjordes af klagerne alene. Dette bekræftes i betragtning 92 i forordningen om midlertidig told. Procentangivelsen i betragtning 2 i forordningen om midlertidig told ændres derfor til »34 %«. |
| --- | --- |

(10)

Efter behandling af påstanden skal det bemærkes, at procentangivelsen på 60 % i betragtning 2 i forordningen om midlertidig told refererer til den samlede støtte til undersøgelsen, herunder de klagende og de EF-producenter, der støttede klagen og indvilligede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, og ikke til den procentdel af EF-produktionen, der udgjordes af klagerne alene. Dette bekræftes i betragtning 92 i forordningen om midlertidig told. Procentangivelsen i betragtning 2 i forordningen om midlertidig told ændres derfor til »34 %«.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (11) | Den pågældende vare blev foreløbigt defineret som visse stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer, undtagen gravlys og andre udelys, som eksporteres til Fællesskabet, med oprindelse i Kina (herefter benævnt »stearinlys« eller »den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(11)

Den pågældende vare blev foreløbigt defineret som visse stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer, undtagen gravlys og andre udelys, som eksporteres til Fællesskabet, med oprindelse i Kina (herefter benævnt »stearinlys« eller »den pågældende vare«).

| (12) | Med henblik på indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev det konkluderet, at alle typer stearinlys, som indgår i definitionen af den pågældende vare, har de samme grundlæggende kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og i vidt omfang er ombyttelige, selv om de kan afvige i størrelse, form, farve og andre egenskaber såsom f.eks. duft. |
| --- | --- |

(12)

Med henblik på indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev det konkluderet, at alle typer stearinlys, som indgår i definitionen af den pågældende vare, har de samme grundlæggende kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og i vidt omfang er ombyttelige, selv om de kan afvige i størrelse, form, farve og andre egenskaber såsom f.eks. duft.

| (13) | Bemærkninger fra interesserede parter berettigede ikke på daværende tidspunkt, at visse typer stearinlys, navnlig de såkaldt »fancy« eller »dekorative« stearinlys, skulle udelukkes fra undersøgelsen. Der blev ikke fremsat bemærkninger vedrørende egenskaber, der kunne have gjort det muligt klart at adskille de forskellige typer stearinlys, der burde medtages i eller udelukkes fra undersøgelsen. Undersøgelsen pegede desuden ikke som påstået på særlige problemer med dumping og skade i de undersøgte virksomheder i stikprøven, der varierede væsentligt afhængigt af stearinlysenes type. Det blev derfor midlertidigt konkluderet, at alle stearinlystyper i denne undersøgelse tilhørte den samme varegruppe og skulle indgå i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(13)

Bemærkninger fra interesserede parter berettigede ikke på daværende tidspunkt, at visse typer stearinlys, navnlig de såkaldt »fancy« eller »dekorative« stearinlys, skulle udelukkes fra undersøgelsen. Der blev ikke fremsat bemærkninger vedrørende egenskaber, der kunne have gjort det muligt klart at adskille de forskellige typer stearinlys, der burde medtages i eller udelukkes fra undersøgelsen. Undersøgelsen pegede desuden ikke som påstået på særlige problemer med dumping og skade i de undersøgte virksomheder i stikprøven, der varierede væsentligt afhængigt af stearinlysenes type. Det blev derfor midlertidigt konkluderet, at alle stearinlystyper i denne undersøgelse tilhørte den samme varegruppe og skulle indgå i undersøgelsen.

| (14) | Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev det igen påstået, at eksporterende producenter i Kina i vidt omfang producerede håndlavede eller dekorative stearinlys med supplerende raffinerede teknikker. Det blev gentaget, at disse typer er arbejdsintensive, og at de produceres i begrænsede mængder af EF-producenter. Det blev endvidere gentaget, at forbrugernes opfattelse af dekorative stearinlys var anderledes end deres opfattelse af klassiske og standardtyper af stearinlys. Det blev eksempelvis påstået, at dekorative typer modsat klassiske stearinlys ikke er beregnet til at brændes eller anvendes til at frembringe varme, men er beregnet som dekorationsgenstande i uændret stand længst muligt. |
| --- | --- |

(14)

Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev det igen påstået, at eksporterende producenter i Kina i vidt omfang producerede håndlavede eller dekorative stearinlys med supplerende raffinerede teknikker. Det blev gentaget, at disse typer er arbejdsintensive, og at de produceres i begrænsede mængder af EF-producenter. Det blev endvidere gentaget, at forbrugernes opfattelse af dekorative stearinlys var anderledes end deres opfattelse af klassiske og standardtyper af stearinlys. Det blev eksempelvis påstået, at dekorative typer modsat klassiske stearinlys ikke er beregnet til at brændes eller anvendes til at frembringe varme, men er beregnet som dekorationsgenstande i uændret stand længst muligt.

| (15) | Det blev desuden påstået, at det ville være relativt let at adskille dekorative stearinlys fra andre typer stearinlys, såsom fyrfadslys og kertelys, idet dekorative stearinlys mindst har en af følgende egenskaber: i) er flerfarvede og har flere lag ii) har særlige former iii) har udskårne overflader med dekorationer og iv) har supplerende dekorationer i andre materialer end voks/paraffin. |
| --- | --- |

(15)

Det blev desuden påstået, at det ville være relativt let at adskille dekorative stearinlys fra andre typer stearinlys, såsom fyrfadslys og kertelys, idet dekorative stearinlys mindst har en af følgende egenskaber: i) er flerfarvede og har flere lag ii) har særlige former iii) har udskårne overflader med dekorationer og iv) har supplerende dekorationer i andre materialer end voks/paraffin.

| (16) | Andre interesserede parter påstod, at »fødselsdagslys« ikke produceres i Fællesskabet, men næsten udelukkende i Kina, og derfor burde udelukkes fra denne procedure. |
| --- | --- |

(16)

Andre interesserede parter påstod, at »fødselsdagslys« ikke produceres i Fællesskabet, men næsten udelukkende i Kina, og derfor burde udelukkes fra denne procedure.

| (17) | Det blev desuden påstået, at de såkaldte fyrfadslys kunne erstatte stearinlys med henblik på at producere lys, men at andre typer stearinlys ikke kan erstatte fyrfadslys med henblik på at producere varme. Disse to varetyper er altså ikke helt ombyttelige, sådan som det er tilfældet for gravlys og andre udelys, som ikke indgår i den pågældende vare, og andre typer stearinlys, herunder fyrfadslys. Det blev derfor påstået, at fyrfadslys også burde udelukkes fra proceduren. |
| --- | --- |

(17)

Det blev desuden påstået, at de såkaldte fyrfadslys kunne erstatte stearinlys med henblik på at producere lys, men at andre typer stearinlys ikke kan erstatte fyrfadslys med henblik på at producere varme. Disse to varetyper er altså ikke helt ombyttelige, sådan som det er tilfældet for gravlys og andre udelys, som ikke indgår i den pågældende vare, og andre typer stearinlys, herunder fyrfadslys. Det blev derfor påstået, at fyrfadslys også burde udelukkes fra proceduren.

| (18) | Hvad angår påstanden om dekorative stearinlys, er de adskillende egenskaber, der fremføres af parterne, meget generelle og vil ikke gøre det muligt at foretage en tydelig sondring mellem de typer stearinlys, der skal medtages i undersøgelsen, og dem, der skal udelukkes og ikke være omfattet af foranstaltningerne. Mange standardtyper stearinlys har flere farver, og de kan have særlige former eller flere ekstra dekorationer, for eksempel til forskellige højtider i løbet af året. Desuden ville det ud fra de oplysninger, som parterne havde fremlagt, og som blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, navnlig om varetypernes og varekontrolnumrenes definition, ikke altid være muligt at foretage en klar opdeling mellem de forskellige typer stearinlys på grundlag af ovennævnte egenskaber. Det skal først bemærkes, at visse typer stearinlys ikke automatisk udelukkes fra definitionen af den pågældende vare, blot fordi denne type angiveligt ikke fremstilles af EF-producenterne. Dernæst kan det ikke udelukkes, at visse typer stearinlys ikke produceres af EF-producenterne som følge af skadevoldende dumping. For så vidt angår de såkaldte fødselsdagslys, fremlagde parterne ingen dokumentation for, at denne type stearinlys faktisk ikke produceres i Fællesskabet, og de uddybede heller ikke årsagerne til, at disse stearinlys ikke produceres i Fællesskabet. Desuden er der ingen tydelig forskel mellem fødselsdagslys og andre typer stearinlys, som kunne medføre en eventuel udelukkelse af disse varetyper, som det er tilfældet for dekorative stearinlys. Disse bemærkninger vedrørte også de såkaldte håndlavede stearinlys. Det skal bemærkes, at påstanden om, at der ikke produceres håndlavede stearinlys i Fællesskabet, ikke er korrekt, jf. betragtning 26. |
| --- | --- |

(18)

Hvad angår påstanden om dekorative stearinlys, er de adskillende egenskaber, der fremføres af parterne, meget generelle og vil ikke gøre det muligt at foretage en tydelig sondring mellem de typer stearinlys, der skal medtages i undersøgelsen, og dem, der skal udelukkes og ikke være omfattet af foranstaltningerne. Mange standardtyper stearinlys har flere farver, og de kan have særlige former eller flere ekstra dekorationer, for eksempel til forskellige højtider i løbet af året. Desuden ville det ud fra de oplysninger, som parterne havde fremlagt, og som blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, navnlig om varetypernes og varekontrolnumrenes definition, ikke altid være muligt at foretage en klar opdeling mellem de forskellige typer stearinlys på grundlag af ovennævnte egenskaber. Det skal først bemærkes, at visse typer stearinlys ikke automatisk udelukkes fra definitionen af den pågældende vare, blot fordi denne type angiveligt ikke fremstilles af EF-producenterne. Dernæst kan det ikke udelukkes, at visse typer stearinlys ikke produceres af EF-producenterne som følge af skadevoldende dumping. For så vidt angår de såkaldte fødselsdagslys, fremlagde parterne ingen dokumentation for, at denne type stearinlys faktisk ikke produceres i Fællesskabet, og de uddybede heller ikke årsagerne til, at disse stearinlys ikke produceres i Fællesskabet. Desuden er der ingen tydelig forskel mellem fødselsdagslys og andre typer stearinlys, som kunne medføre en eventuel udelukkelse af disse varetyper, som det er tilfældet for dekorative stearinlys. Disse bemærkninger vedrørte også de såkaldte håndlavede stearinlys. Det skal bemærkes, at påstanden om, at der ikke produceres håndlavede stearinlys i Fællesskabet, ikke er korrekt, jf. betragtning 26.

| (19) | Vedrørende påstanden om anvendelsen af visse typer stearinlys, navnlig til at producere lys og/eller varme, skal det erindres, at det i betragtning 26 i forordningen om midlertidig told nævnes, at visse typer er ombyttelige, og at stearinlys overvejende anvendes til indendørs dekoration og ikke med det hovedformål at producere varme. Parterne fremlagde ingen oplysninger, der kunne bestride denne påstand. Hvad angår påstandene vedrørende gravlys og udelys, skal det bekræftes, at disse varer kan adskilles fra andre typer stearinlys på baggrund af de tekniske og kemiske kriterier, jf. betragtning 17 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(19)

Vedrørende påstanden om anvendelsen af visse typer stearinlys, navnlig til at producere lys og/eller varme, skal det erindres, at det i betragtning 26 i forordningen om midlertidig told nævnes, at visse typer er ombyttelige, og at stearinlys overvejende anvendes til indendørs dekoration og ikke med det hovedformål at producere varme. Parterne fremlagde ingen oplysninger, der kunne bestride denne påstand. Hvad angår påstandene vedrørende gravlys og udelys, skal det bekræftes, at disse varer kan adskilles fra andre typer stearinlys på baggrund af de tekniske og kemiske kriterier, jf. betragtning 17 i forordningen om midlertidig told.

| (20) | Kort sagt blev det konkluderet, at parternes påstande ikke var tilstrækkeligt specifikke og ikke omfattede dokumentation som bevis for, at den pågældende vare ikke var korrekt defineret i den midlertidige forordning. Det skal erindres, at samtlige typer stearinlys, der udgør den pågældende vare, har de samme grundlæggende kemiske og tekniske egenskaber. Det blev desuden konstateret, at stearinlysene i denne procedure havde de samme eller lignende anvendelsesformål og i vidt omfang er ombyttelige. De produceres af stearinlysproducenter i Kina og eksporteres via de samme salgskanaler og er derfor omfattet af den samme vare. |
| --- | --- |

(20)

Kort sagt blev det konkluderet, at parternes påstande ikke var tilstrækkeligt specifikke og ikke omfattede dokumentation som bevis for, at den pågældende vare ikke var korrekt defineret i den midlertidige forordning. Det skal erindres, at samtlige typer stearinlys, der udgør den pågældende vare, har de samme grundlæggende kemiske og tekniske egenskaber. Det blev desuden konstateret, at stearinlysene i denne procedure havde de samme eller lignende anvendelsesformål og i vidt omfang er ombyttelige. De produceres af stearinlysproducenter i Kina og eksporteres via de samme salgskanaler og er derfor omfattet af den samme vare.

| (21) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende definitionen af den pågældende vare, bekræftes betragtning 15 til 23 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(21)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende definitionen af den pågældende vare, bekræftes betragtning 15 til 23 i forordningen om midlertidig told hermed.

2.2.   Samme vare

| (22) | En række parter anfægtede konklusionerne i betragtning 28 i forordningen om midlertidig told, hvor de kriterier, der anvendes til fastlæggelsen af begrebet »samme vare«, overvejende er baseret på de tekniske og kemiske egenskaber samt varens slutanvendelse eller funktioner. Andre faktorer som form, duft, farve eller andre aspekter fremført af den interesserede part blev ikke anset for relevante i forbindelse med definition af den samme vare. Eventuelle forskelle i størrelse har nemlig ingen betydning for definitionen af den pågældende vare og den samme vare, navnlig da der ikke klart kan skelnes mellem varetyper, der tilhører den samme vare, med hensyn til de vigtigste tekniske og kemiske egenskaber, slutanvendelse og brugernes opfattelse af varen. |
| --- | --- |

(22)

En række parter anfægtede konklusionerne i betragtning 28 i forordningen om midlertidig told, hvor de kriterier, der anvendes til fastlæggelsen af begrebet »samme vare«, overvejende er baseret på de tekniske og kemiske egenskaber samt varens slutanvendelse eller funktioner. Andre faktorer som form, duft, farve eller andre aspekter fremført af den interesserede part blev ikke anset for relevante i forbindelse med definition af den samme vare. Eventuelle forskelle i størrelse har nemlig ingen betydning for definitionen af den pågældende vare og den samme vare, navnlig da der ikke klart kan skelnes mellem varetyper, der tilhører den samme vare, med hensyn til de vigtigste tekniske og kemiske egenskaber, slutanvendelse og brugernes opfattelse af varen.

| (23) | Det skal i den forbindelse understreges, at parterne ikke anfægtede det forhold, at alle typer stearinlys har de samme grundlæggende kemiske og tekniske egenskaber, eller at alle typer stearinlys produceres af det samme råmateriale, hovedsagelig voks, eller at de produceres af de samme producenter og sælges via de samme salgskanaler til eksport eller til lignende kunder på EF-markedet. |
| --- | --- |

(23)

Det skal i den forbindelse understreges, at parterne ikke anfægtede det forhold, at alle typer stearinlys har de samme grundlæggende kemiske og tekniske egenskaber, eller at alle typer stearinlys produceres af det samme råmateriale, hovedsagelig voks, eller at de produceres af de samme producenter og sælges via de samme salgskanaler til eksport eller til lignende kunder på EF-markedet.

| (24) | De interesserede parters vigtigste påstande var baseret på, at de typer stearinlys, der produceres i Kina og eksporteres til Fællesskabet, ikke er mage til de typer, der fremstilles i Fællesskabet af EF-producenterne. Alle disse påstande blev omhyggeligt undersøgt, men indeholdt ingen nye væsentlige elementer i forhold til de påstande, der blev fremsat og behandlet i den foreløbige fase. |
| --- | --- |

(24)

De interesserede parters vigtigste påstande var baseret på, at de typer stearinlys, der produceres i Kina og eksporteres til Fællesskabet, ikke er mage til de typer, der fremstilles i Fællesskabet af EF-producenterne. Alle disse påstande blev omhyggeligt undersøgt, men indeholdt ingen nye væsentlige elementer i forhold til de påstande, der blev fremsat og behandlet i den foreløbige fase.

| (25) | Den påstand, der er fremsat i betragtning 14, vedrørende definitionen af den pågældende vare, blev ligeledes fremsat i forbindelse med den samme vare. Det blev påstået, at de eksporterende producenter i Kina i vidt omfang producerer håndlavede eller arbejdsintensive dekorationslys med supplerende raffinerede teknikker og i forskellige former, som ikke produceres eller produceres i begrænsede mængder af EF-producenterne. Det blev samtidig påstået, at disse typer stearinlys ikke er mage til de stearinlys, der fremstilles af EF-producenterne. |
| --- | --- |

(25)

Den påstand, der er fremsat i betragtning 14, vedrørende definitionen af den pågældende vare, blev ligeledes fremsat i forbindelse med den samme vare. Det blev påstået, at de eksporterende producenter i Kina i vidt omfang producerer håndlavede eller arbejdsintensive dekorationslys med supplerende raffinerede teknikker og i forskellige former, som ikke produceres eller produceres i begrænsede mængder af EF-producenterne. Det blev samtidig påstået, at disse typer stearinlys ikke er mage til de stearinlys, der fremstilles af EF-producenterne.

| (26) | Undersøgelsen har vist, at denne påstand ikke er korrekt. Mens de producenter, der indgår i definitionen af EF-erhvervsgrenen, måske koncentrerer sig om markedssegmentet for standardstearinlys, antyder de foreliggende oplysninger, at der findes en lang række producenter i Fællesskabet, som producerer dekorationslys, herunder håndlavede og arbejdsintensive stearinlys, i visse medlemsstater såsom Estland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Italien, Polen og Slovenien. |
| --- | --- |

(26)

Undersøgelsen har vist, at denne påstand ikke er korrekt. Mens de producenter, der indgår i definitionen af EF-erhvervsgrenen, måske koncentrerer sig om markedssegmentet for standardstearinlys, antyder de foreliggende oplysninger, at der findes en lang række producenter i Fællesskabet, som producerer dekorationslys, herunder håndlavede og arbejdsintensive stearinlys, i visse medlemsstater såsom Estland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Italien, Polen og Slovenien.

| (27) | På baggrund af de interesserede parters påstande og dokumentationen herfor samt alle andre tilgængelige oplysninger på dette tidspunkt i undersøgelsen konkluderes det, at den pågældende vare og de stearinlys, der produceres og sælges af de eksporterende producenter på deres hjemmemarked og af EF-producenterne i Fællesskabet, som også blev anvendt som referenceland i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi for Kina, kan betragtes som værende den samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. Disse varer har i alt væsentligt de samme grundlæggende tekniske og kemiske egenskaber og de samme lignende grundlæggende anvendelser. |
| --- | --- |

(27)

På baggrund af de interesserede parters påstande og dokumentationen herfor samt alle andre tilgængelige oplysninger på dette tidspunkt i undersøgelsen konkluderes det, at den pågældende vare og de stearinlys, der produceres og sælges af de eksporterende producenter på deres hjemmemarked og af EF-producenterne i Fællesskabet, som også blev anvendt som referenceland i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi for Kina, kan betragtes som værende den samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. Disse varer har i alt væsentligt de samme grundlæggende tekniske og kemiske egenskaber og de samme lignende grundlæggende anvendelser.

3.   STIKPRØVER

3.1.   Stikprøve af EF-producenter, importører og eksporterende producenter i Kina

| (28) | Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende stikprøven af EF-producenter, importører og eksporterende producenter i Kina, der kunne ændre de foreløbige undersøgelseskonklusioner, bekræftes betragtning 31 til 40 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(28)

Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende stikprøven af EF-producenter, importører og eksporterende producenter i Kina, der kunne ændre de foreløbige undersøgelseskonklusioner, bekræftes betragtning 31 til 40 i forordningen om midlertidig told hermed.

3.2.   Individuel undersøgelse

| (29) | Som det fremgår af betragtning 41 til 43 i forordningen om midlertidig told, kunne anmodningen om individuel undersøgelse (herefter benævnt »IU«), jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, fra en eksporterende producent ikke accepteres i den foreløbige fase, da den ville have hindret en rettidig afslutning af undersøgelsen i den pågældende fase. |
| --- | --- |

(29)

Som det fremgår af betragtning 41 til 43 i forordningen om midlertidig told, kunne anmodningen om individuel undersøgelse (herefter benævnt »IU«), jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, fra en eksporterende producent ikke accepteres i den foreløbige fase, da den ville have hindret en rettidig afslutning af undersøgelsen i den pågældende fase.

| (30) | Under de givne omstændigheder blev det betragtet som værende administrativt muligt at efterkomme denne ene begrundede anmodning efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(30)

Under de givne omstændigheder blev det betragtet som værende administrativt muligt at efterkomme denne ene begrundede anmodning efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger.

| (31) | Der blev derfor aflagt et kontrolbesøg hos følgende virksomhed i Kina:






  — | M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd., Taicang. |
| --- | --- | --- |

(31)

Der blev derfor aflagt et kontrolbesøg hos følgende virksomhed i Kina:

—

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd., Taicang.

Der blev desuden aflagt kontrolbesøg hos virksomhedens forretningsmæssigt forbundne EF-importører:

| — | Müller Fabryka Świec S.A., Grudziądz, Polen |
| --- | --- |

—

Müller Fabryka Świec S.A., Grudziądz, Polen

| — | Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Tyskland.

4.   DUMPING

4.1.   Anvendelse af grundforordningens artikel 18

| (32) | Efter fremlæggelsen af de foreløbige undersøgelseskonklusioner anfægtede den virksomhed, på hvilken grundforordningens artikel 18 fandt anvendelse, Kommissionens konklusioner. Den genfremsatte i alt væsentligt de påstande, som var blevet fremsat tidligere i forløbet uden at fremlægge dokumenterede oplysninger, der kunne berettige ændringer i de midlertidige konklusioner. |
| --- | --- |

(32)

Efter fremlæggelsen af de foreløbige undersøgelseskonklusioner anfægtede den virksomhed, på hvilken grundforordningens artikel 18 fandt anvendelse, Kommissionens konklusioner. Den genfremsatte i alt væsentligt de påstande, som var blevet fremsat tidligere i forløbet uden at fremlægge dokumenterede oplysninger, der kunne berettige ændringer i de midlertidige konklusioner.

| (33) | På grundlag af ovenstående bekræftes betragtning 44 til 47 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(33)

På grundlag af ovenstående bekræftes betragtning 44 til 47 i forordningen om midlertidig told hermed.

4.2.   Markedsøkonomisk behandling (herefter benævnt »MB«)

| (34) | Efter fremlæggelse af de foreløbige konklusioner bestred fem kinesiske eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet MB, de foreløbige undersøgelseskonklusioner. |
| --- | --- |

(34)

Efter fremlæggelse af de foreløbige konklusioner bestred fem kinesiske eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet MB, de foreløbige undersøgelseskonklusioner.

| (35) | For den eksportør, der ikke kunne godtgøre, at denne opfyldte kriterium 1 og 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), blev det påstået, at kriterium 1 i bestemmelsen var opfyldt, da et omfattende støttebeløb fra staten, således at små og mellemstore virksomheder eksempelvis kunne opføre et teknologicenter, også ville findes i markedsøkonomiske lande. Eksportøren påstod desuden, at en virksomhed, som i en anden antidumpingsag havde modtaget statsstøtte, ikke var blevet frataget sin MB-status. |
| --- | --- |

(35)

For den eksportør, der ikke kunne godtgøre, at denne opfyldte kriterium 1 og 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), blev det påstået, at kriterium 1 i bestemmelsen var opfyldt, da et omfattende støttebeløb fra staten, således at små og mellemstore virksomheder eksempelvis kunne opføre et teknologicenter, også ville findes i markedsøkonomiske lande. Eksportøren påstod desuden, at en virksomhed, som i en anden antidumpingsag havde modtaget statsstøtte, ikke var blevet frataget sin MB-status.

| (36) | Hvad angår den første påstand, skal det bemærkes, at EU-institutionerne gennemfører MB-vurderingen på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og ikke på grundlag af generelle sammenligninger af markedsvilkårene for virksomheder i Kina og virksomheder, der opererer i markedsøkonomiske lande. Påstanden blev derfor afvist. Vedrørende den anden påstand skal det understreges, at undersøgelsen af hver antidumpingsag gennemføres særskilt, og at konklusionerne drages på grundlag af omstændighederne i de enkelte sager. Desuden afslørede arten og hyppigheden af samt den økonomiske baggrund for statsstøtten i dette tilfælde, at kriterium 1 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke var opfyldt. Påstanden måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(36)

Hvad angår den første påstand, skal det bemærkes, at EU-institutionerne gennemfører MB-vurderingen på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og ikke på grundlag af generelle sammenligninger af markedsvilkårene for virksomheder i Kina og virksomheder, der opererer i markedsøkonomiske lande. Påstanden blev derfor afvist. Vedrørende den anden påstand skal det understreges, at undersøgelsen af hver antidumpingsag gennemføres særskilt, og at konklusionerne drages på grundlag af omstændighederne i de enkelte sager. Desuden afslørede arten og hyppigheden af samt den økonomiske baggrund for statsstøtten i dette tilfælde, at kriterium 1 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke var opfyldt. Påstanden måtte derfor afvises.

| (37) | Den samme eksportør påstod, at det af samtlige relevante dokumenter i forbindelse med kriterium 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), skulle fremgå, at den pris, der blev betalt for brugsrettigheder til jord, skulle være et resultat af frie forhandlinger med de lokale myndigheder, og at prisen derfor skulle være baseret på markedsværdierne. |
| --- | --- |

(37)

Den samme eksportør påstod, at det af samtlige relevante dokumenter i forbindelse med kriterium 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), skulle fremgå, at den pris, der blev betalt for brugsrettigheder til jord, skulle være et resultat af frie forhandlinger med de lokale myndigheder, og at prisen derfor skulle være baseret på markedsværdierne.

| (38) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at de relevante dokumenter, som lå til grund for købsprisen for brugsrettigheder til jord, er fra 1997 og gav den pågældende eksportør mulighed for at opnå disse rettigheder for en ikke-defineret periode og til en pris, der blev fastsat på daværende tidspunkt. Idet der ikke tages hensyn til eventuelle prisstigninger i perioden mellem 1997 og datoen for den faktiske overførsel af brugsrettighederne til jord, og da der ikke foreligger en grundvurderingsrapport, kunne den pågældende eksportør ikke forklare, på hvilket grundlag overførselsprisen for brugsrettigheden til jord var blevet fastlagt. |
| --- | --- |

(38)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at de relevante dokumenter, som lå til grund for købsprisen for brugsrettigheder til jord, er fra 1997 og gav den pågældende eksportør mulighed for at opnå disse rettigheder for en ikke-defineret periode og til en pris, der blev fastsat på daværende tidspunkt. Idet der ikke tages hensyn til eventuelle prisstigninger i perioden mellem 1997 og datoen for den faktiske overførsel af brugsrettighederne til jord, og da der ikke foreligger en grundvurderingsrapport, kunne den pågældende eksportør ikke forklare, på hvilket grundlag overførselsprisen for brugsrettigheden til jord var blevet fastlagt.

| (39) | Ud fra det ovenstående konkluderes det for den pågældende eksportør, at hverken kriterium 1 eller 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, og derfor bekræftes konklusionerne fra den foreløbige fase. |
| --- | --- |

(39)

Ud fra det ovenstående konkluderes det for den pågældende eksportør, at hverken kriterium 1 eller 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, og derfor bekræftes konklusionerne fra den foreløbige fase.

| (40) | En eksportør, som ikke opfyldte kriterium 2 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), påstod, at dette kriterium var opfyldt, idet støttebeløbene til to medlemmer af ledelsen ikke skulle betragtes som »lån« i modsætning til konklusionen i den foreløbige fase (betragtning 53 i forordningen om midlertidig told). Eksportøren påstod, at disse støttebeløb snarere skulle betragtes som reservemidler. |
| --- | --- |

(40)

En eksportør, som ikke opfyldte kriterium 2 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), påstod, at dette kriterium var opfyldt, idet støttebeløbene til to medlemmer af ledelsen ikke skulle betragtes som »lån« i modsætning til konklusionen i den foreløbige fase (betragtning 53 i forordningen om midlertidig told). Eksportøren påstod, at disse støttebeløb snarere skulle betragtes som reservemidler.

| (41) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at reservemidler er en form for konto på en virksomheds balance, som er forbeholdt langsigtede kapitalinvesteringsprojekter eller andre større og forventede udgifter, som vil påløbe i fremtiden. Når disse reservemidler er registreret på virksomhedens balance, kan de udelukkende anvendes til de kapitaludgifter, som de oprindeligt var afsat til, med undtagelse af uforudsete omstændigheder. |
| --- | --- |

(41)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at reservemidler er en form for konto på en virksomheds balance, som er forbeholdt langsigtede kapitalinvesteringsprojekter eller andre større og forventede udgifter, som vil påløbe i fremtiden. Når disse reservemidler er registreret på virksomhedens balance, kan de udelukkende anvendes til de kapitaludgifter, som de oprindeligt var afsat til, med undtagelse af uforudsete omstændigheder.

| (42) | Det fremgår klart af referatet fra bestyrelsesmødet, at dette ikke var tiltænkt. Desuden er disse indtægter blevet opført under kontoen »andre tilgodehavender«, som normalt anvendes til kortfristede lån og forskud til ejere og medarbejdere. |
| --- | --- |

(42)

Det fremgår klart af referatet fra bestyrelsesmødet, at dette ikke var tiltænkt. Desuden er disse indtægter blevet opført under kontoen »andre tilgodehavender«, som normalt anvendes til kortfristede lån og forskud til ejere og medarbejdere.

| (43) | Det kan derfor konkluderes, at de økonomiske midler, som to enkeltpersoner fik stillet til rådighed, ikke var beregnet til kapitalreserve, men til reservefond uden egentligt juridisk grundlag, navnlig uden en kontrakt med datoer for tilbagebetaling eller påløbne renter. En sådan transaktion skal under alle omstændigheder betragtes som et finansielt instrument, jf. international regnskabsstandard (»IAS«) 32. Fremlæggelsen af disse transaktioner foregik desuden ikke i overensstemmelse med IAS 24, da virksomhedens regnskaber ikke indeholdt oplysninger om i) transaktionernes beløbsmæssige størrelse, ii) betingelserne for disse, herunder om de er pantsikrede samt iii) arten af det vederlag, der skal ydes som indfrielse, og eventuelle afgivne eller modtagne garantier. |
| --- | --- |

(43)

Det kan derfor konkluderes, at de økonomiske midler, som to enkeltpersoner fik stillet til rådighed, ikke var beregnet til kapitalreserve, men til reservefond uden egentligt juridisk grundlag, navnlig uden en kontrakt med datoer for tilbagebetaling eller påløbne renter. En sådan transaktion skal under alle omstændigheder betragtes som et finansielt instrument, jf. international regnskabsstandard (»IAS«) 32. Fremlæggelsen af disse transaktioner foregik desuden ikke i overensstemmelse med IAS 24, da virksomhedens regnskaber ikke indeholdt oplysninger om i) transaktionernes beløbsmæssige størrelse, ii) betingelserne for disse, herunder om de er pantsikrede samt iii) arten af det vederlag, der skal ydes som indfrielse, og eventuelle afgivne eller modtagne garantier.

| (44) | Ud fra det ovenstående konkluderes det, at den pågældende eksportør ikke opfyldte kriterium 2 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor bekræftes konklusionerne fra den foreløbige fase hermed. |
| --- | --- |

(44)

Ud fra det ovenstående konkluderes det, at den pågældende eksportør ikke opfyldte kriterium 2 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor bekræftes konklusionerne fra den foreløbige fase hermed.

| (45) | Den anden eksportør, der ikke opfyldte kravene under kriterium 2 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), anfægtede ikke, at der var fejl i regnskaberne, men mente, at nogle var af mindre betydning, og at andre fra foregående år ikke havde betydning for klarheden i virksomhedens regnskaber. |
| --- | --- |

(45)

Den anden eksportør, der ikke opfyldte kravene under kriterium 2 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), anfægtede ikke, at der var fejl i regnskaberne, men mente, at nogle var af mindre betydning, og at andre fra foregående år ikke havde betydning for klarheden i virksomhedens regnskaber.

| (46) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at fejlene blev fundet i tilfældigt udvalgte regnskabsdokumenter og ikke var blevet påtalt af revisorerne i revisionsrapporten, hvilket rejser alvorlig tvivl om, hvorvidt regnskaberne er blevet revideret i overensstemmelse med IAS. Desuden skaber de tidligere års fejlagtige bogføring af anlægsaktiver stadig fordrejninger i virksomhedens omkostningsstruktur og kan derfor ikke betragtes som værende i overensstemmelse med IAS 1 og 38. |
| --- | --- |

(46)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at fejlene blev fundet i tilfældigt udvalgte regnskabsdokumenter og ikke var blevet påtalt af revisorerne i revisionsrapporten, hvilket rejser alvorlig tvivl om, hvorvidt regnskaberne er blevet revideret i overensstemmelse med IAS. Desuden skaber de tidligere års fejlagtige bogføring af anlægsaktiver stadig fordrejninger i virksomhedens omkostningsstruktur og kan derfor ikke betragtes som værende i overensstemmelse med IAS 1 og 38.

| (47) | Derfor bekræftes konklusionen fra den foreløbige fase, hvori det blev slået fast, at den pågældende eksportør ikke opfyldte kriterium 2 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), hermed. |
| --- | --- |

(47)

Derfor bekræftes konklusionen fra den foreløbige fase, hvori det blev slået fast, at den pågældende eksportør ikke opfyldte kriterium 2 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), hermed.

| (48) | Den samarbejdende eksportør, hvis anmodning om MB ikke blev efterkommet, da virksomheden ikke kunne bevise, at den opfyldte kriterium 1 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), fremlagde en skriftlig bekræftelse fra de lokale kinesiske myndigheder, hvoraf det ifølge eksportøren fremgik, at virksomheden ikke var underlagt restriktioner i forbindelse med købs- og salgsaktiviteter. |
| --- | --- |

(48)

Den samarbejdende eksportør, hvis anmodning om MB ikke blev efterkommet, da virksomheden ikke kunne bevise, at den opfyldte kriterium 1 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), fremlagde en skriftlig bekræftelse fra de lokale kinesiske myndigheder, hvoraf det ifølge eksportøren fremgik, at virksomheden ikke var underlagt restriktioner i forbindelse med købs- og salgsaktiviteter.

| (49) | Da denne bekræftelse dog er i modstrid med den pågældende eksporterende producents vedtægter, og da de fremlagte beviser ikke længere kunne efterprøves, afvises anmodningen om MB også i den endelige fase. |
| --- | --- |

(49)

Da denne bekræftelse dog er i modstrid med den pågældende eksporterende producents vedtægter, og da de fremlagte beviser ikke længere kunne efterprøves, afvises anmodningen om MB også i den endelige fase.

| (50) | Den samarbejdende eksportør, som ikke opfyldte kriterium 1 til 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), påstod vedrørende kriterium 1 i bestemmelsen, at købs- og salgsrestriktionerne i virksomhedens vedtægter ikke blev fulgt i praksis. Virksomheden anfægtede ikke konklusionerne vedrørende kriterium 2 i bestemmelsen, men påstod, at virksomhedens regnskabsfejl skyldtes ukorrekt praksis i regnskabsafdelingen og/eller instrukser fra de lokale skattemyndigheder. Vedrørende kriterium 3 i bestemmelsen fremlagde virksomheden en række forklaringer angående den statslige rabat, der blev betragtet som en urimelig evaluering af brugsrettigheder til jord, men fremlagde dog ingen dokumentation for, at den opfyldte betingelserne for denne rabat. |
| --- | --- |

(50)

Den samarbejdende eksportør, som ikke opfyldte kriterium 1 til 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), påstod vedrørende kriterium 1 i bestemmelsen, at købs- og salgsrestriktionerne i virksomhedens vedtægter ikke blev fulgt i praksis. Virksomheden anfægtede ikke konklusionerne vedrørende kriterium 2 i bestemmelsen, men påstod, at virksomhedens regnskabsfejl skyldtes ukorrekt praksis i regnskabsafdelingen og/eller instrukser fra de lokale skattemyndigheder. Vedrørende kriterium 3 i bestemmelsen fremlagde virksomheden en række forklaringer angående den statslige rabat, der blev betragtet som en urimelig evaluering af brugsrettigheder til jord, men fremlagde dog ingen dokumentation for, at den opfyldte betingelserne for denne rabat.

| (51) | Hvad angår kriterium 1 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), skal det bemærkes, at det i den kinesiske virksomhedslovgivning hedder, at virksomhedernes vedtægter er bindende for virksomheden, aktionærerne, direktørerne, de tilsynsførende og den øverste ledelse, og virksomhedens bemærkninger blev derfor afvist. Virksomhedens bemærkninger kunne desuden, hvad angår kriterium 2 og 3 i bestemmelsen, ikke berettige en ændring af de relevante foreløbige konklusioner. Derfor bekræftes betragtning 54 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(51)

Hvad angår kriterium 1 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), skal det bemærkes, at det i den kinesiske virksomhedslovgivning hedder, at virksomhedernes vedtægter er bindende for virksomheden, aktionærerne, direktørerne, de tilsynsførende og den øverste ledelse, og virksomhedens bemærkninger blev derfor afvist. Virksomhedens bemærkninger kunne desuden, hvad angår kriterium 2 og 3 i bestemmelsen, ikke berettige en ændring af de relevante foreløbige konklusioner. Derfor bekræftes betragtning 54 i forordningen om midlertidig told hermed.

| (52) | Hvad angår betragtning 57 i forordningen om midlertidig told, skal det bemærkes, at der efter en gennemgang af de oplysninger, der indkom efter fremlæggelsen af konklusionerne vedrørende MB, ikke foretages ændringer i tildelingen af MB. |
| --- | --- |

(52)

Hvad angår betragtning 57 i forordningen om midlertidig told, skal det bemærkes, at der efter en gennemgang af de oplysninger, der indkom efter fremlæggelsen af konklusionerne vedrørende MB, ikke foretages ændringer i tildelingen af MB.

| (53) | Den virksomhed, der var blevet indrømmet en IU, godtgjorde, at den opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c, og kunne derfor indrømmes MB. |
| --- | --- |

(53)

Den virksomhed, der var blevet indrømmet en IU, godtgjorde, at den opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c, og kunne derfor indrømmes MB.

4.3.   Individuel behandling (herefter benævnt »IB«)

| (54) | En interesseret part hævdede, at konkurrencebegrænsende praksis og statslig indgriben vil kunne tilskynde til omgåelse af foranstaltningerne, hvorfor ingen af de kinesiske producenter skulle indrømmes IB. |
| --- | --- |

(54)

En interesseret part hævdede, at konkurrencebegrænsende praksis og statslig indgriben vil kunne tilskynde til omgåelse af foranstaltningerne, hvorfor ingen af de kinesiske producenter skulle indrømmes IB.

| (55) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at denne part ikke fremlagde dokumentation for sin påstand. For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den betydelige forskel i toldsatser, konkluderes det dog, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden, (jf. betragtning 149 og 150). |
| --- | --- |

(55)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at denne part ikke fremlagde dokumentation for sin påstand. For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den betydelige forskel i toldsatser, konkluderes det dog, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden, (jf. betragtning 149 og 150).

| (56) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i forbindelse med IB, bekræftes betragtning 58 til 60 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(56)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i forbindelse med IB, bekræftes betragtning 58 til 60 i forordningen om midlertidig told hermed.

4.4.   Normal værdi

4.4.1.   Samarbejdende eksportører, som blev indrømmet MB

| (57) | For den virksomhed i Kina, der blev indrømmet en IU, og som efterfølgende blev indrømmet MB (herefter benævnt »IU-virksomheden«), blev det dog konstateret, at den ikke havde et hjemmemarkedssalg. Den normale værdi blev derfor beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, ved at anvende den samme metode som for samarbejdende eksportører uden repræsentativt hjemmemarkedssalg, jf. betragtning 67 til 69 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(57)

For den virksomhed i Kina, der blev indrømmet en IU, og som efterfølgende blev indrømmet MB (herefter benævnt »IU-virksomheden«), blev det dog konstateret, at den ikke havde et hjemmemarkedssalg. Den normale værdi blev derfor beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, ved at anvende den samme metode som for samarbejdende eksportører uden repræsentativt hjemmemarkedssalg, jf. betragtning 67 til 69 i forordningen om midlertidig told.

| (58) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til den normale værdi for eksportører med MB, bekræftes betragtning 61 til 69 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(58)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til den normale værdi for eksportører med MB, bekræftes betragtning 61 til 69 i forordningen om midlertidig told hermed.

4.4.2.   Eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet MB, og referenceland

| (59) | En række parter anfægtede valget af EF-erhvervsgrenen som referenceland, hovedsagelig fordi der er forskelle, for så vidt angår arbejdsmarkedet og dermed arbejdskraftomkostningerne. Som det fremgår af betragtning 70 til 76 i forordningen om midlertidig told, blev der gjort en stor indsats for at opnå samarbejde fra et referenceland. På grund af manglende samarbejde blev det konstateret, at de disponible data for EF-erhvervsgrenen kunne anvendes med henblik på at fastsætte den normale værdi i et land med markedsøkonomi. Påstanden om forskelle, for så vidt angår arbejdsmarkedet, er ikke relevant i forbindelse med data i referencelandet. De pågældende parters påstande og bemærkninger blev desuden fremsat uden dokumentation eller konkrete alternative forslag til valget af referenceland. Der blev derfor set bort fra disse bemærkninger, og de foreløbige konklusioner bekræftes hermed. |
| --- | --- |

(59)

En række parter anfægtede valget af EF-erhvervsgrenen som referenceland, hovedsagelig fordi der er forskelle, for så vidt angår arbejdsmarkedet og dermed arbejdskraftomkostningerne. Som det fremgår af betragtning 70 til 76 i forordningen om midlertidig told, blev der gjort en stor indsats for at opnå samarbejde fra et referenceland. På grund af manglende samarbejde blev det konstateret, at de disponible data for EF-erhvervsgrenen kunne anvendes med henblik på at fastsætte den normale værdi i et land med markedsøkonomi. Påstanden om forskelle, for så vidt angår arbejdsmarkedet, er ikke relevant i forbindelse med data i referencelandet. De pågældende parters påstande og bemærkninger blev desuden fremsat uden dokumentation eller konkrete alternative forslag til valget af referenceland. Der blev derfor set bort fra disse bemærkninger, og de foreløbige konklusioner bekræftes hermed.

| (60) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende referencelandet, bekræftes betragtning 70 til 76 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(60)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende referencelandet, bekræftes betragtning 70 til 76 i forordningen om midlertidig told hermed.

4.5.   Eksportpris

| (61) | Da IU-virksomhedens eksportsalg til Fællesskabet gik gennem virksomheder i Fællesskabet, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne ved disse forretningsmæssigt forbundne forhandleres første videresalg til uafhængige kunder i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. |
| --- | --- |

(61)

Da IU-virksomhedens eksportsalg til Fællesskabet gik gennem virksomheder i Fællesskabet, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne ved disse forretningsmæssigt forbundne forhandleres første videresalg til uafhængige kunder i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.

| (62) | Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelseskonklusioner, bekræftes betragtning 77 og 78 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(62)

Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelseskonklusioner, bekræftes betragtning 77 og 78 i forordningen om midlertidig told hermed.

4.6.   Sammenligning

| (63) | For IU-virksomheden blev der foretaget de justeringer, som er beskrevet i betragtning 81 til 83 i forordningen om midlertidig told, med henblik på at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(63)

For IU-virksomheden blev der foretaget de justeringer, som er beskrevet i betragtning 81 til 83 i forordningen om midlertidig told, med henblik på at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (64) | En eksporterende producent anmodede om en justering for valutaomregning af eksportpriserne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j). Virksomheden kvantificerede denne justering som nettovalutakurstab (forskellen mellem valutakursgevinster og –tab) i UP for eksportsalget af den pågældende vare til Fællesskabet. Eksportøren kunne dog ikke dokumentere, at der var vedvarende bevægelser i vekselkurserne i UP, og påstanden måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(64)

En eksporterende producent anmodede om en justering for valutaomregning af eksportpriserne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j). Virksomheden kvantificerede denne justering som nettovalutakurstab (forskellen mellem valutakursgevinster og –tab) i UP for eksportsalget af den pågældende vare til Fællesskabet. Eksportøren kunne dog ikke dokumentere, at der var vedvarende bevægelser i vekselkurserne i UP, og påstanden måtte derfor afvises.

| (65) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelseskonklusioner, bekræftes betragtning 79 til 83 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(65)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelseskonklusioner, bekræftes betragtning 79 til 83 i forordningen om midlertidig told hermed.

4.7.   Dumpingmargener

| (66) | Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod visse eksporterende producenter, som var blevet indrømmet IB, at alle deres eksporttransaktioner skulle have været anvendt til at fastsætte deres dumpingmargen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11. |
| --- | --- |

(66)

Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod visse eksporterende producenter, som var blevet indrømmet IB, at alle deres eksporttransaktioner skulle have været anvendt til at fastsætte deres dumpingmargen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.

| (67) | På baggrund af disse bemærkninger og med henblik på at beregne normale værdier for hovedparten af de typer, der eksporteres fra Kina, navnlig da der anvendtes data fra referencelandet, blev det fundet hensigtsmæssigt at tilpasse de kriterier, der blev anvendt til at identificere de forskellige varetyper, tilsvarende. Dumpingberegningerne blev derfor revideret på grundlag af de tilpassede kriterier. |
| --- | --- |

(67)

På baggrund af disse bemærkninger og med henblik på at beregne normale værdier for hovedparten af de typer, der eksporteres fra Kina, navnlig da der anvendtes data fra referencelandet, blev det fundet hensigtsmæssigt at tilpasse de kriterier, der blev anvendt til at identificere de forskellige varetyper, tilsvarende. Dumpingberegningerne blev derfor revideret på grundlag af de tilpassede kriterier.

| (68) | En eksporterende producent blev indrømmet en supplerende justering for fysiske egenskaber baseret på markedsværdien af differencen mellem råmaterialerne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a). |
| --- | --- |

(68)

En eksporterende producent blev indrømmet en supplerende justering for fysiske egenskaber baseret på markedsværdien af differencen mellem råmaterialerne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a).

| (69) | For de virksomheder, der blev indrømmet IB, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, efterfølgende sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, som identificeret ovenfor. |
| --- | --- |

(69)

For de virksomheder, der blev indrømmet IB, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, efterfølgende sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, som identificeret ovenfor.

| (70) | På dette grundlag udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen (omkostninger, forsikring og fragt), Fællesskabets grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Endelig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 47,7 % |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 13,8 % |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 48,4 % |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 % |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 % |
| Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd. | 14,0 % |
| Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd. | 0 % |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 18,8 % |
| Samarbejdende eksportører, som ikke indgik i stikprøven | 31,8 % |

(70)

På dette grundlag udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen (omkostninger, forsikring og fragt), Fællesskabets grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Endelig dumpingmargen

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.

47,7 %

Dalian Bright Wax Co., Ltd.

13,8 %

Dalian Talent Gift Co., Ltd.

48,4 %

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.

0 %

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.

0 %

Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd.

14,0 %

Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd.

0 %

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.

18,8 %

Samarbejdende eksportører, som ikke indgik i stikprøven

31,8 %

| (71) | I betragtning af ændringerne i dumpingmargenerne for virksomhederne i stikprøven blev der foretaget en ny beregning af den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for samarbejdende eksportører, der ikke indgik i stikprøven, i henhold til metoden i betragtning 86 i forordningen om midlertidig told, og som angivet ovenfor blev margenen fastlagt til 31,8 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(71)

I betragtning af ændringerne i dumpingmargenerne for virksomhederne i stikprøven blev der foretaget en ny beregning af den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for samarbejdende eksportører, der ikke indgik i stikprøven, i henhold til metoden i betragtning 86 i forordningen om midlertidig told, og som angivet ovenfor blev margenen fastlagt til 31,8 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.

| (72) | Grundlaget for beregningen af den landsdækkende dumpingmargen blev fastlagt i betragtning 87 og 88 i forordningen om midlertidig told og faldt fra 66,1 % til 62,9 % som følge af den nye metode, jf. betragtning 67. |
| --- | --- |

(72)

Grundlaget for beregningen af den landsdækkende dumpingmargen blev fastlagt i betragtning 87 og 88 i forordningen om midlertidig told og faldt fra 66,1 % til 62,9 % som følge af den nye metode, jf. betragtning 67.

| (73) | En part satte spørgsmålstegn ved retsgrundlaget for at tildele ikke-samarbejdende eksportører en højere dumpingmargen end samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. Det skal i den forbindelse understreges, at metoden i betragtning 87 i forordningen om midlertidig told, som er baseret på de tilgængelige oplysninger, blev anvendt i medfør af grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(73)

En part satte spørgsmålstegn ved retsgrundlaget for at tildele ikke-samarbejdende eksportører en højere dumpingmargen end samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. Det skal i den forbindelse understreges, at metoden i betragtning 87 i forordningen om midlertidig told, som er baseret på de tilgængelige oplysninger, blev anvendt i medfør af grundforordningens artikel 18.

| (74) | På dette grundlag blev dumpingniveauet for hele landet endeligt fastsat til 62,9 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(74)

På dette grundlag blev dumpingniveauet for hele landet endeligt fastsat til 62,9 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.

5.   SKADE

5.1.   EF-produktion

| (75) | Da der ikke blev fremsat bemærkninger eller fremlagt nye konklusioner vedrørende EF-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 90 og 91 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(75)

Da der ikke blev fremsat bemærkninger eller fremlagt nye konklusioner vedrørende EF-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 90 og 91 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.2.   Definition af EF-erhvervsgrenen

| (76) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende definitionen af EF-erhvervsgrenen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelseskonklusioner, bekræftes betragtning 92 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(76)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende definitionen af EF-erhvervsgrenen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelseskonklusioner, bekræftes betragtning 92 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.3.   Forbruget i Fællesskabet

Tabel

| Forbruget i Fællesskabet | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tons | 511 103 | 545 757 | 519 801 | 577 332 |
| Indeks | 100 | 107 | 102 | 113 |
| Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser. |

Forbruget i Fællesskabet

2004

2005

2006

UP

Tons

511 103

545 757

519 801

577 332

Indeks

100

107

102

113

Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.

| (77) | Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende forbruget i Fællesskabet, jf. ovenstående tabel, bekræftes betragtning 93 og 94 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(77)

Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende forbruget i Fællesskabet, jf. ovenstående tabel, bekræftes betragtning 93 og 94 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.4.   Import til Fællesskabet fra Kina

5.4.1.   Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten

| (78) | Af tabellen herunder fremgår den samlede import til EF-markedet fra kinesiske eksporterende producenter i den betragtede periode.

  Tabel










  Samlet import fra Kina | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (tons) | 147 530 | 177 662 | 168 986 | 199 112 |
| Indeks | 100 | 120 | 115 | 135 |
| Priser (EUR/ton) | 1 486 | 1 518 | 1 678 | 1 599 |
| Indeks | 100 | 102 | 113 | 108 |
| Markedsandel | 28,9 % | 32,6 % | 32,5 % | 34,5 % |
| Indeks | 100 | 113 | 112 | 119 |
| Kilde: Eurostat. |

(78)

Af tabellen herunder fremgår den samlede import til EF-markedet fra kinesiske eksporterende producenter i den betragtede periode.

Tabel

Samlet import fra Kina

2004

2005

2006

UP

Import (tons)

147 530

177 662

168 986

199 112

Indeks

100

120

115

135

Priser (EUR/ton)

1 486

1 518

1 678

1 599

Indeks

100

102

113

108

Markedsandel

28,9 %

32,6 %

32,5 %

34,5 %

Indeks

100

113

112

119

Kilde: Eurostat.

| (79) | Når der anvendes stikprøver til at fastslå dumping, er det, jf. betragtning 97 i forordningen om midlertidig told, Kommissionens praksis at foretage yderligere undersøgelser af, hvorvidt der er bevis for, at samtlige virksomheder, der ikke indgår i stikprøven, faktisk dumpede deres varer på EF-markedet i UP. |
| --- | --- |

(79)

Når der anvendes stikprøver til at fastslå dumping, er det, jf. betragtning 97 i forordningen om midlertidig told, Kommissionens praksis at foretage yderligere undersøgelser af, hvorvidt der er bevis for, at samtlige virksomheder, der ikke indgår i stikprøven, faktisk dumpede deres varer på EF-markedet i UP.

| (80) | På grundlag af de endelige konklusioner om dumping og det forhold, at yderligere to virksomheder blev anset for ikke at have dumpet deres varer på EF-markedet, måtte den samlede mængde og prisen for dumpingimporten vurderes på ny. I den henseende blev der foretaget en ny undersøgelse af de eksportpriser, der anvendtes af de samarbejdende eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, og de eksportpriser, der anvendtes af de ikke-samarbejdende eksportører, på grundlag af Eurostats data, spørgeskemabesvarelserne fra de eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, og besvarelserne fra alle de samarbejdende virksomheder i Kina. |
| --- | --- |

(80)

På grundlag af de endelige konklusioner om dumping og det forhold, at yderligere to virksomheder blev anset for ikke at have dumpet deres varer på EF-markedet, måtte den samlede mængde og prisen for dumpingimporten vurderes på ny. I den henseende blev der foretaget en ny undersøgelse af de eksportpriser, der anvendtes af de samarbejdende eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, og de eksportpriser, der anvendtes af de ikke-samarbejdende eksportører, på grundlag af Eurostats data, spørgeskemabesvarelserne fra de eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, og besvarelserne fra alle de samarbejdende virksomheder i Kina.

| (81) | Med den metode, der blev anvendt i den foreløbige fase, blev det konstateret, at niveauet af ikke-dumpede eksportpriser kunne fastlægges ved at lægge den gennemsnitlige dumpingmargen, der var fastlagt på grundlag af de eksporterende producenter i stikprøven, til de gennemsnitlige eksportpriser, der anvendes af de eksporterende producenter i stikprøven, hos hvem man havde konstateret dumping. Eksportpriserne for de eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev derefter sammenlignet med de ikke-dumpede eksportpriser. |
| --- | --- |

(81)

Med den metode, der blev anvendt i den foreløbige fase, blev det konstateret, at niveauet af ikke-dumpede eksportpriser kunne fastlægges ved at lægge den gennemsnitlige dumpingmargen, der var fastlagt på grundlag af de eksporterende producenter i stikprøven, til de gennemsnitlige eksportpriser, der anvendes af de eksporterende producenter i stikprøven, hos hvem man havde konstateret dumping. Eksportpriserne for de eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev derefter sammenlignet med de ikke-dumpede eksportpriser.

| (82) | Prissammenligningen viste, at både i) de samarbejdende eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, og ii) de eksporterende producenter, der ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, havde gennemsnitlige eksportpriser, der i alle tilfælde lå under de gennemsnitlige ikke-dumpede priser, der var blevet konstateret for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven. Dette var tilstrækkelig indikation for, at importen fra samtlige virksomheder uden for stikprøven, både samarbejdende og ikke-samarbejdende, kunne betragtes som dumpingimport. |
| --- | --- |

(82)

Prissammenligningen viste, at både i) de samarbejdende eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, og ii) de eksporterende producenter, der ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, havde gennemsnitlige eksportpriser, der i alle tilfælde lå under de gennemsnitlige ikke-dumpede priser, der var blevet konstateret for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven. Dette var tilstrækkelig indikation for, at importen fra samtlige virksomheder uden for stikprøven, både samarbejdende og ikke-samarbejdende, kunne betragtes som dumpingimport.

| (83) | Det blev konstateret, at tre eksporterende producenter fra Kina, hvoraf to indgik i stikprøven, og en blev indrømmet en IU, ikke dumpede deres varer på EF-markedet, jf. betragtning 80. Eksporten fra disse virksomheder blev derfor udelukket fra analysen af udviklingen i dumpingimporten på EF-markedet. |
| --- | --- |

(83)

Det blev konstateret, at tre eksporterende producenter fra Kina, hvoraf to indgik i stikprøven, og en blev indrømmet en IU, ikke dumpede deres varer på EF-markedet, jf. betragtning 80. Eksporten fra disse virksomheder blev derfor udelukket fra analysen af udviklingen i dumpingimporten på EF-markedet.

| (84) | Af tabellen herunder fremgår den samlede import af stearinlys med oprindelse i Kina, som faktisk blev indført eller anset for at være indført til dumpingpriser på EF-markedet i den betragtede periode.

  Tabel










  Dumpingimport fra Kina | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (tons) | 137 754 | 159 979 | 152 803 | 181 043 |
| Indeks | 100 | 116 | 111 | 131 |
| Priser (EUR/ton) | 1 420 | 1 470 | 1 610 | 1 560 |
| Indeks | 100 | 104 | 113 | 110 |
| Markedsandel | 27,0 % | 29,3 % | 29,4 % | 31,4 % |
| Indeks | 100 | 109 | 109 | 116 |
| Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser. |

(84)

Af tabellen herunder fremgår den samlede import af stearinlys med oprindelse i Kina, som faktisk blev indført eller anset for at være indført til dumpingpriser på EF-markedet i den betragtede periode.

Tabel

Dumpingimport fra Kina

2004

2005

2006

UP

Import (tons)

137 754

159 979

152 803

181 043

Indeks

100

116

111

131

Priser (EUR/ton)

1 420

1 470

1 610

1 560

Indeks

100

104

113

110

Markedsandel

27,0 %

29,3 %

29,4 %

31,4 %

Indeks

100

109

109

116

Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.

| (85) | Generelt steg dumpingimporten fra Kina betydeligt fra 137 754 tons i 2004 til 181 043 tons i UP, dvs. med 31 % eller mere end 43 000 tons i den betragtede periode. Stigningen i den dertil svarende markedsandel (+ 4,4 procentpoint) var mindre markant på grund af stigningen i forbruget i Fællesskabet. Desuden mistede dumpingimporten praktisk taget ikke markedsandel til trods for en generel afmatning i forbruget i perioden mellem 2005 og 2006. |
| --- | --- |

(85)

Generelt steg dumpingimporten fra Kina betydeligt fra 137 754 tons i 2004 til 181 043 tons i UP, dvs. med 31 % eller mere end 43 000 tons i den betragtede periode. Stigningen i den dertil svarende markedsandel (+ 4,4 procentpoint) var mindre markant på grund af stigningen i forbruget i Fællesskabet. Desuden mistede dumpingimporten praktisk taget ikke markedsandel til trods for en generel afmatning i forbruget i perioden mellem 2005 og 2006.

| (86) | Gennemsnitsprisen for dumpingimporten fra Kina viste en stigning på 10 % i den betragtede periode, men indikerede i høj grad, at varerne importeredes til betydeligt dumpede priser, nemlig over 40 % i gennemsnit, i UP. Gennemsnitsprisen for dumpingimporten faldt med over 3 % mellem 2006 og UP og underbød, jf. nedenfor, EF-erhvervsgrenens priser i den periode. |
| --- | --- |

(86)

Gennemsnitsprisen for dumpingimporten fra Kina viste en stigning på 10 % i den betragtede periode, men indikerede i høj grad, at varerne importeredes til betydeligt dumpede priser, nemlig over 40 % i gennemsnit, i UP. Gennemsnitsprisen for dumpingimporten faldt med over 3 % mellem 2006 og UP og underbød, jf. nedenfor, EF-erhvervsgrenens priser i den periode.

| (87) | Overordnet set gælder bemærkningerne i betragtning 97 til 105 i forordningen om midlertidig told stadig og bekræftes hermed. |
| --- | --- |

(87)

Overordnet set gælder bemærkningerne i betragtning 97 til 105 i forordningen om midlertidig told stadig og bekræftes hermed.

5.4.2.   Prisunderbud

| (88) | Metoden til fastlæggelse af prisunderbud, jf. betragtning 106 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. Efter en række kontrolbesøg hos ikke-forretningsmæssigt forbundne importører efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev justeringen for omkostninger efter importen revideret på grundlag af de efterprøvede data, der blev indhentet hos disse importører. |
| --- | --- |

(88)

Metoden til fastlæggelse af prisunderbud, jf. betragtning 106 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. Efter en række kontrolbesøg hos ikke-forretningsmæssigt forbundne importører efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev justeringen for omkostninger efter importen revideret på grundlag af de efterprøvede data, der blev indhentet hos disse importører.

| (89) | Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner rejste en række eksportører, som var blevet indrømmet IB, og EF-erhvervsgrenen tvivl om den lave sammenlignelighed i prissammenligningen. Som det var tilfældet ved dumpingberegningen, ønskede parterne et højere sammenlignelighedsniveau. Det blev derfor fundet hensigtsmæssigt at anvende den samme metode til at øge sammenligneligheden som ved dumpingberegningen, jf. betragtning 67. Beregningen af underbud blev derfor justeret tilsvarende. |
| --- | --- |

(89)

Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner rejste en række eksportører, som var blevet indrømmet IB, og EF-erhvervsgrenen tvivl om den lave sammenlignelighed i prissammenligningen. Som det var tilfældet ved dumpingberegningen, ønskede parterne et højere sammenlignelighedsniveau. Det blev derfor fundet hensigtsmæssigt at anvende den samme metode til at øge sammenligneligheden som ved dumpingberegningen, jf. betragtning 67. Beregningen af underbud blev derfor justeret tilsvarende.

| (90) | Desuden nævnte visse parter, at der var skrivefejl i de midlertidige beregninger. Disse fejl blev rettet, hvor det var påkrævet. |
| --- | --- |

(90)

Desuden nævnte visse parter, at der var skrivefejl i de midlertidige beregninger. Disse fejl blev rettet, hvor det var påkrævet.

| (91) | Ud fra det ovenstående var den gennemsnitlige underbudsmargen i UP, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige priser ab fabrik, på 15,7 %. |
| --- | --- |

(91)

Ud fra det ovenstående var den gennemsnitlige underbudsmargen i UP, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige priser ab fabrik, på 15,7 %.

5.5.   EF-erhvervsgrenens økonomiske situation

| (92) | Som nævnt i betragtning 130 til 134 i forordningen om midlertidig told blev det konkluderet, at EF-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(92)

Som nævnt i betragtning 130 til 134 i forordningen om midlertidig told blev det konkluderet, at EF-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

| (93) | Den foreløbige analyse viste nemlig, at EF-erhvervsgrenens resultater forbedredes, hvad angår visse mængdeindikatorer, men at samtlige indikatorer for EF-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes drastisk i den betragtede periode. På trods af EF-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital til investeringer blev investeringsafkastet negativt i UP, og likviditeten faldt markant i den betragtede periode. De gennemsnitlige salgspriser faldt med 9 % i den betragtede periode, og EF-erhvervsgrenen led tab i UP. Andre skadesindikatorer for EF-erhvervsgrenen viste desuden også en negativ udvikling i den betragtede periode, og EF-erhvervsgrenen var ikke i stand til at udnytte stigningen i efterspørgslen på 13 %, da den kun var i stand til at øge salget med 3 %. |
| --- | --- |

(93)

Den foreløbige analyse viste nemlig, at EF-erhvervsgrenens resultater forbedredes, hvad angår visse mængdeindikatorer, men at samtlige indikatorer for EF-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes drastisk i den betragtede periode. På trods af EF-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital til investeringer blev investeringsafkastet negativt i UP, og likviditeten faldt markant i den betragtede periode. De gennemsnitlige salgspriser faldt med 9 % i den betragtede periode, og EF-erhvervsgrenen led tab i UP. Andre skadesindikatorer for EF-erhvervsgrenen viste desuden også en negativ udvikling i den betragtede periode, og EF-erhvervsgrenen var ikke i stand til at udnytte stigningen i efterspørgslen på 13 %, da den kun var i stand til at øge salget med 3 %.

| (94) | Hvad angår EF-erhvervsgrenens lagerbeholdninger, påstod en interesseret part, at de øgede ultimolagre og den konstaterede skade skyldtes overproduktion, som angiveligt også førte til, at EF-erhvervsgrenen indgav en klage. |
| --- | --- |

(94)

Hvad angår EF-erhvervsgrenens lagerbeholdninger, påstod en interesseret part, at de øgede ultimolagre og den konstaterede skade skyldtes overproduktion, som angiveligt også førte til, at EF-erhvervsgrenen indgav en klage.

| (95) | Selv om lagerbeholdningerne voksede i absolutte tal i UP, forblev de procentvis relativt stabile på omkring 25 % af EF-erhvervsgrenens produktionsmængde, jf. betragtning 119 i forordningen om midlertidig told. Lagerbeholdningerne blev desuden ikke betragtet som en relevant skadesfaktor i den analyse, der førte til den konklusion, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade. Den pågældende part fremlagde desuden ingen dokumentation for sin påstand og fremsatte ingen bemærkninger til de kendsgerninger og betragtninger, der førte til den konklusion, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. betragtning 130 til 134 i forordningen om midlertidig told. På grundlag af det ovenstående blev påstanden blev således afvist. |
| --- | --- |

(95)

Selv om lagerbeholdningerne voksede i absolutte tal i UP, forblev de procentvis relativt stabile på omkring 25 % af EF-erhvervsgrenens produktionsmængde, jf. betragtning 119 i forordningen om midlertidig told. Lagerbeholdningerne blev desuden ikke betragtet som en relevant skadesfaktor i den analyse, der førte til den konklusion, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade. Den pågældende part fremlagde desuden ingen dokumentation for sin påstand og fremsatte ingen bemærkninger til de kendsgerninger og betragtninger, der førte til den konklusion, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. betragtning 130 til 134 i forordningen om midlertidig told. På grundlag af det ovenstående blev påstanden blev således afvist.

| (96) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til de foreløbige konklusioner vedrørende EF-erhvervsgrenens situation, bekræftes betragtning 109 til 129 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(96)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til de foreløbige konklusioner vedrørende EF-erhvervsgrenens situation, bekræftes betragtning 109 til 129 i forordningen om midlertidig told hermed.

| (97) | Det bekræftes endvidere, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. konklusionen i betragtning 130 til 134 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(97)

Det bekræftes endvidere, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. konklusionen i betragtning 130 til 134 i forordningen om midlertidig told.

6.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

6.1.   Dumpingimportens virkning

| (98) | Da det blev konkluderet, at yderligere to eksporterende producenter fra Kina ikke dumpede deres varer på EF-markedet, blev det på ny vurderet, om konklusionerne i betragtning 136 til 142 i forordningen om midlertidig told stadig er gældende. |
| --- | --- |

(98)

Da det blev konkluderet, at yderligere to eksporterende producenter fra Kina ikke dumpede deres varer på EF-markedet, blev det på ny vurderet, om konklusionerne i betragtning 136 til 142 i forordningen om midlertidig told stadig er gældende.

| (99) | Den nye vurdering bekræftede, at stearinlys, som eksporteredes fra Kina til EF-markedet, solgtes til betydeligt dumpede priser i UP. Som nævnt i betragtning 71, blev det konstateret, at de samarbejdende eksporterende producenter fra Kina solgte den pågældende vare med en gennemsnitlig dumpingmargen på 31,8 %. Det bekræftes endvidere, at henved 55 % af de kinesiske eksportører ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Jf. betragtning 82, blev der i undersøgelsen fundet tilstrækkelig indikation for, at disse eksporterende producenter også dumpede deres varer på EF-markedet. |
| --- | --- |

(99)

Den nye vurdering bekræftede, at stearinlys, som eksporteredes fra Kina til EF-markedet, solgtes til betydeligt dumpede priser i UP. Som nævnt i betragtning 71, blev det konstateret, at de samarbejdende eksporterende producenter fra Kina solgte den pågældende vare med en gennemsnitlig dumpingmargen på 31,8 %. Det bekræftes endvidere, at henved 55 % af de kinesiske eksportører ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Jf. betragtning 82, blev der i undersøgelsen fundet tilstrækkelig indikation for, at disse eksporterende producenter også dumpede deres varer på EF-markedet.

| (100) | Dumpingimportens omfang steg med 31 % på EF-markedet i løbet af den betragtede periode. Stigningen skete til væsentligt dumpede priser, der underbød EF-erhvervsgrenens priser med 15,7 % i UP. Derfor voksede markedsandelen for de eksporterende producenter, der faktisk dumpede eller blev anset for at dumpe deres varer, fra ca. 27 % til ca. 31,4 %, dvs. en stigning på 4,4 procentpoint i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(100)

Dumpingimportens omfang steg med 31 % på EF-markedet i løbet af den betragtede periode. Stigningen skete til væsentligt dumpede priser, der underbød EF-erhvervsgrenens priser med 15,7 % i UP. Derfor voksede markedsandelen for de eksporterende producenter, der faktisk dumpede eller blev anset for at dumpe deres varer, fra ca. 27 % til ca. 31,4 %, dvs. en stigning på 4,4 procentpoint i løbet af den betragtede periode.

| (101) | På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger ændrer det forhold, at yderligere to eksporterende producenter ikke dumpede deres varer på EF-markedet, ikke ved analysen i betragtning 136 til 142 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(101)

På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger ændrer det forhold, at yderligere to eksporterende producenter ikke dumpede deres varer på EF-markedet, ikke ved analysen i betragtning 136 til 142 i forordningen om midlertidig told.

| (102) | Det bekræftes derfor, at den stigende lavprisdumpingimport fra Kina har haft en betydelig negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i løbet af UP. |
| --- | --- |

(102)

Det bekræftes derfor, at den stigende lavprisdumpingimport fra Kina har haft en betydelig negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i løbet af UP.

6.2.   Andre faktorers indvirkning

| (103) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til udviklingen i efterspørgslen på EF-markedet, EF-erhvervsgrenens import af stearinlys, importen fra andre tredjelande og andre EF-stearinlysproducenters resultater, bekræftes betragtning 143 til 151 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(103)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til udviklingen i efterspørgslen på EF-markedet, EF-erhvervsgrenens import af stearinlys, importen fra andre tredjelande og andre EF-stearinlysproducenters resultater, bekræftes betragtning 143 til 151 i forordningen om midlertidig told hermed.

6.2.1.   EF-erhvervsgrenens eksportresultater

| (104) | En part påstod, at EF-erhvervsgrenen ikke kunne følge med ekspansionen på EF-markedet, da denne havde øget sit eksportsalg i UP. |
| --- | --- |

(104)

En part påstod, at EF-erhvervsgrenen ikke kunne følge med ekspansionen på EF-markedet, da denne havde øget sit eksportsalg i UP.

| (105) | På grundlag af Eurostats data og spørgeskemabesvarelserne fra de EF-producenter, der indgik i stikprøven, steg EF-producenternes samlede eksport af stearinlys uden for EF med 10 % eller ca. 5 000 tons mellem 2006 og UP. Det blev foreløbigt konkluderet, at disse forholdsvis gode eksportresultater var særdeles gavnlige for EF-erhvervsgrenen i UP. |
| --- | --- |

(105)

På grundlag af Eurostats data og spørgeskemabesvarelserne fra de EF-producenter, der indgik i stikprøven, steg EF-producenternes samlede eksport af stearinlys uden for EF med 10 % eller ca. 5 000 tons mellem 2006 og UP. Det blev foreløbigt konkluderet, at disse forholdsvis gode eksportresultater var særdeles gavnlige for EF-erhvervsgrenen i UP.

| (106) | Med henblik på en grundig undersøgelse af påstanden skal EF-erhvervsgrenens lagerbeholdninger, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad undersøges nærmere. EF-erhvervsgrenens lagerbeholdninger udgjorde, jf. betragtning 118 i forordningen om midlertidig told, gennemsnitligt ca. 25 % af produktionen og nåede op på 56 000 tons i UP. Lagrene forøgedes endda med ca. 2 400 tons mellem 2006 og UP. Desuden var EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet, jf. tabel 3 i forordningen om midlertidig told, konstant stigende i den betragtede periode, og EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelsesgrad var på 76 % i UP og 82 % i 2005. EF-erhvervsgrenen kunne således have produceret og solgt en større del af sine varer på EF-markedet. |
| --- | --- |

(106)

Med henblik på en grundig undersøgelse af påstanden skal EF-erhvervsgrenens lagerbeholdninger, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad undersøges nærmere. EF-erhvervsgrenens lagerbeholdninger udgjorde, jf. betragtning 118 i forordningen om midlertidig told, gennemsnitligt ca. 25 % af produktionen og nåede op på 56 000 tons i UP. Lagrene forøgedes endda med ca. 2 400 tons mellem 2006 og UP. Desuden var EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet, jf. tabel 3 i forordningen om midlertidig told, konstant stigende i den betragtede periode, og EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelsesgrad var på 76 % i UP og 82 % i 2005. EF-erhvervsgrenen kunne således have produceret og solgt en større del af sine varer på EF-markedet.

| (107) | På baggrund af ovenstående kendsgerninger og betragtninger afvises påstanden om, at EF-erhvervsgrenens øgede eksportsalg skulle kunne forklare, at erhvervsgrenen ikke kunne følge med ekspansionen i forbruget. Følgelig bekræftes konklusionen i betragtning 153 i forordningen om midlertidig told, nemlig at EF-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bidrog til den væsentlige skade. |
| --- | --- |

(107)

På baggrund af ovenstående kendsgerninger og betragtninger afvises påstanden om, at EF-erhvervsgrenens øgede eksportsalg skulle kunne forklare, at erhvervsgrenen ikke kunne følge med ekspansionen i forbruget. Følgelig bekræftes konklusionen i betragtning 153 i forordningen om midlertidig told, nemlig at EF-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bidrog til den væsentlige skade.

6.2.2.   EF-erhvervsgrenens import af stearinlys og udflytning af produktionen

| (108) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til EF-erhvervsgrenens import af stearinlys og udflytning af produktionen, bekræftes betragtning 154 til 160 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(108)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til EF-erhvervsgrenens import af stearinlys og udflytning af produktionen, bekræftes betragtning 154 til 160 i forordningen om midlertidig told hermed.

6.2.3.   Følgevirkninger af et kartel af europæiske producenter af paraffinvoks

| (109) | En part gentog sin bekymring om eksistensen af et kartel bestående af visse EF-producenter af paraffinvoks, jf. Generaldirektoratet for Konkurrences konklusioner efter en undersøgelse, der indledtes i starten af 2005. Den pågældende part fremlagde dog ingen nye elementer, der kunne anfægte den foreløbige konklusion om, at kartellet ikke havde nogen indvirkning på den skade, som påførtes EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(109)

En part gentog sin bekymring om eksistensen af et kartel bestående af visse EF-producenter af paraffinvoks, jf. Generaldirektoratet for Konkurrences konklusioner efter en undersøgelse, der indledtes i starten af 2005. Den pågældende part fremlagde dog ingen nye elementer, der kunne anfægte den foreløbige konklusion om, at kartellet ikke havde nogen indvirkning på den skade, som påførtes EF-erhvervsgrenen.

| (110) | Det skal erindres, at det på baggrund af de foreliggende oplysninger blev konkluderet, at kartellets eventuelle indvirkning på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i UP, dvs. i 2007, var ubetydelig. Selv om priserne for paraffinvoks steg i Fællesskabet i UP, blev der ikke konstateret væsentlige prisforskelle i de tilfælde, hvor EF-producenterne indkøbte identiske paraffintyper fra kartelmedlemmer eller andre leverandører. Det blev endvidere konstateret, at EF-producenternes indkøbspriser lå på linje med de priser, der blev konstateret hos de samarbejdende producenter i Kina. Endelig blev der i UP ikke konstateret forskelle, der kunne antyde en vedvarende effektivitet i prisaftalerne i perioden 2004-2005. |
| --- | --- |

(110)

Det skal erindres, at det på baggrund af de foreliggende oplysninger blev konkluderet, at kartellets eventuelle indvirkning på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i UP, dvs. i 2007, var ubetydelig. Selv om priserne for paraffinvoks steg i Fællesskabet i UP, blev der ikke konstateret væsentlige prisforskelle i de tilfælde, hvor EF-producenterne indkøbte identiske paraffintyper fra kartelmedlemmer eller andre leverandører. Det blev endvidere konstateret, at EF-producenternes indkøbspriser lå på linje med de priser, der blev konstateret hos de samarbejdende producenter i Kina. Endelig blev der i UP ikke konstateret forskelle, der kunne antyde en vedvarende effektivitet i prisaftalerne i perioden 2004-2005.

| (111) | På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger eller fremlagt nye konklusioner, bekræftes betragtning 161 til 169 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(111)

På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger eller fremlagt nye konklusioner, bekræftes betragtning 161 til 169 i forordningen om midlertidig told hermed.

6.2.4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (112) | På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 170 til 173 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(112)

På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 170 til 173 i forordningen om midlertidig told hermed.

7.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

7.1.   EF-erhvervsgrenen

| (113) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens interesser, bekræftes betragtning 175 til 178 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(113)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens interesser, bekræftes betragtning 175 til 178 i forordningen om midlertidig told hermed.

7.2.   Virkninger for detailhandlere og importører

| (114) | Kommissionen udsendte, jf. betragtning 179 i forordningen om midlertidig told, 32 spørgeskemaer med henblik på at vurdere de foreslåede foranstaltningers mulige indvirkning på detailhandleres og importørers virksomhed, hvoraf seks blev besvaret og kun to besvarelser blev betragtet som relevante med henblik på analysen af Fællesskabets interesser. Disse to besvarelser blev indsendt af importører af stearinlys. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen udsendte, jf. betragtning 179 i forordningen om midlertidig told, 32 spørgeskemaer med henblik på at vurdere de foreslåede foranstaltningers mulige indvirkning på detailhandleres og importørers virksomhed, hvoraf seks blev besvaret og kun to besvarelser blev betragtet som relevante med henblik på analysen af Fællesskabets interesser. Disse to besvarelser blev indsendt af importører af stearinlys.

| (115) | Det skal erindres, at EF-markedet består af større detailhandlere, som hovedsagelig importerer stearinlys direkte fra Kina og efterfølgende sælger dem videre til forbrugerne, og af importører, som generelt sælger til andre mellemmænd i distributionskæden, navnlig detailforhandlere eller grossister, inden varen når ud til den endelige forbruger. Analysen af EF-markedet viste, at forbrugerpriserne i distributionskæden generelt fastsættes af de større detailhandlere. Der fremkom dog ikke nogen relevante oplysninger i forbindelse med undersøgelsen, som kunne lægges til grund for en nøjagtig vurdering af antidumpingforanstaltningernes mulige indvirkning på deres virksomhed. |
| --- | --- |

(115)

Det skal erindres, at EF-markedet består af større detailhandlere, som hovedsagelig importerer stearinlys direkte fra Kina og efterfølgende sælger dem videre til forbrugerne, og af importører, som generelt sælger til andre mellemmænd i distributionskæden, navnlig detailforhandlere eller grossister, inden varen når ud til den endelige forbruger. Analysen af EF-markedet viste, at forbrugerpriserne i distributionskæden generelt fastsættes af de større detailhandlere. Der fremkom dog ikke nogen relevante oplysninger i forbindelse med undersøgelsen, som kunne lægges til grund for en nøjagtig vurdering af antidumpingforanstaltningernes mulige indvirkning på deres virksomhed.

| (116) | En række parter påstod, at der er to separate detailmarkeder for stearinlys i Fællesskabet, og at EF-producenterne dominerede leverancen til den dyrere del af markedet, mens den billigere del af markedet forsynes med importerede stearinlys fra Kina. De påstod, at den billigere del af markedet ville forsvinde med indførelsen af antidumpingtolden, da detailhandlerne ville vælge at fjerne stearinlys fra deres varesortiment. |
| --- | --- |

(116)

En række parter påstod, at der er to separate detailmarkeder for stearinlys i Fællesskabet, og at EF-producenterne dominerede leverancen til den dyrere del af markedet, mens den billigere del af markedet forsynes med importerede stearinlys fra Kina. De påstod, at den billigere del af markedet ville forsvinde med indførelsen af antidumpingtolden, da detailhandlerne ville vælge at fjerne stearinlys fra deres varesortiment.

| (117) | Det skal først bemærkes, at undersøgelseskonklusionerne ikke understøttede ovenstående påstand om, at der angiveligt findes to separate detailmarkeder i Fællesskabet, eller at dette aspekt kunne have været en relevant faktor i forbindelse med analysen af Fællesskabets interesser. Selv om der skulle findes en billigere del af markedet, konkluderes det for det andet, at detailhandlere, i modsætning til de pågældende parters påstand, selv med indførelsen af antidumpingforanstaltningerne stadig har mulighed for at foretage i det mindste en del af deres indkøb af stearinlys uden at blive omfattet af antidumpingtolden. Der findes ganske rigtigt flere forsyningskilder på EF-markedet, og samtidig er visse kinesiske eksporterende producenter enten ikke underlagt antidumpingtold eller er underlagt en antidumpingtold, hvis form og størrelse sandsynligvis kan sikre, at importen fra Kina stadig er konkurrencedygtig, men til ikke-skadevoldende priser. I betragtning af niveauet for de margener, som detailhandlerne af den pågældende vare havde opnået på grundlag af de foreliggende oplysninger, syntes påstanden ikke at være berettiget og blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(117)

Det skal først bemærkes, at undersøgelseskonklusionerne ikke understøttede ovenstående påstand om, at der angiveligt findes to separate detailmarkeder i Fællesskabet, eller at dette aspekt kunne have været en relevant faktor i forbindelse med analysen af Fællesskabets interesser. Selv om der skulle findes en billigere del af markedet, konkluderes det for det andet, at detailhandlere, i modsætning til de pågældende parters påstand, selv med indførelsen af antidumpingforanstaltningerne stadig har mulighed for at foretage i det mindste en del af deres indkøb af stearinlys uden at blive omfattet af antidumpingtolden. Der findes ganske rigtigt flere forsyningskilder på EF-markedet, og samtidig er visse kinesiske eksporterende producenter enten ikke underlagt antidumpingtold eller er underlagt en antidumpingtold, hvis form og størrelse sandsynligvis kan sikre, at importen fra Kina stadig er konkurrencedygtig, men til ikke-skadevoldende priser. I betragtning af niveauet for de margener, som detailhandlerne af den pågældende vare havde opnået på grundlag af de foreliggende oplysninger, syntes påstanden ikke at være berettiget og blev derfor afvist.

| (118) | Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner anfægtede en række større detailhandlere og andre parter den metode, der var anvendt til at anslå detailhandlernes bruttofortjenestemargener på den pågældende vare, og dermed konklusionen i betragtning 185 i forordningen om midlertidig told, nemlig at antidumpingtolden i betragtning af de høje bruttomargener ville have en begrænset indvirkning, om nogen, på detailhandlere. |
| --- | --- |

(118)

Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner anfægtede en række større detailhandlere og andre parter den metode, der var anvendt til at anslå detailhandlernes bruttofortjenestemargener på den pågældende vare, og dermed konklusionen i betragtning 185 i forordningen om midlertidig told, nemlig at antidumpingtolden i betragtning af de høje bruttomargener ville have en begrænset indvirkning, om nogen, på detailhandlere.

| (119) | Efter behandling af påstanden skal det bemærkes, at ordlyden i den pågældende betragtning i forordningen om midlertidig told bør ændres. Ordet »bruttofortjenstmargener« i første punktum af betragtning 185 i forordningen om midlertidig told bør nemlig ændres til »avance«. Denne ændring i ordlyden ændrer dog ikke konklusionerne om foranstaltningernes mulige indvirkning på detailhandlerne. Resultatet af beregningerne i forordningen om midlertidig told er stadig gældende. |
| --- | --- |

(119)

Efter behandling af påstanden skal det bemærkes, at ordlyden i den pågældende betragtning i forordningen om midlertidig told bør ændres. Ordet »bruttofortjenstmargener« i første punktum af betragtning 185 i forordningen om midlertidig told bør nemlig ændres til »avance«. Denne ændring i ordlyden ændrer dog ikke konklusionerne om foranstaltningernes mulige indvirkning på detailhandlerne. Resultatet af beregningerne i forordningen om midlertidig told er stadig gældende.

| (120) | De pågældende parter fremlagde desuden ingen dokumentation for deres påstand eller fremkom med beviser, der kunne have foranlediget en mere nøjagtig beregning af fortjenstmargenen, før der træffes endelig afgørelse om Fællesskabets interesser. Desuden foreslog parterne ingen alternativ metode til vurdering af toldens indvirkning på detailhandlerne. På grundlag af det ovenstående bekræftes beregningerne i betragtning 185 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(120)

De pågældende parter fremlagde desuden ingen dokumentation for deres påstand eller fremkom med beviser, der kunne have foranlediget en mere nøjagtig beregning af fortjenstmargenen, før der træffes endelig afgørelse om Fællesskabets interesser. Desuden foreslog parterne ingen alternativ metode til vurdering af toldens indvirkning på detailhandlerne. På grundlag af det ovenstående bekræftes beregningerne i betragtning 185 i forordningen om midlertidig told hermed.

| (121) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 183 til 187 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(121)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 183 til 187 i forordningen om midlertidig told hermed.

| (122) | Hvad angår foranstaltningernes virkninger for importører, der som forklaret i betragtning 115, hovedsagelig leverer stearinlys bl.a. importeret fra Kina til detailhandlere og grossister, viste undersøgelsen, at stearinlysene ofte indkøbes eller importeres og dernæst pakkes med andre relaterede genstande såsom glas- og keramiklysestager. Undersøgelsen viste, at stearinlysene også kan sælges til relativt lave priser for at stimulere salget af andre varer med relation til stearinlys, som der opnås en højere fortjeneste på. Under disse omstændigheder har det været vanskeligt at vurdere foranstaltningernes indvirkning udelukkende for aktiviteter i forbindelse med stearinlys. |
| --- | --- |

(122)

Hvad angår foranstaltningernes virkninger for importører, der som forklaret i betragtning 115, hovedsagelig leverer stearinlys bl.a. importeret fra Kina til detailhandlere og grossister, viste undersøgelsen, at stearinlysene ofte indkøbes eller importeres og dernæst pakkes med andre relaterede genstande såsom glas- og keramiklysestager. Undersøgelsen viste, at stearinlysene også kan sælges til relativt lave priser for at stimulere salget af andre varer med relation til stearinlys, som der opnås en højere fortjeneste på. Under disse omstændigheder har det været vanskeligt at vurdere foranstaltningernes indvirkning udelukkende for aktiviteter i forbindelse med stearinlys.

| (123) | Det blev dog på grundlag af efterprøvede data fra de to samarbejdende importører konkluderet, at disse virksomheders samlede bruttofortjenstmargener udelukkende på den pågældende vare ikke var lave (væsentligt over 25 %). Fortjenstmargenen for en varekategori, der omfatter alle varer i relation til stearinlys, ville være endnu højere. Det blev desuden konkluderet, at enhver prisstigning, eller i hvert fald en del af en mulig prisstigning i forbindelse med indførelsen af antidumpingforanstaltningerne på stearinlys, kunne væltes over på distributionskæden. Det blev således konkluderet, at eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke er væsentlige for den samlede stearinlysaktivitet. |
| --- | --- |

(123)

Det blev dog på grundlag af efterprøvede data fra de to samarbejdende importører konkluderet, at disse virksomheders samlede bruttofortjenstmargener udelukkende på den pågældende vare ikke var lave (væsentligt over 25 %). Fortjenstmargenen for en varekategori, der omfatter alle varer i relation til stearinlys, ville være endnu højere. Det blev desuden konkluderet, at enhver prisstigning, eller i hvert fald en del af en mulig prisstigning i forbindelse med indførelsen af antidumpingforanstaltningerne på stearinlys, kunne væltes over på distributionskæden. Det blev således konkluderet, at eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke er væsentlige for den samlede stearinlysaktivitet.

| (124) | En yderligere analyse af de data, som importørernes indgav, bekræftede, at den pågældende vare i gennemsnit udgør 3,4 % af deres samlede omsætning. For den ene af de to importører var denne andel en anelse højere, og det kan derfor ikke udelukkes, at indførelsen af foranstaltningerne kan få en negativ indvirkning på denne importør. I betragtning af de interesser, der er på spil, blev det dog konkluderet, at antidumpingtoldens gennemsnitlige indvirkning på importørernes samlede aktiviteter ikke kan betragtes som betydelig. |
| --- | --- |

(124)

En yderligere analyse af de data, som importørernes indgav, bekræftede, at den pågældende vare i gennemsnit udgør 3,4 % af deres samlede omsætning. For den ene af de to importører var denne andel en anelse højere, og det kan derfor ikke udelukkes, at indførelsen af foranstaltningerne kan få en negativ indvirkning på denne importør. I betragtning af de interesser, der er på spil, blev det dog konkluderet, at antidumpingtoldens gennemsnitlige indvirkning på importørernes samlede aktiviteter ikke kan betragtes som betydelig.

| (125) | På grundlag af ovenstående bekræftes konklusionen i betragtning 182 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(125)

På grundlag af ovenstående bekræftes konklusionen i betragtning 182 i forordningen om midlertidig told hermed.

7.3.   Indvirkning på forbrugerne

| (126) | Påstanden i betragtning 116 om, at der findes to separate detailmarkeder, og at den billigere del af markedet som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltningerne kunne forsvinde, vedrørte også indvirkningen på forbrugerne, da forbrugernes valg af stearinlys af en lavere kvalitet ville blive begrænset. |
| --- | --- |

(126)

Påstanden i betragtning 116 om, at der findes to separate detailmarkeder, og at den billigere del af markedet som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltningerne kunne forsvinde, vedrørte også indvirkningen på forbrugerne, da forbrugernes valg af stearinlys af en lavere kvalitet ville blive begrænset.

| (127) | Denne påstand var dog ikke begrundet. I betragtning af detailmarkedets struktur, detailhandlernes margener og antidumpingtoldens form og størrelse blev det konkluderet, at det med rimelighed kan forventes, at der ikke er risiko for, at den billigere del af markedet forsvinder, da importørerne og detailhandlerne vil være i stand til at absorbere tolden uden at vælte den over på forbrugerne. |
| --- | --- |

(127)

Denne påstand var dog ikke begrundet. I betragtning af detailmarkedets struktur, detailhandlernes margener og antidumpingtoldens form og størrelse blev det konkluderet, at det med rimelighed kan forventes, at der ikke er risiko for, at den billigere del af markedet forsvinder, da importørerne og detailhandlerne vil være i stand til at absorbere tolden uden at vælte den over på forbrugerne.

| (128) | Det skal endvidere erindres, at formålet med antidumpingforanstaltningerne, jf. betragtning 131, er at genindføre effektive handelsbetingelser på EF-markedet til fordel for alle aktører, herunder forbrugere. Intet i ovenstående kendsgerninger og betragtninger samt de foreliggende oplysninger i denne procedure peger mod en væsentlig indvirkning på forbrugerne. |
| --- | --- |

(128)

Det skal endvidere erindres, at formålet med antidumpingforanstaltningerne, jf. betragtning 131, er at genindføre effektive handelsbetingelser på EF-markedet til fordel for alle aktører, herunder forbrugere. Intet i ovenstående kendsgerninger og betragtninger samt de foreliggende oplysninger i denne procedure peger mod en væsentlig indvirkning på forbrugerne.

| (129) | Da der ikke er modtaget reaktioner fra forbrugersammenslutningerne efter indførelsen af den midlertidige antidumpingtold, bekræftes konklusionen i betragtning 191 i forordningen om midlertidig told, nemlig at antidumpingtolden ikke vil få væsentlig indvirkning på forbrugerne, hermed. |
| --- | --- |

(129)

Da der ikke er modtaget reaktioner fra forbrugersammenslutningerne efter indførelsen af den midlertidige antidumpingtold, bekræftes konklusionen i betragtning 191 i forordningen om midlertidig told, nemlig at antidumpingtolden ikke vil få væsentlig indvirkning på forbrugerne, hermed.

7.4.   Konkurrence og handelsforvridende virkninger

| (130) | På baggrund af tallene i forordningen om midlertidig told påstod en part, at EF-produktionen alene ikke ville være tilstrækkelig til at efterkomme efterspørgslen efter stearinlys i Fællesskabet. Der vil således være brug for stearinlys importeret fra Kina for at efterkomme efterspørgslen i Fællesskabet, og foranstaltningerne vil angiveligt forhindre importen af disse stearinlys til markedet. |
| --- | --- |

(130)

På baggrund af tallene i forordningen om midlertidig told påstod en part, at EF-produktionen alene ikke ville være tilstrækkelig til at efterkomme efterspørgslen efter stearinlys i Fællesskabet. Der vil således være brug for stearinlys importeret fra Kina for at efterkomme efterspørgslen i Fællesskabet, og foranstaltningerne vil angiveligt forhindre importen af disse stearinlys til markedet.

| (131) | Mens den samlede EF-produktion alene sandsynligvis ikke vil være tilstrækkelig til at efterkomme efterspørgslen efter stearinlys på EF-markedet, skal det erindres, at der importeres stearinlys fra andre tredjelande, og at visse eksporterende producenter i Kina ikke er underlagt foranstaltningerne. Det skal desuden understreges, at hensigten med indførelsen af antidumpingforanstaltningerne er at genindføre effektive handelsbetingelser og ikke at lukke markedet for importerede varer. Udbuddet af stearinlys fra de aktører, der på nuværende tidspunkt er på EF-markedet, vil derfor fortsætte og burde være tilstrækkeligt til at efterkomme efterspørgslen på et marked, hvor de negative virkninger af den skadevoldende dumping er forsvundet. Påstanden blev derfor fundet uberettiget. |
| --- | --- |

(131)

Mens den samlede EF-produktion alene sandsynligvis ikke vil være tilstrækkelig til at efterkomme efterspørgslen efter stearinlys på EF-markedet, skal det erindres, at der importeres stearinlys fra andre tredjelande, og at visse eksporterende producenter i Kina ikke er underlagt foranstaltningerne. Det skal desuden understreges, at hensigten med indførelsen af antidumpingforanstaltningerne er at genindføre effektive handelsbetingelser og ikke at lukke markedet for importerede varer. Udbuddet af stearinlys fra de aktører, der på nuværende tidspunkt er på EF-markedet, vil derfor fortsætte og burde være tilstrækkeligt til at efterkomme efterspørgslen på et marked, hvor de negative virkninger af den skadevoldende dumping er forsvundet. Påstanden blev derfor fundet uberettiget.

| (132) | På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 194 og 195 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(132)

På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 194 og 195 i forordningen om midlertidig told hermed.

7.5.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

| (133) | På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en antidumpingtold i det foreliggende tilfælde. |
| --- | --- |

(133)

På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en antidumpingtold i det foreliggende tilfælde.

8.   ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

8.1.   Skadestærskel

| (134) | På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport. |
| --- | --- |

(134)

På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.

| (135) | Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger efter fremlæggelsen af de foreløbige resultater, blev metoden i betragtning 199 i forordningen om midlertidig told anvendt til at beregne de ikke-skadevoldende priser. Tilpasningerne i betragtning 89 og 90 er desuden blevet anvendt ved beregningen af skadestærsklerne, som er blevet justeret tilsvarende. |
| --- | --- |

(135)

Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger efter fremlæggelsen af de foreløbige resultater, blev metoden i betragtning 199 i forordningen om midlertidig told anvendt til at beregne de ikke-skadevoldende priser. Tilpasningerne i betragtning 89 og 90 er desuden blevet anvendt ved beregningen af skadestærsklerne, som er blevet justeret tilsvarende.

8.2.   Toldens form og størrelse

| (136) | På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. |
| --- | --- |

(136)

På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen.

| (137) | Ud fra bemærkningerne fra en række interesserede parter efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner og i betragtning af de i denne forordning beskrevne tilpasninger er en række margener blevet ændret. |
| --- | --- |

(137)

Ud fra bemærkningerne fra en række interesserede parter efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner og i betragtning af de i denne forordning beskrevne tilpasninger er en række margener blevet ændret.

| (138) | De fastlagte dumpingmargener og skadestærskler er som følger:







  Virksomhed | Dumpingmargen | Skadestærskel |
| --- | --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 47,7 % | 28,3 % |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 13,8 % | 11,7 % |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 48,4 % | 25,9 % |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 % | Uoplyst |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 % | Uoplyst |
| Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd. | 14,0 % | 0 % |
| Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd. | 0 % | Uoplyst |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 18,8 % | 0 % |
| Samarbejdende eksportører, som ikke indgik i stikprøven | 31,8 % | 25,5 % |
| Alle andre virksomheder | 62,9 % | 37,1 % |

(138)

De fastlagte dumpingmargener og skadestærskler er som følger:

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadestærskel

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.

47,7 %

28,3 %

Dalian Bright Wax Co., Ltd.

13,8 %

11,7 %

Dalian Talent Gift Co., Ltd.

48,4 %

25,9 %

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.

0 %

Uoplyst

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.

0 %

Uoplyst

Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd.

14,0 %

0 %

Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd.

0 %

Uoplyst

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.

18,8 %

0 %

Samarbejdende eksportører, som ikke indgik i stikprøven

31,8 %

25,5 %

Alle andre virksomheder

62,9 %

37,1 %

| (139) | Da stearinlys, jf. betragtning 203 i forordningen om midlertidig told, ofte importeres i sæt sammen med søjler, lysestager eller andre genstande, blev det anset for hensigtsmæssigt at fastsætte tolden som faste beløb på grundlag af stearinlysenes indhold af brændstof, inkl. vægen. |
| --- | --- |

(139)

Da stearinlys, jf. betragtning 203 i forordningen om midlertidig told, ofte importeres i sæt sammen med søjler, lysestager eller andre genstande, blev det anset for hensigtsmæssigt at fastsætte tolden som faste beløb på grundlag af stearinlysenes indhold af brændstof, inkl. vægen.

| (140) | En række parter påstod, at foranstaltningerne skulle baseres på en værditold, da en foranstaltning baseret på brændstoffets vægt i stearinlysene ville være byrdefuld for importørerne og forårsage alvorlig forvirring og fordrejninger på markedet. |
| --- | --- |

(140)

En række parter påstod, at foranstaltningerne skulle baseres på en værditold, da en foranstaltning baseret på brændstoffets vægt i stearinlysene ville være byrdefuld for importørerne og forårsage alvorlig forvirring og fordrejninger på markedet.

| (141) | Det skal i den forbindelse erindres, at sæt indeholdende stearinlys efter import klassificeres som stearinlys. Dermed ville en eventuel værditold blive anvendt på værdien for hele sættet. Det blev i den forbindelse fundet mere hensigtsmæssigt at fastsætte tolden som faste beløb på grundlag af stearinlysenes indhold af brændstof for at undgå uretmæssig anvendelse af antidumpingtold på importerede varer, der på nuværende tidspunkt klassificeres som stearinlys, men hvor stearinlys kun udgør en lille del af vægten eller værdien af den importerede vare. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(141)

Det skal i den forbindelse erindres, at sæt indeholdende stearinlys efter import klassificeres som stearinlys. Dermed ville en eventuel værditold blive anvendt på værdien for hele sættet. Det blev i den forbindelse fundet mere hensigtsmæssigt at fastsætte tolden som faste beløb på grundlag af stearinlysenes indhold af brændstof for at undgå uretmæssig anvendelse af antidumpingtold på importerede varer, der på nuværende tidspunkt klassificeres som stearinlys, men hvor stearinlys kun udgør en lille del af vægten eller værdien af den importerede vare. Påstanden blev derfor afvist.

| (142) | Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(142)

Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

| (143) | Alle anmodninger om anvendelse af en individuel toldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (3) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over de virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser. |
| --- | --- |

(143)

Alle anmodninger om anvendelse af en individuel toldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (3) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over de virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.

| (144) | Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(144)

Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse hermed.

| (145) | For at sikre lige behandling af nye eksporterende producenter og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilag I, bør der fastsættes bestemmelse om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da denne bestemmelse ikke gælder, hvis der anvendes stikprøver. |
| --- | --- |

(145)

For at sikre lige behandling af nye eksporterende producenter og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilag I, bør der fastsættes bestemmelse om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da denne bestemmelse ikke gælder, hvis der anvendes stikprøver.

8.3.   Tilsagn

| (146) | Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold, afgav en eksporterende producent fra Kina, der ikke indgik i stikprøven, et pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1. |
| --- | --- |

(146)

Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold, afgav en eksporterende producent fra Kina, der ikke indgik i stikprøven, et pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1.

| (147) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at den pågældende vare er kendetegnet ved et stort antal varetyper med varierende egenskaber og udtalte prisforskelle. Den eksporterende producent opgav kun en mindsteimportpris (»MIP«) for alle varer på et niveau, der ikke ville have kunnet fjerne risikoen for skadevoldende dumping. Det bør desuden også bemærkes, at det betydelige antal forskellige varetyper i praksis gjorde det umuligt at fastsætte relevante mindstepriser for hver varetype, som på korrekt vis ville have kunnet kontrolleres af Kommissionen, også hvis de eksporterende producenter havde opgivet forskellige MIP for hver varetype. Det blev derfor konkluderet, at pristilsagnet skulle afvises, da det var umuligt at gennemføre i praksis. |
| --- | --- |

(147)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at den pågældende vare er kendetegnet ved et stort antal varetyper med varierende egenskaber og udtalte prisforskelle. Den eksporterende producent opgav kun en mindsteimportpris (»MIP«) for alle varer på et niveau, der ikke ville have kunnet fjerne risikoen for skadevoldende dumping. Det bør desuden også bemærkes, at det betydelige antal forskellige varetyper i praksis gjorde det umuligt at fastsætte relevante mindstepriser for hver varetype, som på korrekt vis ville have kunnet kontrolleres af Kommissionen, også hvis de eksporterende producenter havde opgivet forskellige MIP for hver varetype. Det blev derfor konkluderet, at pristilsagnet skulle afvises, da det var umuligt at gennemføre i praksis.

8.4.   Endelig opkrævning af midlertidig told og særligt tilsyn

| (148) | På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed på niveauet for den midlertidige told, endeligt. |
| --- | --- |

(148)

På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed på niveauet for den midlertidige told, endeligt.

| (149) | For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den betydelige forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. En af disse særlige foranstaltninger er, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder skal fremlægges en gyldig handelsfaktura, som skal opfylde de krav, der er fastsat i bilag II. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(149)

For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den betydelige forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. En af disse særlige foranstaltninger er, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder skal fremlægges en gyldig handelsfaktura, som skal opfylde de krav, der er fastsat i bilag II. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksporterende producenter.

| (150) | Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told. |
| --- | --- |

(150)

Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told.

| (151) | Det blev skønnet nødvendigt af foretage ændringer i navnene på virksomhederne i bilaget til forordningen om midlertidig told som følge af de modtagne bemærkninger og relevante oplysninger fra de pågældende virksomheder. Disse ændringer er således medtaget i listen over virksomheder i bilag I — |
| --- | --- |

(151)

Det blev skønnet nødvendigt af foretage ændringer i navnene på virksomhederne i bilaget til forordningen om midlertidig told som følge af de modtagne bemærkninger og relevante oplysninger fra de pågældende virksomheder. Disse ændringer er således medtaget i listen over virksomheder i bilag I —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på import af stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer, undtagen gravlys og andre udelys, med oprindelse i Kina, henhørende under KN-kode ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 og ex 3406 00 90 (Taric-kode 3406001190, 3406001990 og 3406009090).

I denne forordning defineres »gravlys og andre udelys« som stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer, som har en eller flere af følgende egenskaber:

| a) | deres brændstof indeholder over 500 ppm toluen |
| --- | --- |

a)

deres brændstof indeholder over 500 ppm toluen

| b) | deres brændstof indeholder over 100 ppm benzen |
| --- | --- |

b)

deres brændstof indeholder over 100 ppm benzen

| c) | de har en væge af en diameter på mindst 5 mm |
| --- | --- |

c)

de har en væge af en diameter på mindst 5 mm

| d) | de opbevares enkeltvis i en plastikbeholder med lodrette sider af en højde på mindst 5 cm. |
| --- | --- |

d)

de opbevares enkeltvis i en plastikbeholder med lodrette sider af en højde på mindst 5 cm.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til et fast beløb i euro pr. ton brændstofindhold (sædvanligvis, men ikke nødvendigvis, i form af talgolie, stearin, paraffinvoks eller andre voksformer, herunder vægen) i de varer, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Told (EUR pr. ton brændstof) | TARIC-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 321,83 | A910 |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 171,98 | A911 |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 367,09 | A912 |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 | A913 |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 | A951 |
| Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd. | 0 | A914 |
| Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd., og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd. | 0 | A915 |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 0 | A916 |
| Virksomheder anført i bilag I | 345,86 | A917 |
| Alle andre virksomheder | 549,33 | A999 |

Virksomhed

Told (EUR pr. ton brændstof)

TARIC-tillægskode

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.

321,83

A910

Dalian Bright Wax Co., Ltd.

171,98

A911

Dalian Talent Gift Co., Ltd.

367,09

A912

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.

0

A913

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.

0

A951

Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd.

0

A914

Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd., og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd.

0

A915

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.

0

A916

Virksomheder anført i bilag I

345,86

A917

Alle andre virksomheder

549,33

A999

3.   I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (4), reduceres den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af de ovenfor anførte beløb, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

4.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 og i bilag I nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder forelægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.

5.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 1130/2008 om import af visse stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer med oprindelse i Kina, henhørende under KN-kode ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 og ex 3406 00 90 (Taric-kode 3406001190, 3406001990 og 3406009090), opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed på niveauet for den midlertidige told, endeligt.

Artikel 3

Hvis parter i Folkerepublikken Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at de:

| a) | ikke eksporterede de pågældende varer, jf. artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina i undersøgelsesperioden (herefter benævnt »UP«), dvs. i perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2007 |
| --- | --- |

a)

ikke eksporterede de pågældende varer, jf. artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina i undersøgelsesperioden (herefter benævnt »UP«), dvs. i perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2007

| b) | ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller producenter, der er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved denne forordning, og |
| --- | --- |

b)

ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller producenter, der er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved denne forordning, og

| c) | faktisk har eksporteret de pågældende varer eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet efter UP, |
| --- | --- |

c)

faktisk har eksporteret de pågældende varer eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet efter UP,

kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, og lade den pågældende part omfatte af den told, der finder anvendelse for de samarbejdsvillige producenter, der ikke indgik i stikprøven, dvs. 345,86 EUR pr. ton brændstof.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2009.

På Rådets vegne

M. KOPICOVÁ

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 15.11.2008, s. 22.

2

(3)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, kontor N105 04/092, B-1049 Bruxelles, Belgien.

3

(4)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

4

---

BILAG I

Kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter uden for stikprøven

TARIC-tillægskode A917

| Beijing Candleman Candle Co., Ltd. | Beijing |
| --- | --- |
| Cixi Shares Arts & Crafts Co., Ltd. | Cixi |
| Dalian All Bright Arts & Crafts Co., Ltd. | Dalian |
| Dalian Aroma Article Co., Ltd. | Dalian |
| Dalian Glory Arts & crafts Co., Ltd. | Dalian |
| Dandong Kaida Arts & crafts Co., Ltd. | Dandong |
| Dehua Fudong Porcelain Co., Ltd. | Dehua |
| Dongguan Xunrong Wax Industry Co.,Ltd. | Dongguan |
| Fushun Hongxu Wax Co., Ltd. | Fushun |
| Fushun Pingtian Wax Products Co., Ltd. | Fushun |
| Future International (Gift) Co., Ltd. | Taizhou |
| Greenbay Craft (Shanghai) Co., Ltd. | Shanghai |
| Horsten Xi'an Innovation Co., Ltd. | Xian |
| Ningbo Hengyu Artware Co., Ltd. | Ningbo |
| Ningbo Junee Gifts Designers & Manufacturers Co., Ltd | Ningbo |
| Qingdao Allite Radiance Candle Co., Ltd. | Qingdao |
| Shanghai Changran Industrial & Trade Co., Ltd. | Shanghai |
| Shanghai Daisy Gifts Manufacture Co., Ltd. | Shanghai |
| Shanghai EGFA International Trading Co., Ltd. | Shanghai |
| Shanghai Huge Scents Factory | Shanghai |
| Shanghai Kongde Arts & Crafts Co., Ltd. | Shanghai |
| Shenyang Shengwang Candle Co., Ltd. | Shenyang |
| Shenyang Shengjie Candle Co., Ltd. | Shenyang |
| Taizhou Dazhan Arts & Crafts Co., Ltd. | Taizhou |
| Xin Lian Candle Arts & Crafts Factory | Zhongshan |
| Zhaoyuan Arts & Crafts Co., Ltd. | Huangyan, Taizhou |
| Zhejiang Aishen Candle Arts & Crafts Co., Ltd. | Jiaxing |
| Zhejiang Hong Mao Household Co., Ltd. | Taizhou |
| Zhejiang Neeo Home Decoration Co., Ltd. | Taizhou |
| Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd. | Taizhou |
| Zhongshan Zhongnam Candle Manufacturer Co., Ltd. og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Zhongshan South Star Arts & Crafts Manufacturing Co., Ltd. | Zhongshan |

Beijing Candleman Candle Co., Ltd.

Beijing

Cixi Shares Arts & Crafts Co., Ltd.

Cixi

Dalian All Bright Arts & Crafts Co., Ltd.

Dalian

Dalian Aroma Article Co., Ltd.

Dalian

Dalian Glory Arts & crafts Co., Ltd.

Dalian

Dandong Kaida Arts & crafts Co., Ltd.

Dandong

Dehua Fudong Porcelain Co., Ltd.

Dehua

Dongguan Xunrong Wax Industry Co.,Ltd.

Dongguan

Fushun Hongxu Wax Co., Ltd.

Fushun

Fushun Pingtian Wax Products Co., Ltd.

Fushun

Future International (Gift) Co., Ltd.

Taizhou

Greenbay Craft (Shanghai) Co., Ltd.

Shanghai

Horsten Xi'an Innovation Co., Ltd.

Xian

Ningbo Hengyu Artware Co., Ltd.

Ningbo

Ningbo Junee Gifts Designers & Manufacturers Co., Ltd

Ningbo

Qingdao Allite Radiance Candle Co., Ltd.

Qingdao

Shanghai Changran Industrial & Trade Co., Ltd.

Shanghai

Shanghai Daisy Gifts Manufacture Co., Ltd.

Shanghai

Shanghai EGFA International Trading Co., Ltd.

Shanghai

Shanghai Huge Scents Factory

Shanghai

Shanghai Kongde Arts & Crafts Co., Ltd.

Shanghai

Shenyang Shengwang Candle Co., Ltd.

Shenyang

Shenyang Shengjie Candle Co., Ltd.

Shenyang

Taizhou Dazhan Arts & Crafts Co., Ltd.

Taizhou

Xin Lian Candle Arts & Crafts Factory

Zhongshan

Zhaoyuan Arts & Crafts Co., Ltd.

Huangyan, Taizhou

Zhejiang Aishen Candle Arts & Crafts Co., Ltd.

Jiaxing

Zhejiang Hong Mao Household Co., Ltd.

Taizhou

Zhejiang Neeo Home Decoration Co., Ltd.

Taizhou

Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd.

Taizhou

Zhongshan Zhongnam Candle Manufacturer Co., Ltd. og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Zhongshan South Star Arts & Crafts Manufacturing Co., Ltd.

Zhongshan

---

BILAG II

Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 4, skal indeholde en erklæring underskrevet af en af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen. Erklæringen skal indeholde følgende oplysninger:

| 1) | Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen. |
| --- | --- |

1)

Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen.

| 2) | Følgende erklæring:
  »Undertegnede bekræfter, at de [mængde] stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer, der er solgt til eksport til Det Europæiske Fællesskab, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.
  Dato og underskrift.« |
| --- | --- |

2)

Følgende erklæring:

»Undertegnede bekræfter, at de [mængde] stearin-, paraffin- og vokslys samt lignende varer, der er solgt til eksport til Det Europæiske Fællesskab, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.

Dato og underskrift.«

---

| 14.5.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 119/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 119/19

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 394/2009

af 13. maj 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. maj 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. maj 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 55,4 |
| TN | 115,0 |
| TR | 101,9 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 41,9 |
| TR | 149,3 |
| ZZ | 115,6 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 168,5 |
| 0805 10 20 | EG | 43,3 |
| IL | 54,0 |
| MA | 43,1 |
| TN | 49,2 |
| TR | 102,3 |
| US | 51,0 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | AR | 50,9 |
| TR | 48,7 |
| ZA | 62,5 |
| ZZ | 54,0 |
| 0808 10 80 | AR | 81,3 |
| BR | 72,1 |
| CA | 127,2 |
| CL | 85,0 |
| CN | 99,5 |
| MK | 42,0 |
| NZ | 110,2 |
| US | 131,7 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

55,4

TN

115,0

TR

101,9

ZZ

90,8

0707 00 05

JO

155,5

MA

41,9

TR

149,3

ZZ

115,6

0709 90 70

JO

216,7

TR

120,2

ZZ

168,5

0805 10 20

EG

43,3

IL

54,0

MA

43,1

TN

49,2

TR

102,3

US

51,0

ZZ

57,2

0805 50 10

AR

50,9

TR

48,7

ZA

62,5

ZZ

54,0

0808 10 80

AR

81,3

BR

72,1

CA

127,2

CL

85,0

CN

99,5

MK

42,0

NZ

110,2

US

131,7

UY

71,7

ZA

78,8

ZZ

90,0

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 14.5.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 119/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 119/21

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 395/2009

af 13. maj 2009

om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 945/2008 for produktionsåret 2008/09

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2008/09 er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 945/2008 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 368/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2008/09 er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 945/2008 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 368/2009 (4).

| (2) | De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
| --- | --- |

(2)

De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for de produkter, der er omhandlet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006, og fastsat ved forordning (EF) nr. 945/2008 for produktionsåret 2008/09, ændres og er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. maj 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. maj 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 258 af 26.9.2008, s. 56.

3

(4)  EUT L 112 af 6.5.2009, s. 7.

4

---

BILAG

De ændrede repræsentative priser og den ændrede tillægsimporttold for hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95, der er gældende fra den 14. maj 2009

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 28,95 | 2,60 |
| 1701 11 90 (1) | 28,95 | 7,06 |
| 1701 12 10 (1) | 28,95 | 2,47 |
| 1701 12 90 (1) | 28,95 | 6,63 |
| 1701 91 00 (2) | 32,24 | 9,11 |
| 1701 99 10 (2) | 32,24 | 4,67 |
| 1701 99 90 (2) | 32,24 | 4,67 |
| 1702 90 95 (3) | 0,32 | 0,34 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

28,95

2,60

1701 11 90 (1)

28,95

7,06

1701 12 10 (1)

28,95

2,47

1701 12 90 (1)

28,95

6,63

1701 91 00 (2)

32,24

9,11

1701 99 10 (2)

32,24

4,67

1701 99 90 (2)

32,24

4,67

1702 90 95 (3)

0,32

0,34

---

(1)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt III, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt II, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(3)  Fastsættelse pr. 1 % af indhold af saccharose.

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 14.5.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 119/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 119/23

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 13. januar 2009

om statsstøtte C 22/07 (ex N 43/07) om udvidelse af den ordning, som fritager rederier i Danmark for betaling af indkomstskat og socialsikringsbidrag for søfolk, til at omfatte sandsugnings- og kabellægningsaktiviteter

(meddelt under nummer K(2008) 8886)

(Kun den danske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2009/380/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser (1) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 15. januar 2007 (2) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den ordning, hvorefter rederier i Danmark fritages for at betale indkomstskat for deres søfolk (den såkaldte »DIS-ordning«). DIS-ordningen blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002 (3). |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 15. januar 2007 (2) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den ordning, hvorefter rederier i Danmark fritages for at betale indkomstskat for deres søfolk (den såkaldte »DIS-ordning«). DIS-ordningen blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002 (3).

| (2) | Den anmeldte ændring er registreret under nr. N 43/07. Ved brev af 27. marts 2007 (4) fremsendte Danmark yderligere oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om i brev af 20. marts 2007 (5). |
| --- | --- |

(2)

Den anmeldte ændring er registreret under nr. N 43/07. Ved brev af 27. marts 2007 (4) fremsendte Danmark yderligere oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om i brev af 20. marts 2007 (5).

| (3) | Ved brev af 10. juli 2007 (6) underrettede Kommissionen Danmark om sin beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure (i det følgende benævnt »Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure«) i medfør af artikel 4, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (7) (i det følgende benævnt »procedureforordningen om statsstøtte«). Danmark fremsatte sine bemærkninger ved brev af 5. september 2007 (8). |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 10. juli 2007 (6) underrettede Kommissionen Danmark om sin beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure (i det følgende benævnt »Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure«) i medfør af artikel 4, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (7) (i det følgende benævnt »procedureforordningen om statsstøtte«). Danmark fremsatte sine bemærkninger ved brev af 5. september 2007 (8).

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (9). Med denne beslutning opfordrede Kommissionen interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til de pågældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (9). Med denne beslutning opfordrede Kommissionen interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til de pågældende foranstaltninger.

| (5) | Kommissionen modtog bemærkninger fra følgende interesserede parter: European Dredgers’ Association, European Community Ship-owners Association, Chamber of British Shipping, Norges Rederiforbund, Armateurs de France, Alcatel-Lucent og Danmarks Rederiforening. Kommissionen videresendte bemærkningerne til de danske myndigheder og gav dem lejlighed til at tage stilling til dem. Danmark fremsendte sine kommentarer ved brev af 9. januar 2008 (10). |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog bemærkninger fra følgende interesserede parter: European Dredgers’ Association, European Community Ship-owners Association, Chamber of British Shipping, Norges Rederiforbund, Armateurs de France, Alcatel-Lucent og Danmarks Rederiforening. Kommissionen videresendte bemærkningerne til de danske myndigheder og gav dem lejlighed til at tage stilling til dem. Danmark fremsendte sine kommentarer ved brev af 9. januar 2008 (10).

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF DE ANMELDTE FORANSTALTNINGER

| (6) | De anmeldte foranstaltninger er allerede beskrevet i Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(6)

De anmeldte foranstaltninger er allerede beskrevet i Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure.

2.1.   Beskrivelse af den anmeldte ændring af DIS-ordningen

| (7) | Hovedformålet med de anmeldte foranstaltninger (lovforslag L 110 (2006-07), § 11) er at udvide den såkaldte DIS-ordning, så den også omfatter mandskabet ombord på kabelskibe og sandsugere. |
| --- | --- |

(7)

Hovedformålet med de anmeldte foranstaltninger (lovforslag L 110 (2006-07), § 11) er at udvide den såkaldte DIS-ordning, så den også omfatter mandskabet ombord på kabelskibe og sandsugere.

| (8) | Hvad kabelskibe angår, har deres aktiviteter indtil nu ikke været støtteberettigede under DIS-ordningen, selv om det efter dansk lovgivning var muligt at registrere kabelskibe i Dansk Internationalt Skibsregister (i det følgende benævnt »DIS-registeret«). |
| --- | --- |

(8)

Hvad kabelskibe angår, har deres aktiviteter indtil nu ikke været støtteberettigede under DIS-ordningen, selv om det efter dansk lovgivning var muligt at registrere kabelskibe i Dansk Internationalt Skibsregister (i det følgende benævnt »DIS-registeret«).

| (9) | Danmark ønsker fra nu af at inddrage kabelskibe fuldt ud i DIS-ordningen. |
| --- | --- |

(9)

Danmark ønsker fra nu af at inddrage kabelskibe fuldt ud i DIS-ordningen.

| (10) | Hvad sandsugere angår, er det i bekendtgørelse af 27. maj 2005 om gennemførelse af DIS-ordningen (i det følgende benævnt »bekendtgørelsen«) specificeret, hvad der udgør søtransport for sandsugere med henblik på at fastlægge regler for sandsugningsaktiviteters støtteberettigelse. I henhold til bekendtgørelsens § 13 regnes følgende sandsugningsaktiviteter for at være søtransport:






  1) | sejlads mellem havn og indvindingsplads |
| --- | --- | --- |

(10)

Hvad sandsugere angår, er det i bekendtgørelse af 27. maj 2005 om gennemførelse af DIS-ordningen (i det følgende benævnt »bekendtgørelsen«) specificeret, hvad der udgør søtransport for sandsugere med henblik på at fastlægge regler for sandsugningsaktiviteters støtteberettigelse. I henhold til bekendtgørelsens § 13 regnes følgende sandsugningsaktiviteter for at være søtransport:

1)

sejlads mellem havn og indvindingsplads

| 2) | sejlads mellem indvindingsplads og det sted, hvor de indvundne materialer skal losses, herunder selve losningen |
| --- | --- |

2)

sejlads mellem indvindingsplads og det sted, hvor de indvundne materialer skal losses, herunder selve losningen

| 3) | sejlads mellem lossested og havn |
| --- | --- |

3)

sejlads mellem lossested og havn

| 4) | sejlads på og mellem indvindingspladser |
| --- | --- |

4)

sejlads på og mellem indvindingspladser

| 5) | sejlads ved assistance på foranledning af offentlig myndighed i forbindelse med oprydning efter olieudslip m.v. |
| --- | --- |

5)

sejlads ved assistance på foranledning af offentlig myndighed i forbindelse med oprydning efter olieudslip m.v.

| (11) | Efter gældende dansk ret kan sandsugere ikke registreres i DIS-registeret. Sandsugere kan derfor ikke opfylde de grundlæggende betingelser for at anvende DIS-ordningen. Eftersom sandsugere desuden i et vist omfang anvendes til f.eks. konstruktionsarbejder i søterritoriet, har det været vanskeligt for Danmark at inkludere sandsugere i den generelle nettolønsordning. I stedet har Danmark besluttet at beskatte personer, som arbejder ombord på disse fartøjer i henhold til de almindelige beskatningsregler og derefter refundere skatten til rederierne, når betingelserne herfor er opfyldt. |
| --- | --- |

(11)

Efter gældende dansk ret kan sandsugere ikke registreres i DIS-registeret. Sandsugere kan derfor ikke opfylde de grundlæggende betingelser for at anvende DIS-ordningen. Eftersom sandsugere desuden i et vist omfang anvendes til f.eks. konstruktionsarbejder i søterritoriet, har det været vanskeligt for Danmark at inkludere sandsugere i den generelle nettolønsordning. I stedet har Danmark besluttet at beskatte personer, som arbejder ombord på disse fartøjer i henhold til de almindelige beskatningsregler og derefter refundere skatten til rederierne, når betingelserne herfor er opfyldt.

| (12) | Det vil sige, at sandsugning indirekte er omfattet af DIS-ordningen og nyder de samme fordele, som gælder for rederier, hvis skibe er registreret i DIS-registret. |
| --- | --- |

(12)

Det vil sige, at sandsugning indirekte er omfattet af DIS-ordningen og nyder de samme fordele, som gælder for rederier, hvis skibe er registreret i DIS-registret.

2.2.   Beskrivelse af den nuværende DIS-ordning

| (13) | DIS-ordningen er beskrevet i Kommissionens beslutning af 10. juli 2007 (11) om at indlede en formel undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(13)

DIS-ordningen er beskrevet i Kommissionens beslutning af 10. juli 2007 (11) om at indlede en formel undersøgelsesprocedure.

| (14) | Den gældende ordning består i, at rederne fritages for at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk, som arbejder ombord på skibe, der er registreret i DIS-registeret, når skibene anvendes til kommerciel transport af passagerer eller gods. |
| --- | --- |

(14)

Den gældende ordning består i, at rederne fritages for at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk, som arbejder ombord på skibe, der er registreret i DIS-registeret, når skibene anvendes til kommerciel transport af passagerer eller gods.

| (15) | Kommissionen henviser til, at DIS-registeret blev indført ved lov nr. 408 af 1. juli 1988 og trådte i kraft den 23. august 1988. Det blev indført for at standse udflagningen fra det danske register til tredjelande. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen henviser til, at DIS-registeret blev indført ved lov nr. 408 af 1. juli 1988 og trådte i kraft den 23. august 1988. Det blev indført for at standse udflagningen fra det danske register til tredjelande.

| (16) | Det er en betingelse, at der tages hensyn til skattefritagelsen ved fastsættelsen af lønnen. Skattefordelen tilfalder således rederiet og ikke den enkelte søfarende. |
| --- | --- |

(16)

Det er en betingelse, at der tages hensyn til skattefritagelsen ved fastsættelsen af lønnen. Skattefordelen tilfalder således rederiet og ikke den enkelte søfarende.

| (17) | DIS-ordningen blev ikke desto mindre godkendt af Kommissionen den 13. november 2002. |
| --- | --- |

(17)

DIS-ordningen blev ikke desto mindre godkendt af Kommissionen den 13. november 2002.

| (18) | Danmark anvender i øjeblikket én anden støtteordning inden for søtransport, nemlig tonnageskatteordningen (12). |
| --- | --- |

(18)

Danmark anvender i øjeblikket én anden støtteordning inden for søtransport, nemlig tonnageskatteordningen (12).

2.3.   Budget

| (19) | Ordningen har et samlet budget på ca. 600 mio. DKK. |
| --- | --- |

(19)

Ordningen har et samlet budget på ca. 600 mio. DKK.

3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF UNDERSØGELSESPROCEDUREN

3.1.   Tvivl om støttens forenelighed med fællesmarkedet for så vidt angår kabellægning

| (20) | I Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure anførte Kommissionen, at det burde undersøges, hvilke potentielle økonomiske virkninger den påtænkte udvidelse ville have på den berørte sektor. Den berørte sektor er udlægning og reparation af tele- eller el-kabler på havbunden. |
| --- | --- |

(20)

I Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure anførte Kommissionen, at det burde undersøges, hvilke potentielle økonomiske virkninger den påtænkte udvidelse ville have på den berørte sektor. Den berørte sektor er udlægning og reparation af tele- eller el-kabler på havbunden.

| (21) | Kommissionen anså det for umuligt at inddele en given sørejse i dele, hvoraf nogle er omfattet af begrebet søtransport, medens andre ikke er det. Kommissionen var snarere af den opfattelse, at det — som for alle andre maritime aktiviteter — var nødvendigt at foretage en samlet vurdering og derefter konkludere, om en given sørejse fuldt ud er omfattet af definitionen på søtransport. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen anså det for umuligt at inddele en given sørejse i dele, hvoraf nogle er omfattet af begrebet søtransport, medens andre ikke er det. Kommissionen var snarere af den opfattelse, at det — som for alle andre maritime aktiviteter — var nødvendigt at foretage en samlet vurdering og derefter konkludere, om en given sørejse fuldt ud er omfattet af definitionen på søtransport.

| (22) | På dette grundlag gav Kommissionen i sin beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure udtryk for det synspunkt, at udlægning af kabler i havet ikke kan siges at være en kombination af søtransport og udlægning af kabler i havet. |
| --- | --- |

(22)

På dette grundlag gav Kommissionen i sin beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure udtryk for det synspunkt, at udlægning af kabler i havet ikke kan siges at være en kombination af søtransport og udlægning af kabler i havet.

| (23) | Kabelskibe foretager normalt ikke transport af kabeltromler fra havn til havn eller fra en havn til et offshoreanlæg, hvilket er definitionen på søtransport i Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 af 22. december 1986 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser på søtransportområdet (13) og i Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 af 7. december 1992 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for søtransport i medlemsstaterne (cabotagesejlads) (14). Kabelskibe udlægger i stedet på en klients anmodning kabler fra et punkt på en kyst til et andet punkt på en anden kyst. Kabelskibe synes derfor ikke at levere nogen direkte søtransporttjenester som omhandlet i disse forordninger, det vil sige befordring af passagerer og gods med skib mellem en havn i en medlemsstat og en havn eller et offshoreanlæg i en anden medlemsstat. Selv om sådanne fartøjer til tider kan befordre gods til søs, som fastsat i forordningerne, synes denne aktivitet at være underordnet fartøjets hovedaktivitet, som er kabeludlægning. |
| --- | --- |

(23)

Kabelskibe foretager normalt ikke transport af kabeltromler fra havn til havn eller fra en havn til et offshoreanlæg, hvilket er definitionen på søtransport i Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 af 22. december 1986 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser på søtransportområdet (13) og i Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 af 7. december 1992 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for søtransport i medlemsstaterne (cabotagesejlads) (14). Kabelskibe udlægger i stedet på en klients anmodning kabler fra et punkt på en kyst til et andet punkt på en anden kyst. Kabelskibe synes derfor ikke at levere nogen direkte søtransporttjenester som omhandlet i disse forordninger, det vil sige befordring af passagerer og gods med skib mellem en havn i en medlemsstat og en havn eller et offshoreanlæg i en anden medlemsstat. Selv om sådanne fartøjer til tider kan befordre gods til søs, som fastsat i forordningerne, synes denne aktivitet at være underordnet fartøjets hovedaktivitet, som er kabeludlægning.

| (24) | Herudover bemærkede Kommissionen, at der endnu ikke var belæg for at antage, at kabellægningsvirksomheder, der er etableret i Fællesskabet, var underlagt de samme konkurrencemæssige begrænsninger som søtransportvirksomheder på verdensmarkedet. Ifølge Kommissionen er det ikke klart, om Fællesskabets kabellægningsvirksomheder på grund af konkurrenter, der sejler under bekvemmelighedsflag, befinder sig i samme konkurrencesituation som søtransportsektoren. |
| --- | --- |

(24)

Herudover bemærkede Kommissionen, at der endnu ikke var belæg for at antage, at kabellægningsvirksomheder, der er etableret i Fællesskabet, var underlagt de samme konkurrencemæssige begrænsninger som søtransportvirksomheder på verdensmarkedet. Ifølge Kommissionen er det ikke klart, om Fællesskabets kabellægningsvirksomheder på grund af konkurrenter, der sejler under bekvemmelighedsflag, befinder sig i samme konkurrencesituation som søtransportsektoren.

| (25) | Kommissionen var således i sin beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure i tvivl om, hvorvidt kabellægning kan anses for at udgøre søtransport og derfor måske ikke er berettiget til statsstøtte i overensstemmelse med EU-retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren (i det følgende »retningslinjerne«) (15). |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen var således i sin beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure i tvivl om, hvorvidt kabellægning kan anses for at udgøre søtransport og derfor måske ikke er berettiget til statsstøtte i overensstemmelse med EU-retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren (i det følgende »retningslinjerne«) (15).

3.2.   Tvivl om støttens forenelighed med fællesmarkedet for så vidt angår sandsugning

| (26) | I Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure hedder det, at Kommissionen er stærkt i tvivl om, hvorvidt alle sandsugningsaktiviteter, der er omfattet af ordningen, udgør søtransport i henhold til retningslinjerne. Kommissionen var således af den opfattelse, at ikke alle disse sandsugningsaktiviteter nødvendigvis er berettigede til statsstøtte til søtransport. |
| --- | --- |

(26)

I Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure hedder det, at Kommissionen er stærkt i tvivl om, hvorvidt alle sandsugningsaktiviteter, der er omfattet af ordningen, udgør søtransport i henhold til retningslinjerne. Kommissionen var således af den opfattelse, at ikke alle disse sandsugningsaktiviteter nødvendigvis er berettigede til statsstøtte til søtransport.

4.   BEMÆRKNINGER FRA DANMARK OM BESLUTNINGEN OM INDLEDNING AF UNDERSØGELSEN

4.1.   Bemærkninger vedrørende kabellægning

| (27) | Med hensyn til kabelskibe understreger de danske myndigheder, at Kommissionen i et brev af 11. august 2006 (16) over for Danmark havde tilkendegivet, at kabelskibe ville kunne omfattes af statsstøtteforanstaltningerne, hvis kravet om 50 % søtransport er opfyldt. |
| --- | --- |

(27)

Med hensyn til kabelskibe understreger de danske myndigheder, at Kommissionen i et brev af 11. august 2006 (16) over for Danmark havde tilkendegivet, at kabelskibe ville kunne omfattes af statsstøtteforanstaltningerne, hvis kravet om 50 % søtransport er opfyldt.

| (28) | Ifølge de danske myndigheder erklærede Kommissionen, at kabellægning kunne sidestilles med søtransport for den del af aktiviteterne, der omfatter transport af kabeltromler fra afskibningshavnen til det sted på det åbne hav, hvor kabellægningen skal påbegyndes, idet andelen af søtransportaktiviteter i forhold til de samlede aktiviteter skulle beregnes ud fra den afstand, skibet tilbagelægger uden kabellægning. |
| --- | --- |

(28)

Ifølge de danske myndigheder erklærede Kommissionen, at kabellægning kunne sidestilles med søtransport for den del af aktiviteterne, der omfatter transport af kabeltromler fra afskibningshavnen til det sted på det åbne hav, hvor kabellægningen skal påbegyndes, idet andelen af søtransportaktiviteter i forhold til de samlede aktiviteter skulle beregnes ud fra den afstand, skibet tilbagelægger uden kabellægning.

| (29) | Desuden understreger de danske myndigheder, at de ikke har forstået, hvorfor Kommissionen i sit brev af 10. juli 2007 mener, at kabellægning ikke kan være en kombination af søtransport og andre aktiviteter, og fastholder, at denne opfattelse er i strid med Kommissionens brev af 11. august 2006. |
| --- | --- |

(29)

Desuden understreger de danske myndigheder, at de ikke har forstået, hvorfor Kommissionen i sit brev af 10. juli 2007 mener, at kabellægning ikke kan være en kombination af søtransport og andre aktiviteter, og fastholder, at denne opfattelse er i strid med Kommissionens brev af 11. august 2006.

4.2.   Bemærkninger vedrørende sandsugning

| (30) | Ifølge Danmark er det efter retningslinjerne for sandsugeres vedkommende muligt at opdele de samlede aktiviteter i søtransport og andet. De danske myndigheder finder det uforståeligt, at en tilsvarende opdeling ikke skulle kunne foretages for kabelskibe. |
| --- | --- |

(30)

Ifølge Danmark er det efter retningslinjerne for sandsugeres vedkommende muligt at opdele de samlede aktiviteter i søtransport og andet. De danske myndigheder finder det uforståeligt, at en tilsvarende opdeling ikke skulle kunne foretages for kabelskibe.

| (31) | Danmark fremhæver, at Domstolens dom af 11. januar 2007 i sag C-251/04, som Kommissionen omtaler i sin beslutning om at indlede undersøgelsesproceduren, ikke ændrer ved grundlaget for den forsikring, Kommissionen havde givet Danmark ved brev af 11. august 2006. Ifølge de danske myndigheder afklarede Domstolen spørgsmålet om, hvorvidt slæbebåde var omfattet af forordning (EØF) nr. 3577/92, idet den konkluderede, at de ikke var omfattet af forordningen. Efter de danske myndigheders opfattelse har den pågældende dom ingen relevans for anvendelsen af retningslinjerne på kabelskibe. |
| --- | --- |

(31)

Danmark fremhæver, at Domstolens dom af 11. januar 2007 i sag C-251/04, som Kommissionen omtaler i sin beslutning om at indlede undersøgelsesproceduren, ikke ændrer ved grundlaget for den forsikring, Kommissionen havde givet Danmark ved brev af 11. august 2006. Ifølge de danske myndigheder afklarede Domstolen spørgsmålet om, hvorvidt slæbebåde var omfattet af forordning (EØF) nr. 3577/92, idet den konkluderede, at de ikke var omfattet af forordningen. Efter de danske myndigheders opfattelse har den pågældende dom ingen relevans for anvendelsen af retningslinjerne på kabelskibe.

| (32) | De danske myndigheder henviser til, at retningslinjerne ikke alene gælder for søtransport som defineret i forordning (EØF) nr. 4055/86 og forordning (EØF) nr. 3577/92, men »... også i bestemte tilfælde for bugsering og opmudrings/sandsugningsaktiviteter«. |
| --- | --- |

(32)

De danske myndigheder henviser til, at retningslinjerne ikke alene gælder for søtransport som defineret i forordning (EØF) nr. 4055/86 og forordning (EØF) nr. 3577/92, men »... også i bestemte tilfælde for bugsering og opmudrings/sandsugningsaktiviteter«.

| (33) | I henhold til retningslinjerne er det et krav, at mindst 50 % af samtlige aktiviteter udgør søtransport, som for sandsugeres vedkommende ifølge de danske myndigheder er defineret i retningslinjerne som »... transport på havet af opgravede materialer ...«. Ifølge de danske myndigheder bør retningslinjerne fortolkes således, at transport på havet af opgravede materialer skal anses for søtransport. |
| --- | --- |

(33)

I henhold til retningslinjerne er det et krav, at mindst 50 % af samtlige aktiviteter udgør søtransport, som for sandsugeres vedkommende ifølge de danske myndigheder er defineret i retningslinjerne som »... transport på havet af opgravede materialer ...«. Ifølge de danske myndigheder bør retningslinjerne fortolkes således, at transport på havet af opgravede materialer skal anses for søtransport.

| (34) | Danmark sætter også spørgsmålstegn ved Kommissionens initiativ til ensidigt at udvide undersøgelsesproceduren til områder, som ikke er omfattet af den anmeldelse, der er genstand for den undersøgelse, Kommissionen synes at være i færd med at gennemføre (17). Ifølge de danske myndigheder indeholder kapitel II i procedureforordningen om statsstøtte ingen bestemmelser om anmeldt støtte, der giver Kommissionen mulighed for at indlemme allerede eksisterende statsstøtteforanstaltninger i undersøgelsen. Ønsker Kommissionen at undersøge allerede eksisterende støtteordninger, bør dette efter Danmarksopfattelse ske efter bestemmelserne i forordningens kapitel V om proceduren vedrørende eksisterende støtteordninger. |
| --- | --- |

(34)

Danmark sætter også spørgsmålstegn ved Kommissionens initiativ til ensidigt at udvide undersøgelsesproceduren til områder, som ikke er omfattet af den anmeldelse, der er genstand for den undersøgelse, Kommissionen synes at være i færd med at gennemføre (17). Ifølge de danske myndigheder indeholder kapitel II i procedureforordningen om statsstøtte ingen bestemmelser om anmeldt støtte, der giver Kommissionen mulighed for at indlemme allerede eksisterende statsstøtteforanstaltninger i undersøgelsen. Ønsker Kommissionen at undersøge allerede eksisterende støtteordninger, bør dette efter Danmarksopfattelse ske efter bestemmelserne i forordningens kapitel V om proceduren vedrørende eksisterende støtteordninger.

| (35) | Danmark bemærker, at det den 21. januar 2005 anmeldte ændringerne af DIS-ordningen i form af to lovforslag, som regeringen havde fremsat i Folketinget den 12. januar 2005 (forslag til lov om beskatning af søfolk og forslag til lov om ændring af tonnageskatteloven). Ifølge de danske myndigheder kunne de to lovforslag anses for godkendt af Kommissionen af følgende to grunde:






  — | For det første reagerede Kommissionen ifølge de danske myndigheder ikke på brevet af 21. januar 2005 fra Den Faste Repræsentation inden for den frist, der er fastsat i procedureforordningen om statsstøtte. |
| --- | --- | --- |

(35)

Danmark bemærker, at det den 21. januar 2005 anmeldte ændringerne af DIS-ordningen i form af to lovforslag, som regeringen havde fremsat i Folketinget den 12. januar 2005 (forslag til lov om beskatning af søfolk og forslag til lov om ændring af tonnageskatteloven). Ifølge de danske myndigheder kunne de to lovforslag anses for godkendt af Kommissionen af følgende to grunde:

—

For det første reagerede Kommissionen ifølge de danske myndigheder ikke på brevet af 21. januar 2005 fra Den Faste Repræsentation inden for den frist, der er fastsat i procedureforordningen om statsstøtte.

| — | For det andet bekræftede Kommissionen efterfølgende, at ændringerne var i overensstemmelse med retningslinjerne. |
| --- | --- |

—

For det andet bekræftede Kommissionen efterfølgende, at ændringerne var i overensstemmelse med retningslinjerne.

| (36) | Danmark gør derfor gældende, at loven om beskatning af søfolk i dens affattelse fra foråret 2005 er en godkendt statsstøtteforanstaltning i henhold til fællesskabsretten. |
| --- | --- |

(36)

Danmark gør derfor gældende, at loven om beskatning af søfolk i dens affattelse fra foråret 2005 er en godkendt statsstøtteforanstaltning i henhold til fællesskabsretten.

| (37) | Danmark konkluderer derfor, at den iværksatte undersøgelsesprocedure kun kan omfatte den angiveligt eneste anmeldte foranstaltning, nemlig den mulige inddragelse af søfolk om bord på kabelskibe under DIS-ordningen. |
| --- | --- |

(37)

Danmark konkluderer derfor, at den iværksatte undersøgelsesprocedure kun kan omfatte den angiveligt eneste anmeldte foranstaltning, nemlig den mulige inddragelse af søfolk om bord på kabelskibe under DIS-ordningen.

| (38) | Med hensyn til sandsugere anfører den danske regering, at den vedtog loven om ændring af loven om beskatning af søfolk den 13. december 2006. Denne ændring af loven om beskatning af søfolk blev anmeldt den 15. januar 2007. |
| --- | --- |

(38)

Med hensyn til sandsugere anfører den danske regering, at den vedtog loven om ændring af loven om beskatning af søfolk den 13. december 2006. Denne ændring af loven om beskatning af søfolk blev anmeldt den 15. januar 2007.

| (39) | Efter de danske myndigheders opfattelse skal transport på havet af opgravede materialer betragtes som søtransport som omhandlet i retningslinjerne. Sandsugere er derfor omfattet af retningslinjerne uanset indholdet af forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92, hvis sandsugere udfører søtransport (ifølge Danmark defineret som »transport på havet af opgravede materialer«) i mindst 50 % af deres driftstid. |
| --- | --- |

(39)

Efter de danske myndigheders opfattelse skal transport på havet af opgravede materialer betragtes som søtransport som omhandlet i retningslinjerne. Sandsugere er derfor omfattet af retningslinjerne uanset indholdet af forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92, hvis sandsugere udfører søtransport (ifølge Danmark defineret som »transport på havet af opgravede materialer«) i mindst 50 % af deres driftstid.

| (40) | De danske myndigheder tilføjer, at virksomhed i såkaldt begrænset fart ikke er omfattet af de danske statsstøtteordninger. Ved »begrænset fart« forstås bl.a. virksomhed i havne og fjorde. Udgravnings- eller opmudringsarbejder i og omkring havne eller i fjorde falder således altid uden for DIS-ordningen. Det samme gælder i tilfælde, hvor et skib ligger stationært. |
| --- | --- |

(40)

De danske myndigheder tilføjer, at virksomhed i såkaldt begrænset fart ikke er omfattet af de danske statsstøtteordninger. Ved »begrænset fart« forstås bl.a. virksomhed i havne og fjorde. Udgravnings- eller opmudringsarbejder i og omkring havne eller i fjorde falder således altid uden for DIS-ordningen. Det samme gælder i tilfælde, hvor et skib ligger stationært.

| (41) | De danske myndigheder forklarer, at udgravnings- og opmudringsarbejder i praksis ofte(st) foretages med såkaldte spandkædegravere, som ikke har egne fremdrivningsmidler, og som også af denne grund falder uden for DIS-ordningen. Skibe med egne fremdrivningsmidler kan omfattes af ordningen. Imidlertid er skibe beskæftiget med entreprenørmæssig virksomhed til søs også udelukket fra DIS-ordningen. Ved entreprenørmæssig virksomhed forstås bygning og reparation af havne, moler, broer, olieinstallationer, vindmølleparker og andre havanlæg. |
| --- | --- |

(41)

De danske myndigheder forklarer, at udgravnings- og opmudringsarbejder i praksis ofte(st) foretages med såkaldte spandkædegravere, som ikke har egne fremdrivningsmidler, og som også af denne grund falder uden for DIS-ordningen. Skibe med egne fremdrivningsmidler kan omfattes af ordningen. Imidlertid er skibe beskæftiget med entreprenørmæssig virksomhed til søs også udelukket fra DIS-ordningen. Ved entreprenørmæssig virksomhed forstås bygning og reparation af havne, moler, broer, olieinstallationer, vindmølleparker og andre havanlæg.

5.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

5.1.   European Dredging Association (EUDA)

| (42) | Ifølge EUDA har Kommissionen indført en langt strengere statsstøtteordning for sandsugningsaktiviteter end under EF-retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren (18). EUDA, der støtter målet om at bevare en flåde af sandsugere i Fællesskabet, giver udtryk for følgende opfattelse:






  — | For det første støtter EUDA det synspunkt, at det maritime kompleks, den europæiske sandsugningsindustri udgør, bør kunne modtage statsstøtte efter retningslinjerne i alle tilfælde, hvor det er udsat for konkurrence fra skibe fra tredjelande. |
| --- | --- | --- |

(42)

Ifølge EUDA har Kommissionen indført en langt strengere statsstøtteordning for sandsugningsaktiviteter end under EF-retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren (18). EUDA, der støtter målet om at bevare en flåde af sandsugere i Fællesskabet, giver udtryk for følgende opfattelse:

—

For det første støtter EUDA det synspunkt, at det maritime kompleks, den europæiske sandsugningsindustri udgør, bør kunne modtage statsstøtte efter retningslinjerne i alle tilfælde, hvor det er udsat for konkurrence fra skibe fra tredjelande.

| — | For det andet mener EUDA, at statsstøtte, der er godkendt af Kommissionen på grundlag af retningslinjerne, ikke bør indebære unødige administrative byrder for dette maritime kompleks. |
| --- | --- |

—

For det andet mener EUDA, at statsstøtte, der er godkendt af Kommissionen på grundlag af retningslinjerne, ikke bør indebære unødige administrative byrder for dette maritime kompleks.

5.2.   European Community Shipowners’ Association (ECSA)

| (43) | ECSA mener, at Kommissionen er meget teoretisk i sin tilgang og ikke tager hensyn til retningslinjernes målsætninger og indhold. |
| --- | --- |

(43)

ECSA mener, at Kommissionen er meget teoretisk i sin tilgang og ikke tager hensyn til retningslinjernes målsætninger og indhold.

| (44) | Ifølge ECSA er det allerede en forudsætning i retningslinjerne, at en væsentlig del af sandsugningsaktiviteterne består af søtransport. ECSA mener, at sandsugere og kabelskibe transporterer hhv. opgravede materialer og kabler fra punkt A til B. I denne sammenhæng er læsnings- og losningsstedet irrelevant efter ECSA’s mening. |
| --- | --- |

(44)

Ifølge ECSA er det allerede en forudsætning i retningslinjerne, at en væsentlig del af sandsugningsaktiviteterne består af søtransport. ECSA mener, at sandsugere og kabelskibe transporterer hhv. opgravede materialer og kabler fra punkt A til B. I denne sammenhæng er læsnings- og losningsstedet irrelevant efter ECSA’s mening.

| (45) | ECSA understreger, at det er helt i overensstemmelse med retningslinjernes målsætninger, at retningslinjerne omfatter sandsugeres og kabelskibes transportaktiviteter, da disse specialiserede skibe også opererer på et globalt marked præget af hård konkurrence og på et globalt arbejdsmarked. |
| --- | --- |

(45)

ECSA understreger, at det er helt i overensstemmelse med retningslinjernes målsætninger, at retningslinjerne omfatter sandsugeres og kabelskibes transportaktiviteter, da disse specialiserede skibe også opererer på et globalt marked præget af hård konkurrence og på et globalt arbejdsmarked.

5.3.   Chamber of British Shipping

| (46) | Chamber of British Shipping understreger, at det i retningslinjerne erkendes, at sandsugeres støtteberettigede og ikke-støtteberettigede aktiviteter udmærket kan udføres af det samme skib og derfor må differentieres. Chamber of British Shipping udtrykker derfor betænkelighed ved erklæringen, hvorefter »Kommissionen anser det for umuligt at inddele en given aktivitet i dele, hvoraf nogle er omfattet af begrebet søtransport, medens andre ikke er det«. |
| --- | --- |

(46)

Chamber of British Shipping understreger, at det i retningslinjerne erkendes, at sandsugeres støtteberettigede og ikke-støtteberettigede aktiviteter udmærket kan udføres af det samme skib og derfor må differentieres. Chamber of British Shipping udtrykker derfor betænkelighed ved erklæringen, hvorefter »Kommissionen anser det for umuligt at inddele en given aktivitet i dele, hvoraf nogle er omfattet af begrebet søtransport, medens andre ikke er det«.

| (47) | Ifølge Chamber of British Shipping er det ikke nødvendigt at sondre mellem på den ene side gods- eller passagertransport, der foregår til eller fra et sted, som optræder på en liste over havne og anlæg, og på den anden side den samme transport til andre nærmere bestemte steder på havet. Chamber of British Shipping frygter, at der er ved at blive indført en ny betingelse, som vedrører formålet med en given transport af gods eller passagerer. Det fastholder, at kundens motiv ikke har betydning for, om en given transportoperation er støtteberettiget eller ej. Chamber of British Shipping gør det klart, at det specifikke bestemmelsessted for det transporterede materiale oftest fastsættes af kunden i overensstemmelse med dennes fremtidige miljø- eller andre licenser. |
| --- | --- |

(47)

Ifølge Chamber of British Shipping er det ikke nødvendigt at sondre mellem på den ene side gods- eller passagertransport, der foregår til eller fra et sted, som optræder på en liste over havne og anlæg, og på den anden side den samme transport til andre nærmere bestemte steder på havet. Chamber of British Shipping frygter, at der er ved at blive indført en ny betingelse, som vedrører formålet med en given transport af gods eller passagerer. Det fastholder, at kundens motiv ikke har betydning for, om en given transportoperation er støtteberettiget eller ej. Chamber of British Shipping gør det klart, at det specifikke bestemmelsessted for det transporterede materiale oftest fastsættes af kunden i overensstemmelse med dennes fremtidige miljø- eller andre licenser.

| (48) | Med hensyn til beskrivelsen af et kabelskibs normale drift i meddelelsen offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende kan Chamber of British Shipping ikke tilslutte sig Kommissionens foreløbige vurdering: Ifølge denne laster kabelskibe deres kundes kabellast i havneanlæg og transporterer den til en række andre steder, som kan omfatte andre havne, hvor den leveres, efterhånden som den lægges på eller nedspules i havbunden. |
| --- | --- |

(48)

Med hensyn til beskrivelsen af et kabelskibs normale drift i meddelelsen offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende kan Chamber of British Shipping ikke tilslutte sig Kommissionens foreløbige vurdering: Ifølge denne laster kabelskibe deres kundes kabellast i havneanlæg og transporterer den til en række andre steder, som kan omfatte andre havne, hvor den leveres, efterhånden som den lægges på eller nedspules i havbunden.

5.4.   Norges Rederiforbund

| (49) | Ifølge Norges Rederiforbund bør Kommissionen fortolke begrebet »søtransport« fleksibelt, da kabellægnings- og sandsugningsvirksomheder har den samme internationale mobilitet og er underlagt de samme globale konkurrencekræfter som konventionel »søtransport«. |
| --- | --- |

(49)

Ifølge Norges Rederiforbund bør Kommissionen fortolke begrebet »søtransport« fleksibelt, da kabellægnings- og sandsugningsvirksomheder har den samme internationale mobilitet og er underlagt de samme globale konkurrencekræfter som konventionel »søtransport«.

| (50) | Efter Norges Rederiforbunds opfattelse er transport og nedlægning af et kabel fra punkt A til punkt B en samtidig og integreret operation, hvor kablet gradvis »losses« på havbunden. |
| --- | --- |

(50)

Efter Norges Rederiforbunds opfattelse er transport og nedlægning af et kabel fra punkt A til punkt B en samtidig og integreret operation, hvor kablet gradvis »losses« på havbunden.

| (51) | Norges Rederiforbund bemærker tillige, at transport med sigte på bortskaffelse af slam fra en sand/slamsugningsoperation må betragtes som transport, selv om sandsugnings-og/eller lossestedet hverken er en havn eller et havanlæg. |
| --- | --- |

(51)

Norges Rederiforbund bemærker tillige, at transport med sigte på bortskaffelse af slam fra en sand/slamsugningsoperation må betragtes som transport, selv om sandsugnings-og/eller lossestedet hverken er en havn eller et havanlæg.

5.5.   Armateurs de France

| (52) | Ifølge Armateurs de France er søtransport ikke defineret ens i forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92, som der henvises til i retningslinjerne. Definitionen på søtransport i relation til statsstøtte behøver derfor ikke at være den samme som definitionen i forordningerne. Armateurs de France mener, at definitionen i forordning (EØF) nr. 3577/92 ikke desto mindre skal forstås som værende ikke-udtømmende. Ifølge Armateurs de France udelukker retningslinjerne således ikke kabellægning og sandsugning. |
| --- | --- |

(52)

Ifølge Armateurs de France er søtransport ikke defineret ens i forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92, som der henvises til i retningslinjerne. Definitionen på søtransport i relation til statsstøtte behøver derfor ikke at være den samme som definitionen i forordningerne. Armateurs de France mener, at definitionen i forordning (EØF) nr. 3577/92 ikke desto mindre skal forstås som værende ikke-udtømmende. Ifølge Armateurs de France udelukker retningslinjerne således ikke kabellægning og sandsugning.

| (53) | Armateurs de France mener ikke, at Domstolens dom af 11. januar 2007 i sag C-251/04 er relevant for de pågældende aktiviteter, da den ikke vedrører kabellægning eller sandsugning. Armateurs de France understreger, at disse aktiviteter ikke er tjenesteydelser, »der er relateret til, forbundet med eller underordnet leveringen af tjenesteydelser inden for søtransport«, som omhandlet i dommen, men snarere udgør transport på havet af varer til eller fra havanlæg. |
| --- | --- |

(53)

Armateurs de France mener ikke, at Domstolens dom af 11. januar 2007 i sag C-251/04 er relevant for de pågældende aktiviteter, da den ikke vedrører kabellægning eller sandsugning. Armateurs de France understreger, at disse aktiviteter ikke er tjenesteydelser, »der er relateret til, forbundet med eller underordnet leveringen af tjenesteydelser inden for søtransport«, som omhandlet i dommen, men snarere udgør transport på havet af varer til eller fra havanlæg.

| (54) | Armateurs de France fastholder, at hvis retningslinjerne skulle fortolkes derhen, at kun ren søtransport kan modtage støtte til søtransport, ville en sådan fortolkning i teorien betyde, at også skibe, der rejser tomme tilbage efter at have transporteret varer, falder uden for retningslinjerne. Da retningslinjerne allerede omfatter bugserings- og sandsugningsskibe, hvis over 50 % af en slæbebåds faktiske virksomhed i et givet år udgør søtransport, burde dette begreb ifølge Armateurs de France udvides til at dække alle servicefartøjer såsom sandsugere og kabelskibe. |
| --- | --- |

(54)

Armateurs de France fastholder, at hvis retningslinjerne skulle fortolkes derhen, at kun ren søtransport kan modtage støtte til søtransport, ville en sådan fortolkning i teorien betyde, at også skibe, der rejser tomme tilbage efter at have transporteret varer, falder uden for retningslinjerne. Da retningslinjerne allerede omfatter bugserings- og sandsugningsskibe, hvis over 50 % af en slæbebåds faktiske virksomhed i et givet år udgør søtransport, burde dette begreb ifølge Armateurs de France udvides til at dække alle servicefartøjer såsom sandsugere og kabelskibe.

5.6.   Alcatel-Lucent

| (55) | Alcatel-Lucent understreger kabelskibenes betydning på det maritime arbejdsmarked i betragtning af de krav til avanceret teknisk viden, der gør sig gældende på dette område. Ifølge Alcatel-Lucent beskæftiger kabelskibene de bedst kvalificerede arbejdstagere på det maritime arbejdsmarked. Udvidelsen af DIS-ordningen til kabelskibe opfylder derfor målet for statsstøtte til søtransport som defineret i retningslinjerne, da det vil bevare kvalitetsarbejdspladser i Europa for europæiske arbejdstagere i søfartssektoren. Som følge af krisen på telemarkedet er flåden af EF-flagede telekabelskibe dalet fra 80 til 35 skibe, som konkurrerer med skibe under bekvemmelighedsflag. |
| --- | --- |

(55)

Alcatel-Lucent understreger kabelskibenes betydning på det maritime arbejdsmarked i betragtning af de krav til avanceret teknisk viden, der gør sig gældende på dette område. Ifølge Alcatel-Lucent beskæftiger kabelskibene de bedst kvalificerede arbejdstagere på det maritime arbejdsmarked. Udvidelsen af DIS-ordningen til kabelskibe opfylder derfor målet for statsstøtte til søtransport som defineret i retningslinjerne, da det vil bevare kvalitetsarbejdspladser i Europa for europæiske arbejdstagere i søfartssektoren. Som følge af krisen på telemarkedet er flåden af EF-flagede telekabelskibe dalet fra 80 til 35 skibe, som konkurrerer med skibe under bekvemmelighedsflag.

| (56) | Markedet er globalt. Det nåede op på 100 000 km pr. år, da internetboblen var på sit højeste, og dalede dernæst til 20 000 km pr. år mellem 2003 og 2006 og nærmer sig nu 50 000-70 000 km pr. år. |
| --- | --- |

(56)

Markedet er globalt. Det nåede op på 100 000 km pr. år, da internetboblen var på sit højeste, og dalede dernæst til 20 000 km pr. år mellem 2003 og 2006 og nærmer sig nu 50 000-70 000 km pr. år.

| (57) | I betragtning af, at kabelforbindelser kan strække sig fra den ene side af havet til den anden, og at de største kabelskibe kun kan rumme ca. 3 000 km kabeltromler, mener Alcatel-Lucent, at kabelskibenes hovedvirksomhed består i at transportere kabeltromler fra kabeltromlefabrikken til det sted på havet, hvor kablet skal tilsluttes, og hvorfra det vil blive nedlagt på havbunden. Ifølge Alcatel falder et kabelskib ind under søtransport som følge af den stadige losning langs rejseruten. Kabelnedlægning skal derfor betragtes som fragttransport. |
| --- | --- |

(57)

I betragtning af, at kabelforbindelser kan strække sig fra den ene side af havet til den anden, og at de største kabelskibe kun kan rumme ca. 3 000 km kabeltromler, mener Alcatel-Lucent, at kabelskibenes hovedvirksomhed består i at transportere kabeltromler fra kabeltromlefabrikken til det sted på havet, hvor kablet skal tilsluttes, og hvorfra det vil blive nedlagt på havbunden. Ifølge Alcatel falder et kabelskib ind under søtransport som følge af den stadige losning langs rejseruten. Kabelnedlægning skal derfor betragtes som fragttransport.

| (58) | Ifølge Alcatel-Lucent opstiller forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92 ikke strenge grænser for arten af bestemmelsessteder på havet (mellem to havne eller mellem en havn og et havanlæg). Efter Alcatel-Lucents opfattelse bør et givet sted på havet også anses for at være et bestemmelsessted, som falder ind under retningslinjerne. Endvidere bør det tages i betragtning, at kabellægning efter nedlægning af den første meter på havbunden bliver til et offshoreanlæg, hvorved den efterfølgende kabellægning blot er transport til dette anlæg. |
| --- | --- |

(58)

Ifølge Alcatel-Lucent opstiller forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92 ikke strenge grænser for arten af bestemmelsessteder på havet (mellem to havne eller mellem en havn og et havanlæg). Efter Alcatel-Lucents opfattelse bør et givet sted på havet også anses for at være et bestemmelsessted, som falder ind under retningslinjerne. Endvidere bør det tages i betragtning, at kabellægning efter nedlægning af den første meter på havbunden bliver til et offshoreanlæg, hvorved den efterfølgende kabellægning blot er transport til dette anlæg.

| (59) | Ifølge Alcatel-Lucent giver Domstolens dom af 11. januar 2007 i sag C-251/04 indirekte mulighed for at udvide definitionen på søtransport, så længe den er omfattet af retningslinjernes målsætninger. Alcatel-Lucent er af den opfattelse, at retningslinjernes hovedformål er at bevare skibene under EF-flag og opretholde en konkurrencedygtig flåde på verdensmarkederne. Selv om kabellægning anses for at være levering af en tjeneste (forbundet med eller underordnet leveringen af tjenesteydelser inden for søtransport), finder retningslinjerne anvendelse på kabellægning, eftersom kabellægning også opfylder retningslinjernes målsætninger. |
| --- | --- |

(59)

Ifølge Alcatel-Lucent giver Domstolens dom af 11. januar 2007 i sag C-251/04 indirekte mulighed for at udvide definitionen på søtransport, så længe den er omfattet af retningslinjernes målsætninger. Alcatel-Lucent er af den opfattelse, at retningslinjernes hovedformål er at bevare skibene under EF-flag og opretholde en konkurrencedygtig flåde på verdensmarkederne. Selv om kabellægning anses for at være levering af en tjeneste (forbundet med eller underordnet leveringen af tjenesteydelser inden for søtransport), finder retningslinjerne anvendelse på kabellægning, eftersom kabellægning også opfylder retningslinjernes målsætninger.

| (60) | Alcatel-Lucent er endelig af den opfattelse, at det af hensyn til miljøaspekterne er vigtigt at bevare en stor flåde af kabelskibe under EF-flaget. |
| --- | --- |

(60)

Alcatel-Lucent er endelig af den opfattelse, at det af hensyn til miljøaspekterne er vigtigt at bevare en stor flåde af kabelskibe under EF-flaget.

5.7.   Danmarks Rederiforening

| (61) | Ifølge Danmarks Rederiforening er kabellægning en aktivitet »i sig selv« og ikke en tjenesteydelse som f.eks. bugsering, som i Domstolens dom af 11. januar 2007 i sag C-251/04 ansås for ikke at være omfattet af forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. Endvidere mener Danmarks Rederiforening, at det er vigtigere at tage hensyn til retningslinjernes målsætninger. Danmarks Rederiforening henviser derfor til, at den europæiske kabellægningsindustri giver arbejde til mange søfolk i Europa. Desuden kan kabellægning bidrage til fastsættelsen af sikkerhedsregler og -standarder samt til registrering af disse skibe i Fællesskabets registre. |
| --- | --- |

(61)

Ifølge Danmarks Rederiforening er kabellægning en aktivitet »i sig selv« og ikke en tjenesteydelse som f.eks. bugsering, som i Domstolens dom af 11. januar 2007 i sag C-251/04 ansås for ikke at være omfattet af forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. Endvidere mener Danmarks Rederiforening, at det er vigtigere at tage hensyn til retningslinjernes målsætninger. Danmarks Rederiforening henviser derfor til, at den europæiske kabellægningsindustri giver arbejde til mange søfolk i Europa. Desuden kan kabellægning bidrage til fastsættelsen af sikkerhedsregler og -standarder samt til registrering af disse skibe i Fællesskabets registre.

| (62) | Danmarks Rederiforening er af den opfattelse, at kabellægning er underlagt de samme konkurrencemæssige begrænsninger, som finder anvendelse på Fællesskabets søtransportvirksomheder på verdensmarkedet. Kabelskibenes opgave består også i at sejle mellem kontinenterne. |
| --- | --- |

(62)

Danmarks Rederiforening er af den opfattelse, at kabellægning er underlagt de samme konkurrencemæssige begrænsninger, som finder anvendelse på Fællesskabets søtransportvirksomheder på verdensmarkedet. Kabelskibenes opgave består også i at sejle mellem kontinenterne.

| (63) | Endvidere mener Danmarks Rederiforening, at de danske regler om sandsugning er omfattet af retningslinjerne, henset til at de har næsten samme ordlyd. Ifølge Danmarks Rederiforening er udgravning ikke omfattet af den pågældende danske lovgivning. Desuden er sandsugning kun støtteberettiget, hvis kravet om, at mindst 50 % af de pågældende aktiviteter udgør søtransport, er opfyldt. |
| --- | --- |

(63)

Endvidere mener Danmarks Rederiforening, at de danske regler om sandsugning er omfattet af retningslinjerne, henset til at de har næsten samme ordlyd. Ifølge Danmarks Rederiforening er udgravning ikke omfattet af den pågældende danske lovgivning. Desuden er sandsugning kun støtteberettiget, hvis kravet om, at mindst 50 % af de pågældende aktiviteter udgør søtransport, er opfyldt.

5.8.   Kommentarer fra de danske myndigheder til bemærkningerne fra interesserede parter

| (64) | De danske myndigheder gentager i deres kommentarer til bemærkningerne fra de interesserede parter deres tidligere argumenter og understreger, at alle de interesserede parter har støttet deres synspunkt, hvorefter retningslinjerne omfatter kabellægning. |
| --- | --- |

(64)

De danske myndigheder gentager i deres kommentarer til bemærkningerne fra de interesserede parter deres tidligere argumenter og understreger, at alle de interesserede parter har støttet deres synspunkt, hvorefter retningslinjerne omfatter kabellægning.

6.   VURDERING AF FORANSTALTNINGERNE

6.1.   Kabellægning

| (65) | For det første bemærker Kommissionen, at kabellægning, ligesom søtransport, kræver kvalificerede søfolk med tilsvarende kvalifikationer som søfolk, der arbejder på traditionelle søtransportskibe. Den bemærker endvidere, at søfolk ombord på kabelskibe er underlagt de samme arbejds- og socialretlige betingelser som andre søfolk. |
| --- | --- |

(65)

For det første bemærker Kommissionen, at kabellægning, ligesom søtransport, kræver kvalificerede søfolk med tilsvarende kvalifikationer som søfolk, der arbejder på traditionelle søtransportskibe. Den bemærker endvidere, at søfolk ombord på kabelskibe er underlagt de samme arbejds- og socialretlige betingelser som andre søfolk.

| (66) | For det andet erkender Kommissionen, at kabelskibe er søgående skibe, og at de skal underkastes samme tekniske og sikkerhedsmæssige kontrolforanstaltninger som søtransportskibe. |
| --- | --- |

(66)

For det andet erkender Kommissionen, at kabelskibe er søgående skibe, og at de skal underkastes samme tekniske og sikkerhedsmæssige kontrolforanstaltninger som søtransportskibe.

| (67) | For det tredje medgiver Kommissionen, at der er fare for, at kabellægningsvirksomheder flytter deres landbaserede aktiviteter uden for Fællesskabet for at finde mildere skatteklimaer og derefter genflage deres skibe under bekvemmelighedsflag. I denne sammenhæng erkender Kommissionen, at kabellægning af natur er et globalt marked. |
| --- | --- |

(67)

For det tredje medgiver Kommissionen, at der er fare for, at kabellægningsvirksomheder flytter deres landbaserede aktiviteter uden for Fællesskabet for at finde mildere skatteklimaer og derefter genflage deres skibe under bekvemmelighedsflag. I denne sammenhæng erkender Kommissionen, at kabellægning af natur er et globalt marked.

| (68) | Kommissionen bemærker endvidere, at udvidelsen af DIS-ordningen til at omfatte kabellægningsaktiviteter til søs vil kunne bidrage til at bevare EF-beskæftigelse på søgående kabelskibe, der kontrolleres af danske interesser. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen bemærker endvidere, at udvidelsen af DIS-ordningen til at omfatte kabellægningsaktiviteter til søs vil kunne bidrage til at bevare EF-beskæftigelse på søgående kabelskibe, der kontrolleres af danske interesser.

| (69) | Fællesskabets kabellægningsindustri står over for de samme udfordringer med hensyn til global konkurrence og udflytning af landbaserede aktiviteter som Fællesskabets søtransport. På samme måde er Fællesskabets kabellægningsaktiviteter underlagt de samme lovgivningsmæssige rammer, hvad angår arbejdsmæssige, tekniske og sikkerhedsmæssige betingelser, som Fællesskabets søtransport. Endelig er der ligesom inden for søtransport behov for kvalificerede og uddannede søfolk. |
| --- | --- |

(69)

Fællesskabets kabellægningsindustri står over for de samme udfordringer med hensyn til global konkurrence og udflytning af landbaserede aktiviteter som Fællesskabets søtransport. På samme måde er Fællesskabets kabellægningsaktiviteter underlagt de samme lovgivningsmæssige rammer, hvad angår arbejdsmæssige, tekniske og sikkerhedsmæssige betingelser, som Fællesskabets søtransport. Endelig er der ligesom inden for søtransport behov for kvalificerede og uddannede søfolk.

| (70) | Det er disse forhold, der ligger til grund for retningslinjerne. I punkt 2.2, første afsnit, i retningslinjerne anføres således som de vigtigste målsætninger forbedring af sikkerheden til søs, fremme af indflagning eller genflagning i medlemsstaternes registre, medvirken til at underbygge det maritime kompleks i medlemsstaterne, bevarelse og forbedring af den maritime knowhow og fremme af beskæftigelsen blandt europæiske søfolk. Dette gælder navnlig statsstøtte i form af mindskelse af arbejdsrelaterede omkostninger (punkt 3.2 i retningslinjerne), der betragtes som »sociale foranstaltninger til forbedring af konkurrenceevnen« (jf. overskriften i punkt 3 i retningslinjerne). |
| --- | --- |

(70)

Det er disse forhold, der ligger til grund for retningslinjerne. I punkt 2.2, første afsnit, i retningslinjerne anføres således som de vigtigste målsætninger forbedring af sikkerheden til søs, fremme af indflagning eller genflagning i medlemsstaternes registre, medvirken til at underbygge det maritime kompleks i medlemsstaterne, bevarelse og forbedring af den maritime knowhow og fremme af beskæftigelsen blandt europæiske søfolk. Dette gælder navnlig statsstøtte i form af mindskelse af arbejdsrelaterede omkostninger (punkt 3.2 i retningslinjerne), der betragtes som »sociale foranstaltninger til forbedring af konkurrenceevnen« (jf. overskriften i punkt 3 i retningslinjerne).

| (71) | Selv om Kommissionen stadig fastholder, at kabellægning ikke er omfattet af definitionen på søtransport som fastsat i forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92 og derfor heller ikke er omfattet af retningslinjerne, er det dens opfattelse, at kabellægning bør sidestilles med søtransport med henblik på anvendelse af punkt 3.2 i retningslinjerne, og at kabellægning derfor også bør omfattes af dette punkt i retningslinjerne. |
| --- | --- |

(71)

Selv om Kommissionen stadig fastholder, at kabellægning ikke er omfattet af definitionen på søtransport som fastsat i forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92 og derfor heller ikke er omfattet af retningslinjerne, er det dens opfattelse, at kabellægning bør sidestilles med søtransport med henblik på anvendelse af punkt 3.2 i retningslinjerne, og at kabellægning derfor også bør omfattes af dette punkt i retningslinjerne.

| (72) | Kommissionen konkluderer således, at udvidelsen af DIS-ordningen til også at omfatte kabelskibe bør godkendes ved at anvende punkt 3.2 i retningslinjerne analogt på de pågældende skibe, og at denne udvidelse er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen konkluderer således, at udvidelsen af DIS-ordningen til også at omfatte kabelskibe bør godkendes ved at anvende punkt 3.2 i retningslinjerne analogt på de pågældende skibe, og at denne udvidelse er forenelig med fællesmarkedet.

6.2.   Sandsugning

| (73) | Kommissionen afviser de danske myndigheders argument, hvorefter den skulle have misbrugt sine beføjelser, da den indledte undersøgelsesproceduren for DIS-ordningen for så vidt angår bestemmelserne vedrørende sandsugning. Anmeldelsen var vedlagt bekendtgørelse af 27. maj 2005: Kommissionen mener, at den havde pligt til også at undersøge bekendtgørelsen for at kunne afgøre, om den udgjorde en ændring af DIS-ordningen som godkendt af Kommissionen i dennes beslutning af 12. december 2002 i sag NN 116/98 og af de foranstaltninger, Danmark havde meddelt Kommissionen i 2005 med henblik på at tilpasse DIS-ordningen til retningslinjerne. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen afviser de danske myndigheders argument, hvorefter den skulle have misbrugt sine beføjelser, da den indledte undersøgelsesproceduren for DIS-ordningen for så vidt angår bestemmelserne vedrørende sandsugning. Anmeldelsen var vedlagt bekendtgørelse af 27. maj 2005: Kommissionen mener, at den havde pligt til også at undersøge bekendtgørelsen for at kunne afgøre, om den udgjorde en ændring af DIS-ordningen som godkendt af Kommissionen i dennes beslutning af 12. december 2002 i sag NN 116/98 og af de foranstaltninger, Danmark havde meddelt Kommissionen i 2005 med henblik på at tilpasse DIS-ordningen til retningslinjerne.

| (74) | Endvidere afviser Kommissionen påstanden om, at de to lovforslag var godkendt ved Kommissionens brev af 18. maj 2005. Dette brev gjorde det klart, at en medlemsstats godkendelse af passende foranstaltninger som foreslået af Kommissionen på grundlag af retningslinjerne ikke i proceduremæssig forstand bør betragtes som en anmeldelse af en ny støtteforanstaltning eller af en ændring af en eksisterende støtteforanstaltning. I sit svar gjorde Kommissionen det også klart, at de foranstaltninger, de danske myndigheder havde forelagt, kun bestod i en gennemførelse af de passende foranstaltninger, der er foreslået i retningslinjerne, og at det ikke var nødvendigt at anmelde dem i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3. |
| --- | --- |

(74)

Endvidere afviser Kommissionen påstanden om, at de to lovforslag var godkendt ved Kommissionens brev af 18. maj 2005. Dette brev gjorde det klart, at en medlemsstats godkendelse af passende foranstaltninger som foreslået af Kommissionen på grundlag af retningslinjerne ikke i proceduremæssig forstand bør betragtes som en anmeldelse af en ny støtteforanstaltning eller af en ændring af en eksisterende støtteforanstaltning. I sit svar gjorde Kommissionen det også klart, at de foranstaltninger, de danske myndigheder havde forelagt, kun bestod i en gennemførelse af de passende foranstaltninger, der er foreslået i retningslinjerne, og at det ikke var nødvendigt at anmelde dem i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3.

| (75) | Desuden afviger bekendtgørelsen, som var vedlagt anmeldelsen, væsentligt fra det lovforslag, der blev fremsendt ved brev af 21. januar 2008, idet omfanget af støtteberettigede sandsugningsaktiviteter går betydeligt videre end fastsat i det lovforslag, der blev fremsendt ved nævnte brev. Ved indledningen af sin undersøgelse betragtede Kommissionen ikke bestemmelserne i bekendtgørelsen som en ny støtteforanstaltning (og ulovlig støtteforanstaltning, eftersom bekendtgørelsens bestemmelser allerede var trådt i kraft), men som misbrug af en eksisterende støtteforanstaltning, jf. artikel 16 i procedureforordningen om statsstøtte. Det relevante kapitel i forordningen er derfor ikke kapitel V om proceduren vedrørende eksisterende støtteordninger, som antaget af de danske myndigheder i deres bemærkninger, men kapitel IV om proceduren vedrørende misbrug af støtte. |
| --- | --- |

(75)

Desuden afviger bekendtgørelsen, som var vedlagt anmeldelsen, væsentligt fra det lovforslag, der blev fremsendt ved brev af 21. januar 2008, idet omfanget af støtteberettigede sandsugningsaktiviteter går betydeligt videre end fastsat i det lovforslag, der blev fremsendt ved nævnte brev. Ved indledningen af sin undersøgelse betragtede Kommissionen ikke bestemmelserne i bekendtgørelsen som en ny støtteforanstaltning (og ulovlig støtteforanstaltning, eftersom bekendtgørelsens bestemmelser allerede var trådt i kraft), men som misbrug af en eksisterende støtteforanstaltning, jf. artikel 16 i procedureforordningen om statsstøtte. Det relevante kapitel i forordningen er derfor ikke kapitel V om proceduren vedrørende eksisterende støtteordninger, som antaget af de danske myndigheder i deres bemærkninger, men kapitel IV om proceduren vedrørende misbrug af støtte.

| (76) | Kommissionen var derfor fuldt berettiget til at indlede undersøgelsesproceduren i forhold til bekendtgørelsen. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen var derfor fuldt berettiget til at indlede undersøgelsesproceduren i forhold til bekendtgørelsen.

| (77) | Punkt 3.2, femte afsnit, i retningslinjerne opstiller betingelserne for ydelse af statsstøtte til sandsugningsaktiviteter i form af nedsættelse af arbejdsrelaterede omkostninger. Betingelserne, hvorefter søfolk skal være fællesskabssøfolk, der arbejder ombord på søgående skibe som omhandlet i retningslinjernes punkt 3.2, tredje afsnit, og sandsugningsfartøjerne skal være registreret i en medlemsstat, er de samme betingelser som i DIS-ordningen. |
| --- | --- |

(77)

Punkt 3.2, femte afsnit, i retningslinjerne opstiller betingelserne for ydelse af statsstøtte til sandsugningsaktiviteter i form af nedsættelse af arbejdsrelaterede omkostninger. Betingelserne, hvorefter søfolk skal være fællesskabssøfolk, der arbejder ombord på søgående skibe som omhandlet i retningslinjernes punkt 3.2, tredje afsnit, og sandsugningsfartøjerne skal være registreret i en medlemsstat, er de samme betingelser som i DIS-ordningen.

| (78) | Desuden har de danske myndigheder i deres bemærkninger til Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure gjort det klart, at kun sandsugere med egen fremdrift kan omfattes af DIS-ordningen, og at bl.a. sandsugningsaktiviteter udført i og omkring havne og fjorde er udelukket fra DIS-ordningen. |
| --- | --- |

(78)

Desuden har de danske myndigheder i deres bemærkninger til Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure gjort det klart, at kun sandsugere med egen fremdrift kan omfattes af DIS-ordningen, og at bl.a. sandsugningsaktiviteter udført i og omkring havne og fjorde er udelukket fra DIS-ordningen.

| (79) | Med hensyn til kravet om, at sandsugere skal udføre søtransport i mindst 50 % af deres driftstid, bemærker Kommissionen, at »søtransport« i forbindelse med sandsugning er defineret i punkt 3.1, 16. afsnit, i retningslinjerne som »transport på havet af opgravede materialer«, og at det ikke omfatter »opgravning eller opmudring som sådan«. I denne forbindelse bemærker Kommissionen, at opgravning eller sandsugning som sådan er udelukket fra definitionen på støtteberettigede sandsugningsaktiviteter som beskrevet i bekendtgørelsen af 27. maj 2005. Kommissionen anser endvidere »sejlads mellem indvindingsplads og det sted, hvor de indvundne materialer skal losses«, og »sejlads mellem indvindingspladser« for transport af opgravede materialer. Kommissionen medgiver også, at skibe inden for søtransport ikke altid sejler i læsset stand som følge af skævheder på visse handelsruter. Det er derfor logisk ved analogi at betragte »sejlads mellem havn og indvindingsplads« og »sejlads mellem lossested og havn« som søtransport. Tilsvarende er »losning« en integrerende del af søtransport. Endelig bemærkes, at når sandsugere yder assistance på havet på foranledning af offentlig myndighed, er den tid, de direkte og udelukkende bruger på at yde den assistance, til gavn for søtransporten. |
| --- | --- |

(79)

Med hensyn til kravet om, at sandsugere skal udføre søtransport i mindst 50 % af deres driftstid, bemærker Kommissionen, at »søtransport« i forbindelse med sandsugning er defineret i punkt 3.1, 16. afsnit, i retningslinjerne som »transport på havet af opgravede materialer«, og at det ikke omfatter »opgravning eller opmudring som sådan«. I denne forbindelse bemærker Kommissionen, at opgravning eller sandsugning som sådan er udelukket fra definitionen på støtteberettigede sandsugningsaktiviteter som beskrevet i bekendtgørelsen af 27. maj 2005. Kommissionen anser endvidere »sejlads mellem indvindingsplads og det sted, hvor de indvundne materialer skal losses«, og »sejlads mellem indvindingspladser« for transport af opgravede materialer. Kommissionen medgiver også, at skibe inden for søtransport ikke altid sejler i læsset stand som følge af skævheder på visse handelsruter. Det er derfor logisk ved analogi at betragte »sejlads mellem havn og indvindingsplads« og »sejlads mellem lossested og havn« som søtransport. Tilsvarende er »losning« en integrerende del af søtransport. Endelig bemærkes, at når sandsugere yder assistance på havet på foranledning af offentlig myndighed, er den tid, de direkte og udelukkende bruger på at yde den assistance, til gavn for søtransporten.

| (80) | Kommissionen konkluderer derfor, at sandsugningsaktiviteter som defineret i bekendtgørelsen kan omfattes af DIS-ordningen, dog ikke når det drejer sig om aktiviteter, der svarer til »sejlads på indvindingspladser«, som ikke kan skelnes fra opgravning eller sandsugning som sådan. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen konkluderer derfor, at sandsugningsaktiviteter som defineret i bekendtgørelsen kan omfattes af DIS-ordningen, dog ikke når det drejer sig om aktiviteter, der svarer til »sejlads på indvindingspladser«, som ikke kan skelnes fra opgravning eller sandsugning som sådan.

| (81) | Kommissionens godkendelse af størstedelen af de aktiviteter, som de danske myndigheder i bekendtgørelse af 27. maj 2005 har defineret som værende omfattet af DIS-ordningen, bygger desuden på følgende forhold. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionens godkendelse af størstedelen af de aktiviteter, som de danske myndigheder i bekendtgørelse af 27. maj 2005 har defineret som værende omfattet af DIS-ordningen, bygger desuden på følgende forhold.

| (82) | Sandsugning kræver kvalificerede søfolk, som er underlagt samme arbejds- og socialretlige betingelser som andre søfolk. |
| --- | --- |

(82)

Sandsugning kræver kvalificerede søfolk, som er underlagt samme arbejds- og socialretlige betingelser som andre søfolk.

| (83) | Sandsugere er søgående skibe, og de skal underkastes den samme tekniske og sikkerhedsmæssige kontrol som søtransportskibe. |
| --- | --- |

(83)

Sandsugere er søgående skibe, og de skal underkastes den samme tekniske og sikkerhedsmæssige kontrol som søtransportskibe.

| (84) | Endelig er der fare for, at sandsugningsvirksomheder flytter deres landbaserede aktiviteter uden for Fællesskabet, hvor de kan finde mindre tyngende skatteklimaer og socialsikringsordninger, og at de derefter genflager deres skibe under bekvemmelighedsflag. |
| --- | --- |

(84)

Endelig er der fare for, at sandsugningsvirksomheder flytter deres landbaserede aktiviteter uden for Fællesskabet, hvor de kan finde mindre tyngende skatteklimaer og socialsikringsordninger, og at de derefter genflager deres skibe under bekvemmelighedsflag.

| (85) | Kommissionen mener således, at DIS-ordningen kan finde anvendelse på sandsugning på havet som defineret i bekendtgørelsen, dog ikke på sejlads på indvindingspladser. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen mener således, at DIS-ordningen kan finde anvendelse på sandsugning på havet som defineret i bekendtgørelsen, dog ikke på sejlads på indvindingspladser.

6.3.   Begrænsning af gyldighedsperioden for Kommissionens beslutninger om statsstøtte

| (86) | Kommissionen godkender i sin seneste praksis ikke længere tidsubegrænsede statsstøtteordninger — eller ændringer hertil — og stiller derfor nu krav om, at ordningerne anmeldes for en varighed på højst ti år. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen godkender i sin seneste praksis ikke længere tidsubegrænsede statsstøtteordninger — eller ændringer hertil — og stiller derfor nu krav om, at ordningerne anmeldes for en varighed på højst ti år.

| (87) | I overensstemmelse med denne praksis bør Kommissionen i denne beslutning fastsætte en tidsfrist for den anmeldte foranstaltning. Kommissionen bør følgelig træffe bestemmelse om, at de danske myndigheder senest ti år efter datoen for meddelelsen af denne beslutning på ny skal anmelde ændringen til DIS-ordningen, jf. EF-traktatens artikel 88, stk. 3 — |
| --- | --- |

(87)

I overensstemmelse med denne praksis bør Kommissionen i denne beslutning fastsætte en tidsfrist for den anmeldte foranstaltning. Kommissionen bør følgelig træffe bestemmelse om, at de danske myndigheder senest ti år efter datoen for meddelelsen af denne beslutning på ny skal anmelde ændringen til DIS-ordningen, jf. EF-traktatens artikel 88, stk. 3 —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   De foranstaltninger, som Danmark påtænker at gennemføre til fordel for søgående kabelskibe, er forenelige med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

2.   De foranstaltninger, som Danmark har gennemført til fordel for søgående sandsugere, er forenelige med fællesmarkedet forudsat at sejlads på indvindingspladser er udelukket fra de støtteberettigede aktiviteter.

Artikel 2

Danmark skal på ny anmelde den ændring af DIS-ordningen, som er genstand for denne beslutning i medfør af EF-traktatens at 88, stk. 3, senest ti år efter datoen for meddelelsen af denne beslutning.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark.

Udfærdiget i Bruxelles, 13. januar 2009.

På Kommissionens vegne

Antonio TAJANI

Næstformand

---

(1)  EUT C 213 af 12.9.2007, s. 22.

1

(2)  Registreret under reference TREN(2007) A/21157.

2

(3)  Teksten til beslutningen i sag N 116/98 findes på det officielle sprog på følgende internetadresse: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

3

(4)  Registreret under reference TREN(2007) A/28077.

4

(5)  Registreret under reference TREN(2007) D/306985.

5

(6)  Registreret under reference K(2007) 3219 endelig.

6

(7)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

7

(8)  Registreret under reference TREN(2007) A/41561.

8

(9)  Jf. fodnote 1.

9

(10)  Registreret under reference TREN(2008) A/80508.

10

(11)  Registreret under reference C(2007) 3219.

11

(12)  Støtte N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13.11.2002. Beslutningens tekst findes på det officielle sprog på følgende internetadresse: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

12

(13)  EFT L 378 af 31.12.1986, s. 1.

13

(14)  EFT L 364 af 12.12.1992, s. 7.

14

(15)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3.

15

(16)  Registreret under reference TREN(2006) D/212345.

16

(17)  Kommissionens pressemeddelelse IP/07/1047 af 10.7.2007.

17

(18)  EFT C 205 af 5.7.1997, s. 5.

18

---

| 14.5.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 119/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 119/32

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 13. maj 2009

om ændring af beslutning 2006/771/EF om samordning af frekvensressourcer til kortdistanceudstyr

(meddelt under nummer K(2009) 3710)

(EØS-relevant tekst)

(2009/381/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (1), navnlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens beslutning 2006/771/EF (2) samordner de tekniske vilkår for frekvenser til en lang række kortdistanceudstyr, herunder alarmer, udstyr til lokal kommunikation, døråbnere og medicinske implantater. Kortdistanceudstyr er typisk massemarkedsprodukter og/eller bærbare produkter, som nemt kan tages med over og anvendes på tværs af grænserne; forskellige frekvensadgangskrav udgør derfor en begrænsning af den fri bevægelighed, øger produktionsomkostningerne og skaber risiko for skadelig interferens vis-a-vis andre radioapplikationer og -tjenester. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslutning 2006/771/EF (2) samordner de tekniske vilkår for frekvenser til en lang række kortdistanceudstyr, herunder alarmer, udstyr til lokal kommunikation, døråbnere og medicinske implantater. Kortdistanceudstyr er typisk massemarkedsprodukter og/eller bærbare produkter, som nemt kan tages med over og anvendes på tværs af grænserne; forskellige frekvensadgangskrav udgør derfor en begrænsning af den fri bevægelighed, øger produktionsomkostningerne og skaber risiko for skadelig interferens vis-a-vis andre radioapplikationer og -tjenester.

| (2) | Kommissionens beslutning 2008/432/EF (3) samordnede de tekniske vilkår for kortdistanceudstyr, der er omfattet af beslutning 2006/771/EF, ved at ajourføre bilaget til denne. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslutning 2008/432/EF (3) samordnede de tekniske vilkår for kortdistanceudstyr, der er omfattet af beslutning 2006/771/EF, ved at ajourføre bilaget til denne.

| (3) | Imidlertid kan der med den hurtige udvikling i teknologien og i samfundets behov komme nye anvendelser for kortdistanceudstyr, som gør det nødvendigt at ajourføre vilkårene for frekvenssamordningen med jævne mellemrum. |
| --- | --- |

(3)

Imidlertid kan der med den hurtige udvikling i teknologien og i samfundets behov komme nye anvendelser for kortdistanceudstyr, som gør det nødvendigt at ajourføre vilkårene for frekvenssamordningen med jævne mellemrum.

| (4) | Den 5. juli 2006 gav Kommissionen i henhold til artikel 4, stk. 2, i beslutning nr. 676/2002/EF Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT) permanent mandat (4) til at ajourføre bilaget til beslutning 2006/771/EF i takt med den teknologiske og markedsmæssige udvikling inden for kortdistanceudstyr. |
| --- | --- |

(4)

Den 5. juli 2006 gav Kommissionen i henhold til artikel 4, stk. 2, i beslutning nr. 676/2002/EF Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT) permanent mandat (4) til at ajourføre bilaget til beslutning 2006/771/EF i takt med den teknologiske og markedsmæssige udvikling inden for kortdistanceudstyr.

| (5) | I en rapport (5) af november 2008, som CEPT forelagde som svar på dette mandat, anbefalede CEPT Kommissionen at ændre en række tekniske aspekter i bilaget til beslutning 2006/771/EF. |
| --- | --- |

(5)

I en rapport (5) af november 2008, som CEPT forelagde som svar på dette mandat, anbefalede CEPT Kommissionen at ændre en række tekniske aspekter i bilaget til beslutning 2006/771/EF.

| (6) | Beslutning 2006/771/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Beslutning 2006/771/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | For at sikre, at frekvensressourcerne udnyttes effektivt, og at skadelig interferens undgås, skal udstyr, der anvendes på de vilkår, der er fastsat i denne beslutning, også være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (6); overensstemmelsen skal påvises ved opfyldelse af harmoniserede standarder eller ved hjælp af alternative procedurer for overensstemmelsesvurdering. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at frekvensressourcerne udnyttes effektivt, og at skadelig interferens undgås, skal udstyr, der anvendes på de vilkår, der er fastsat i denne beslutning, også være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (6); overensstemmelsen skal påvises ved opfyldelse af harmoniserede standarder eller ved hjælp af alternative procedurer for overensstemmelsesvurdering.

| (8) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med Frekvensudvalgets udtalelse — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med Frekvensudvalgets udtalelse —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Bilaget til beslutning 2006/771/EF erstattes af bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. maj 2009.

På Kommissionens vegne

Viviane REDING

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 312 af 11.11.2006, s. 66.

2

(3)  EUT L 151 af 11.6.2008, s. 49.

3

(4)  Permanent mandat til CEPT vedrørende årlig ajourføring af det tekniske bilag til Kommissionens beslutning om teknisk samordning af frekvensressourcer til kortdistanceudstyr (5. juli 2006).

4

(5)  CEPT Report 26, RSCOM 08-88.

5

(6)  EFT L 91 af 7.4.1999, s. 10.

6

---

BILAG

»BILAG

Samordnede frekvensbånd og tekniske parametre for kortdistanceudstyr

| Type kortdistanceudstyr | Frekvensbånd | Effektgrænse/feltstyrkegrænse/effekttæthedsgrænse (1) | Yderligere parametre/krav vedrørende tilgang til frekvenser og afhjælpningsteknikker (2) | Andre brugsrestriktioner (3) | Frist for gennemførelsen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kortdistanceudstyr generelt (4) | 6 765–6 795 kHz | 42 dBμA/m ved 10 m | | | 1. oktober 2008 |
| 13,553–13,567 MHz | 42 dBμA/m ved 10 m | | | 1. oktober 2008 |
| 26,957–27,283 MHz | 10 mW effektiv udstrålet effekt (e.r.p.), hvilket svarer til 42 dBμA/m ved 10 m | | Ingen videoapplikationer | 1. juni 2007 |
| 40,660–40,700 MHz | 10 mW e.r.p. | | Ingen videoapplikationer | 1. juni 2007 |
| 433,050–434,040 (5) MHz | 1 mW e.r.p.
  og -13dBm/10 kHz effekttæthed for modulationsbåndbredder større end 250 kHz | | Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer | 1. oktober 2008 |
| 10 mW e.r.p. | Arbejdscyklus (6): 10 % | Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer | 1. juni 2007 |
| 434,040–434,790 (5) MHz | 1 mW e.r.p.
  og -13dBm/10 kHz effekttæthed for modulationsbåndbredder større end 250 kHz | | Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer | 1. oktober 2008 |
| 10 mW e.r.p. | Arbejdscyklus (6): 10 % | Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer | 1. juni 2007 |
| Arbejdscyklus (6): 100 % ved kanalafstand op til 25 kHz | Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer | 1. oktober 2008 |
| 863,000–868,000 MHz | 25 mW e.r.p. | Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 0,1 %. %. | Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer | 1. oktober 2008 |
| 868,000–868,600 (5) MHz | 25 mW e.r.p. | Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklu (6) på 1 %. | Ingen videoapplikationer | 1. oktober 2008 |
| 25 mW e.r.p. | Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 0,1 %. | Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer | 1. oktober 2008 |
| 868,700–869,200 (5) MHz | 25 mW e.r.p. | Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 0,1 %. | Ingen videoapplikationer | 1. oktober 2008 |
| 25 mW e.r.p. | Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 0,1 %. | Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer | 1. oktober 2008 |
| 869,400–869,650 (5) MHz | 500 mW e.r.p. | Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 10 %.
  Der skal være en kanalafstand på 25 kHz, medmindre hele båndet bruges som en enkelt kanal til højhastighedstransmission af data | Ingen videoapplikationer | 1. oktober 2008 |
| 25 mW e.r.p. | Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 0,1 %. | Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer | 1. oktober 2008 |
| 869,700–870,000 (5) MHz | 5 mW e.r.p. | Taleapplikationer tilladt med avancerede afhjælpningsteknikker | Ingen audio- og videoapplikationer | 1. juni 2007 |
| 25 mW e.r.p. | Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 0,1 %. | Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer | 1. oktober 2008 |
| 2 400–2 483,5 MHz | 10 mW ækvivalent isotropisk udstrålet effekt (e.i.r.p.) | | | 1. juni 2007 |
| 5 725–5 875 MHz | 25 mW e.i.r.p. | | | 1. juni 2007 |
| 24,150–24,250 GHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 1. oktober 2008 |
| 61,0–61,5 GHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 1. oktober 2008 |
| Bredbåndsdatatransmissionssystemer | 2 400–2 483,5 MHz | 100 mW e.i.r.p.
  og 100 mW/100 kHz e.i.r.p.-tæthed, når der anvendes frekvensspringmodulation, og 10 mW/MHz e.i.r.p.-tæthed, når der anvendes andre typer modulation. | Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. | | 1. november 2009 |
| 57,0–66,0 (5) GHz | 40 dBm e.i.r.p.
  og 13 dBm/MHz e.i.r.p.-tæthed | | Ingen udendørs applikationer | 1. november 2009 |
| 25 dBm e.i.r.p.
  og -2 dBm/MHz e.i.r.p.-tæthed | | Ingen faste udendørs installationer | 1. november 2009 |
| Alarmsystemer | 868,600–868,700 MHz | 10 mW e.r.p. | Kanalafstand: 25 kHz
  Hele båndet kan også bruges som en enkelt kanal til højhastighedstransmission af data
  Arbejdscyklus (6): 1,0 % | | 1. oktober 2008 |
| 869,250–869,300 MHz | 10 mW e.r.p. | Kanalafstand: 25 kHz
  Arbejdscyklus (6): 0,1 % | | 1. juni 2007 |
| 869,300–869,400 MHz | 10 mW e.r.p. | Kanalafstand: 25 kHz
  Arbejdscyklus (6): 1,0 % | | 1. oktober 2008 |
| 869,650–869,700 MHz | 25 mW e.r.p. | Kanalafstand: 25 kHz
  Arbejdscyklus (6): 10 % | | 1. juni 2007 |
| Tryghedsalarmer (7) | 869,200–869,250 MHz | 10 mW e.r.p. | Kanalafstand: 25 kHz
  Arbejdscyklus (6): 0,1 % | | 1. juni 2007 |
| Induktive applikationer (8) | 20,050–59,750 kHz | 72 dBμA/m ved 10 m | | | 1. juni 2007 |
| 59,750–60,250 kHz | 42 dBμA/m ved 10 m | | | 1. juni 2007 |
| 60,250–70,000 kHz | 69 dBμA/m ved 10 m | | | 1. juni 2007 |
| 70–119 kHz | 42 dBμA/m ved 10 m | | | 1. juni 2007 |
| 119–127 kHz | 66 dBμA/m ved 10 m | | | 1. juni 2007 |
| 127–140 kHz | 42 dBμA/m ved 10 m | | | 1. oktober 2008 |
| 140–148,5 kHz | 37,7 dBμA/m ved 10 m | | | 1. oktober 2008 |
| 148,5–5 000 kHz
  For følgende frekvensbånd gælder højere feltstyrkegrænser og yderligere brugsbegrænsninger: | -15 dBμA/m ved 10 m i enhver båndbredde på 10 kHz
  Desuden er den totale feltstyrke -5 dΒμΑ/m ved 10 m for systemer, der benytter båndbredder større end 10 kHz | | | 1. oktober 2008 |
| 400–600 kHz | -8 dBμA/m ved 10 m | | Dette sæt brugsvilkår gælder kun for RFID (9) | 1. oktober 2008 |
| 3 155–3 400 kHz | 13,5 dBμA/m ved 10 m | | | 1. oktober 2008 |
| 5 000–30 000 kHz
  For følgende frekvensbånd gælder højere feltstyrkegrænser og yderligere brugsbegrænsninger: | -20 dBμA/m ved 10 m i enhver båndbredde på 10 kHz
  Desuden er den totale feltstyrke -5 dΒμΑ/m ved 10 m for systemer, der benytter båndbredder større end 10 kHz | | | 1. oktober 2008 |
| 6 765–6 795 kHz | 42 dBμA/m ved 10 m | | | 1. juni 2007 |
| 7 400–8 800 kHz | 9 dBμA/m ved 10 m | | | 1. oktober 2008 |
| 10 200–11 000 kHz | 9 dBμA/m ved 10 m | | | 1. oktober 2008 |
| 13 553–13 567 kHz | 42 dBμA/m ved 10 m | | | 1. juni 2007 |
| 60 dBμA/m ved 10 m | | Dette sæt brugsvilkår gælder kun for RFID (9) og EAS (10) | 1. oktober 2008 |
| 26 957–27 283 kHz | 42 dBμA/m ved 10 m | | | 1. oktober 2008 |
| Aktive medicinske implantater (11) | 9–315 kHz | 30 dBμA/m ved 10 m | Arbejdscyklus (6): 10 % | | 1. oktober 2008 |
| 402–405 MHz | 25 μW e.r.p. | Kanalafstand: 25 kHz
  Individuelle sendere kan kombinere kanaler, som ligger ved siden af hinanden, for at øge båndbredden op til 300 kHz.
  Der kan benyttes andre teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, herunder båndbredder på mere end 300 kHz, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF, for at sikre driftskompatibilitet med andre brugere, herunder navnlig meteorologiske radiosonder. | | 1. november 2009 |
| Trådløse audio-applikationer (12) | 87,5–108,0 MHz | 50 nW e.r.p. | Kanalafstand: op til 200 kHz | | 1. oktober 2008 |
| 863–865 MHz | 10 mW e.r.p. | | | 1. juni 2007 |
| Radiobestem-melses-applikationer (13) | 2 400–2 483,5 MHz | 25 mW e.i.r.p. | | | 1. november 2009 |
| 17,1–17,3 GHz | 26 dBm e.i.r.p. | Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. | Dette sæt brugsvilkår gælder kun for jordbaserede systemer | 1. november 2009 |
| Radar til tankniveau-måling (14) | 4,5–7,0 GHz | 24 dBm e.i.r.p. (15) | | | 1. november 2009 |
| 8,5–10,6 GHz | 30 dBm e.i.r.p. (15) | | | 1. november 2009 |
| 24,05–27,0 GHz | 43 dBm e.i.r.p. (15) | | | 1. november 2009 |
| 57,0–64,0 GHz | 43 dBm e.i.r.p. (15) | | | 1. november 2009 |
| 75,0–85,0 GHz | 43 dBm e.i.r.p. (15) | | | 1. november 2009 |
| Radiostyring til modeller (16) | 26 990–27 000 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 1. november 2009 |
| 27 040–27 050 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 1. november 2009 |
| 27 090–27 100 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 1. november 2009 |
| 27 140–27 150 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 1. november 2009 |
| 27 190–27 200 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 1. november 2009 |
| Radiofrekvens-identifikation (RFID) | 2 446–2 454 MHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 1. november 2009 |

Type kortdistanceudstyr

Frekvensbånd

Effektgrænse/feltstyrkegrænse/effekttæthedsgrænse (1)

Yderligere parametre/krav vedrørende tilgang til frekvenser og afhjælpningsteknikker (2)

Andre brugsrestriktioner (3)

Frist for gennemførelsen

Kortdistanceudstyr generelt (4)

6 765–6 795 kHz

42 dBμA/m ved 10 m

1. oktober 2008

13,553–13,567 MHz

42 dBμA/m ved 10 m

1. oktober 2008

26,957–27,283 MHz

10 mW effektiv udstrålet effekt (e.r.p.), hvilket svarer til 42 dBμA/m ved 10 m

Ingen videoapplikationer

1. juni 2007

40,660–40,700 MHz

10 mW e.r.p.

Ingen videoapplikationer

1. juni 2007

433,050–434,040 (5) MHz

1 mW e.r.p.

og -13dBm/10 kHz effekttæthed for modulationsbåndbredder større end 250 kHz

Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer

1. oktober 2008

10 mW e.r.p.

Arbejdscyklus (6): 10 %

Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer

1. juni 2007

434,040–434,790 (5) MHz

1 mW e.r.p.

og -13dBm/10 kHz effekttæthed for modulationsbåndbredder større end 250 kHz

Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer

1. oktober 2008

10 mW e.r.p.

Arbejdscyklus (6): 10 %

Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer

1. juni 2007

Arbejdscyklus (6): 100 % ved kanalafstand op til 25 kHz

Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer

1. oktober 2008

863,000–868,000 MHz

25 mW e.r.p.

Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 0,1 %. %.

Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer

1. oktober 2008

868,000–868,600 (5) MHz

25 mW e.r.p.

Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklu (6) på 1 %.

Ingen videoapplikationer

1. oktober 2008

25 mW e.r.p.

Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 0,1 %.

Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer

1. oktober 2008

868,700–869,200 (5) MHz

25 mW e.r.p.

Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 0,1 %.

Ingen videoapplikationer

1. oktober 2008

25 mW e.r.p.

Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 0,1 %.

Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer

1. oktober 2008

869,400–869,650 (5) MHz

500 mW e.r.p.

Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 10 %.

Der skal være en kanalafstand på 25 kHz, medmindre hele båndet bruges som en enkelt kanal til højhastighedstransmission af data

Ingen videoapplikationer

1. oktober 2008

25 mW e.r.p.

Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 0,1 %.

Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer

1. oktober 2008

869,700–870,000 (5) MHz

5 mW e.r.p.

Taleapplikationer tilladt med avancerede afhjælpningsteknikker

Ingen audio- og videoapplikationer

1. juni 2007

25 mW e.r.p.

Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF. Som alternativ kan der anvendes en arbejdscyklus (6) på 0,1 %.

Ingen audio- og talesignaler, ingen videoapplikationer

1. oktober 2008

2 400–2 483,5 MHz

10 mW ækvivalent isotropisk udstrålet effekt (e.i.r.p.)

1. juni 2007

5 725–5 875 MHz

25 mW e.i.r.p.

1. juni 2007

24,150–24,250 GHz

100 mW e.i.r.p.

1. oktober 2008

61,0–61,5 GHz

100 mW e.i.r.p.

1. oktober 2008

Bredbåndsdatatransmissionssystemer

2 400–2 483,5 MHz

100 mW e.i.r.p.

og 100 mW/100 kHz e.i.r.p.-tæthed, når der anvendes frekvensspringmodulation, og 10 mW/MHz e.i.r.p.-tæthed, når der anvendes andre typer modulation.

Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF.

1. november 2009

57,0–66,0 (5) GHz

40 dBm e.i.r.p.

og 13 dBm/MHz e.i.r.p.-tæthed

Ingen udendørs applikationer

1. november 2009

25 dBm e.i.r.p.

og -2 dBm/MHz e.i.r.p.-tæthed

Ingen faste udendørs installationer

1. november 2009

Alarmsystemer

868,600–868,700 MHz

10 mW e.r.p.

Kanalafstand: 25 kHz

Hele båndet kan også bruges som en enkelt kanal til højhastighedstransmission af data

Arbejdscyklus (6): 1,0 %

1. oktober 2008

869,250–869,300 MHz

10 mW e.r.p.

Kanalafstand: 25 kHz

Arbejdscyklus (6): 0,1 %

1. juni 2007

869,300–869,400 MHz

10 mW e.r.p.

Kanalafstand: 25 kHz

Arbejdscyklus (6): 1,0 %

1. oktober 2008

869,650–869,700 MHz

25 mW e.r.p.

Kanalafstand: 25 kHz

Arbejdscyklus (6): 10 %

1. juni 2007

Tryghedsalarmer (7)

869,200–869,250 MHz

10 mW e.r.p.

Kanalafstand: 25 kHz

Arbejdscyklus (6): 0,1 %

1. juni 2007

Induktive applikationer (8)

20,050–59,750 kHz

72 dBμA/m ved 10 m

1. juni 2007

59,750–60,250 kHz

42 dBμA/m ved 10 m

1. juni 2007

60,250–70,000 kHz

69 dBμA/m ved 10 m

1. juni 2007

70–119 kHz

42 dBμA/m ved 10 m

1. juni 2007

119–127 kHz

66 dBμA/m ved 10 m

1. juni 2007

127–140 kHz

42 dBμA/m ved 10 m

1. oktober 2008

140–148,5 kHz

37,7 dBμA/m ved 10 m

1. oktober 2008

148,5–5 000 kHz

For følgende frekvensbånd gælder højere feltstyrkegrænser og yderligere brugsbegrænsninger:

-15 dBμA/m ved 10 m i enhver båndbredde på 10 kHz

Desuden er den totale feltstyrke -5 dΒμΑ/m ved 10 m for systemer, der benytter båndbredder større end 10 kHz

1. oktober 2008

400–600 kHz

-8 dBμA/m ved 10 m

Dette sæt brugsvilkår gælder kun for RFID (9)

1. oktober 2008

3 155–3 400 kHz

13,5 dBμA/m ved 10 m

1. oktober 2008

5 000–30 000 kHz

For følgende frekvensbånd gælder højere feltstyrkegrænser og yderligere brugsbegrænsninger:

-20 dBμA/m ved 10 m i enhver båndbredde på 10 kHz

Desuden er den totale feltstyrke -5 dΒμΑ/m ved 10 m for systemer, der benytter båndbredder større end 10 kHz

1. oktober 2008

6 765–6 795 kHz

42 dBμA/m ved 10 m

1. juni 2007

7 400–8 800 kHz

9 dBμA/m ved 10 m

1. oktober 2008

10 200–11 000 kHz

9 dBμA/m ved 10 m

1. oktober 2008

13 553–13 567 kHz

42 dBμA/m ved 10 m

1. juni 2007

60 dBμA/m ved 10 m

Dette sæt brugsvilkår gælder kun for RFID (9) og EAS (10)

1. oktober 2008

26 957–27 283 kHz

42 dBμA/m ved 10 m

1. oktober 2008

Aktive medicinske implantater (11)

9–315 kHz

30 dBμA/m ved 10 m

Arbejdscyklus (6): 10 %

1. oktober 2008

402–405 MHz

25 μW e.r.p.

Kanalafstand: 25 kHz

Individuelle sendere kan kombinere kanaler, som ligger ved siden af hinanden, for at øge båndbredden op til 300 kHz.

Der kan benyttes andre teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, herunder båndbredder på mere end 300 kHz, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF, for at sikre driftskompatibilitet med andre brugere, herunder navnlig meteorologiske radiosonder.

1. november 2009

Trådløse audio-applikationer (12)

87,5–108,0 MHz

50 nW e.r.p.

Kanalafstand: op til 200 kHz

1. oktober 2008

863–865 MHz

10 mW e.r.p.

1. juni 2007

Radiobestem-melses-applikationer (13)

2 400–2 483,5 MHz

25 mW e.i.r.p.

1. november 2009

17,1–17,3 GHz

26 dBm e.i.r.p.

Der skal benyttes teknikker for tilgang til frekvenser og afhjælpning over for interferens, der giver mindst samme ydelse som de teknikker, der er beskrevet i harmoniserede standarder, som er vedtaget i henhold til direktiv 1999/5/EF.

Dette sæt brugsvilkår gælder kun for jordbaserede systemer

1. november 2009

Radar til tankniveau-måling (14)

4,5–7,0 GHz

24 dBm e.i.r.p. (15)

1. november 2009

8,5–10,6 GHz

30 dBm e.i.r.p. (15)

1. november 2009

24,05–27,0 GHz

43 dBm e.i.r.p. (15)

1. november 2009

57,0–64,0 GHz

43 dBm e.i.r.p. (15)

1. november 2009

75,0–85,0 GHz

43 dBm e.i.r.p. (15)

1. november 2009

Radiostyring til modeller (16)

26 990–27 000 kHz

100 mW e.r.p.

1. november 2009

27 040–27 050 kHz

100 mW e.r.p.

1. november 2009

27 090–27 100 kHz

100 mW e.r.p.

1. november 2009

27 140–27 150 kHz

100 mW e.r.p.

1. november 2009

27 190–27 200 kHz

100 mW e.r.p.

1. november 2009

Radiofrekvens-identifikation (RFID)

2 446–2 454 MHz

100 mW e.i.r.p.

1. november 2009

---

(1)  Medlemsstaterne skal tillade brug af frekvenser op til den effekt, feltstyrke eller effekttæthed, der er anført i denne tabel. Ifølge artikel 3, stk. 3, i beslutning 2006/771/EF kan de stille mindre strenge betingelser, dvs. tillade brug af frekvenser med højere effekt, feltstyrke eller effekttæthed.

1

(2)  Medlemsstaterne må ikke indføre andre yderligere parametre og krav vedrørende tilgang til frekvenser og afhjælpningsteknikker end de her anførte. Imidlertid kan de ifølge artikel 3, stk. 3, i beslutning 2006/771/EF stille mindre strenge betingelser, hvilket vil sige, at de helt må undlade at anvende de parametre eller krav vedrørende tilgang til frekvenser og afhjælpningsteknikker, der er anført i tabellen, eller tillade en højere værdi.

2

(3)  Medlemsstaterne må ikke indføre flere »andre brugsrestriktioner« end de her anførte. Imidlertid kan de ifølge artikel 3, stk. 3, i beslutning 2006/771/EF stille mindre strenge betingelser, hvilket vil sige, at de helt må undlade at anvende en eller flere af de anførte restriktioner.

3

(4)  Denne kategori omfatter alle typer applikationer, som opfylder de tekniske krav (typiske anvendelser er telemetri, fjernbetjening, alarmer, generelle dataapplikationer og lignende applikationer).

4

(5)  For dette frekvensbånd skal medlemsstaterne tillade alle de alternative sæt brugsvilkår.

5

(6)  Arbejdscyklus: den del af en given éntimesperiode, hvor udstyret transmitterer aktivt. Ifølge artikel 3, stk. 3, i beslutning 2006/771/EF kan medlemsstaterne stille mindre strenge betingelser, dvs. tillade en højere værdi for »arbejdscyklus«.

6

(7)  Tryghedsalarmer bruges af ældre og handicappede personer til at tilkalde assistance i en nødsituation.

7

(8)  Denne kategori omfatter f.eks. startspærrer til biler, identifikation af dyr, alarmsystemer, kabeldetektering, affaldshåndtering, personidentifikation, trådløse taleforbindelser, adgangskontrol, afstandssensorer, tyverisikring, herunder radiofrekvens-induktionssystemer til tyverisikring, dataoverførsel til håndholdte apparater, automatisk vareidentifikation, trådløse styringssystemer og automatisk opkrævning af vejafgifter.

8

(9)  Denne kategori omfatter induktive applikationer til radiofrekvensidentifikation (RFID).

9

(10)  Denne kategori omfatter induktive applikationer til elektronisk varesikring (EAS).

10

(11)  Denne kategori omfatter radiodelen af aktive, implantable medicinske anordninger, som defineret i Rådets direktiv 90/385/EØF af 20. juni 1990 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om aktive, implantable medicinske anordninger (EFT L 189 af 20.7.1990, s. 17).

11

(12)  Applikationer til trådløse audiosystemer, herunder: trådløse højttalere, trådløse hovedtelefoner, trådløse hovedtelefoner til bærbart udstyr, f.eks. CD, kassettebåndoptager eller radioer, som bæres på personen, trådløse hovedtelefoner til brug i et køretøj, f.eks. til brug sammen med en radio eller en mobiltelefon osv., »øresnegle« til brug i forbindelse med koncerter eller andre sceneproduktioner.

12

(13)  Denne type dækker over applikationer til bestemmelse af objekters position, hastighed og/eller andre egenskaber eller til at samle informationer vedrørende disse parametre.

13

(14)  Radar til tankniveaumåling er en særlig type radiobestemmelsesapplikation, som bruges til niveaumåling i tanke og monteres i metaltanke, tanke af jernbeton eller lignende konstruktioner af materialer med tilsvarende dæmpningsegenskaber. Tanken bruges som beholder.

14

(15)  Effektbegrænsningen gælder indvendig i en lukket tank og svarer til en effektspektraltæthed på -41,3 dBm/MHz e.i.r.p. uden for en 500 l prøvetank.

15

(16)  Denne type dækker over applikationer, som bruges til radiostyring af modeller (hovedsageligt miniatureudgaver af køretøjer) i luften, på land eller på eller under vandoverfladen.«

16

---

III Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

| 14.5.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 119/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 119/40

---

ADDENDUM

til DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉS AFGØRELSE ATALANTA/3/2009 af 21. april 2009 om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (Atalanta) (2009/369/FUSP)

(Den Europæiske Unions Tidende L 112 af 6. maj 2009)

Følgende bilag tilføjes i Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse Atalanta/3/2009 af 21. april 2009:

»BILAG

LISTE OVER TREDJELANDE OMHANDLET I ARTIKEL 2, STK. 1

| — | Norge« |
| --- | --- |

—

Norge«

---