# Uradni list C 109/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 109 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5130. april 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 109

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5130. april 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 109/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 109/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 109/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| 2008/C 109/03 | Sporočilo Komisije o ocenjeni razpoložljivosti finančnih sredstev za dodelitev pomoči za prestrukturiranje za tržno leto 2008/2009 v okviru izvajanja Uredbe (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti | 3 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2008/C 109/04 | Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 4 |
| 2008/C 109/05 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/25/ES o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo (
  1
  ) | 8 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 109/02

Menjalni tečaji eura

2

2008/C 109/03

Sporočilo Komisije o ocenjeni razpoložljivosti finančnih sredstev za dodelitev pomoči za prestrukturiranje za tržno leto 2008/2009 v okviru izvajanja Uredbe (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti

3

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2008/C 109/04

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

4

2008/C 109/05

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/25/ES o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo (
  1
  )

1

8

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2008/C 109/06 | Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/10/08 – Akcija 4.5 – Razpis za zbiranje predlogov za projekte, namenjene podpiranju informacijske dejavnosti za mlade in vzgojitelje – Program Mladi v akciji | 13 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 109/07 | Državna pomoč – Danska – Državna pomoč št. C 5/08 (prej NN 58/07) – Subvencija, ki jo je letalski družbi Ryanair nezakonito odobrilo Letališče Aarhus Ltd – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 15 |
| | DRUGI AKTI |
| | Svet |
| 2008/C 109/08 | Obvestilo za osebe in subjekte, dodane na sezname iz členov 11 in 15 Uredbe Sveta (ES) št. 194/2008 o obnovitvi in okrepitvi omejevalnih ukrepov v zvezi z Burmo/Mjanmarom in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 817/2006 na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 385/2008 | 23 |
| 2008/C 109/09 | Obvestilo osebam, skupinam in organizacijam s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu | 25 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2008/C 109/06

Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/10/08 – Akcija 4.5 – Razpis za zbiranje predlogov za projekte, namenjene podpiranju informacijske dejavnosti za mlade in vzgojitelje – Program Mladi v akciji

13

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 109/07

Državna pomoč – Danska – Državna pomoč št. C 5/08 (prej NN 58/07) – Subvencija, ki jo je letalski družbi Ryanair nezakonito odobrilo Letališče Aarhus Ltd – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

15

DRUGI AKTI

Svet

2008/C 109/08

Obvestilo za osebe in subjekte, dodane na sezname iz členov 11 in 15 Uredbe Sveta (ES) št. 194/2008 o obnovitvi in okrepitvi omejevalnih ukrepov v zvezi z Burmo/Mjanmarom in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 817/2006 na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 385/2008

23

2008/C 109/09

Obvestilo osebam, skupinam in organizacijam s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 109/10 | Obvestilo | s3 |

2008/C 109/10

Obvestilo

Obvestilo

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 30.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 109/01)

Dne 4. februarja 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M4926. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M4926. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 30.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

29. aprila 2008

(2008/C 109/02)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,5571 |
| JPY | japonski jen | 161,73 |
| DKK | danska krona | 7,4613 |
| GBP | funt šterling | 0,78895 |
| SEK | švedska krona | 9,3578 |
| CHF | švicarski frank | 1,6153 |
| ISK | islandska krona | 115,20 |
| NOK | norveška krona | 7,9800 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,250 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 252,93 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6983 |
| PLN | poljski zlot | 3,4564 |
| RON | romunski leu | 3,6856 |
| SKK | slovaška krona | 32,238 |
| TRY | turška lira | 2,0008 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6710 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5782 |
| HKD | hongkonški dolar | 12,1328 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0097 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1190 |
| KRW | južnokorejski won | 1 559,44 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,8167 |
| CNY | kitajski juan | 10,8763 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2629 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 356,46 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9072 |
| PHP | filipinski peso | 65,686 |
| RUB | ruski rubelj | 36,8630 |
| THB | tajski bat | 49,385 |
| BRL | brazilski real | 2,6408 |
| MXN | mehiški peso | 16,3464 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,5571

JPY

japonski jen

161,73

DKK

danska krona

7,4613

GBP

funt šterling

0,78895

SEK

švedska krona

9,3578

CHF

švicarski frank

1,6153

ISK

islandska krona

115,20

NOK

norveška krona

7,9800

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,250

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

252,93

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6983

PLN

poljski zlot

3,4564

RON

romunski leu

3,6856

SKK

slovaška krona

32,238

TRY

turška lira

2,0008

AUD

avstralski dolar

1,6710

CAD

kanadski dolar

1,5782

HKD

hongkonški dolar

12,1328

NZD

novozelandski dolar

2,0097

SGD

singapurski dolar

2,1190

KRW

južnokorejski won

1 559,44

ZAR

južnoafriški rand

11,8167

CNY

kitajski juan

10,8763

HRK

hrvaška kuna

7,2629

IDR

indonezijska rupija

14 356,46

MYR

malezijski ringit

4,9072

PHP

filipinski peso

65,686

RUB

ruski rubelj

36,8630

THB

tajski bat

49,385

BRL

brazilski real

2,6408

MXN

mehiški peso

16,3464

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 30.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/3

---

Sporočilo Komisije o ocenjeni razpoložljivosti finančnih sredstev za dodelitev pomoči za prestrukturiranje za tržno leto 2008/2009 v okviru izvajanja Uredbe (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti

(2008/C 109/03)

V skladu s členom 10(2) Uredbe Komisije (ES) št. 968/2006 z dne 27. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti (1) Komisija obvesti države članice, da ocenjena finančna sredstva, ki so na voljo v začasnem skladu za prestrukturiranje, zadoščajo za dodelitev pomoči za prestrukturiranje za vse zahtevke, predložene do 31. marca 2008, ki se nanašajo na tržno leto 2008/2009 in jih države članice štejejo za upravičene.

---

(1)  UL L 176, 30.6.2006, str. 32. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1261/2007 (UL L 283, 27.10.2007, str. 8).

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 30.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/4

---

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

(2008/C 109/04)

Številka XA: XA 259/07

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Regija: Freistaat Bayern

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe

Pravna podlaga: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe.

Den Richtlinien liegen die Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaats Bayern (BayHO) zugrunde. Die Zuwendungen werden ohne Rechtspflicht im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel bewilligt

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 3,2 mio. EUR za leta 2007 do 2009

Največja intenzivnost pomoči: Do 50 %; največ 50 000 EUR na podjetje in koledarsko leto

Datum začetka izvajanja: Začetek izvajanja po stopnji prizadetosti

Trajanje sheme ali individualne pomoči:

Cilj pomoči: Pomoč je namenjena zmanjšanju nastale škode v perutninarskih podjetjih znotraj okuženih in opazovanih območij ter v podjetjih, ki so pod nadzorom. Pomoč ni vrsta odškodnine, temveč se dodeli za škodo, nastalo zaradi odredbe pristojnega organa, ki je ni mogoče zavarovati (izpad proizvodnje, omejitve pri izkoriščanju, škoda na sredstvih zaradi onesnaženja).

Pravna podlaga pomoči: člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijska in gozdarska podjetja

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč: Alle dem Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten unterstellten Ämter für Landwirtschaft und Forsten in Bayern:

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

D-80539 München

Morebitna vprašanja naslovite na::

| Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Referat B 1 |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |
| Tel. (49-89) 21 82 22 22 |

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Referat B 1

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Tel. (49-89) 21 82 22 22

Spletni naslov: http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/riligefl.pdf

Drugi podatki: Jih ni

Številka XA: XA 301/07

Država članica: Irska

Regija: Celotna država članica

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme posamično pomoč: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals

Pravna podlaga: The Central Fund (Permanent Provision) Act, 1965

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek posamične pomoči, dodeljene podjetju: Skupni znesek pomoči iz te sheme je odvisen od obsega bolezni, ki vpliva tudi na število prijavljenih pozitivnih živali in gospodarstev, za katera veljajo omejitve zaradi tuberkuloze goveda in bruceloze. Glede na to ni mogoče napovedati višine izdatkov za obdobje 2007–2013. Spodnje številke za načrtovane izdatke zato temeljijo na trenutnem obsegu bolezni in pričakovanih izdatkih v letu 2007:

Največja intenzivnost pomoči: S tem ukrepom je pokrito približno 20 % stroškov testiranja

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Shema Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals se izvaja brez časovne omejitve, ker je neposredno povezana z obsegom tuberkuloze in bruceloze na Irskem. Ta shema se bo izvajala, dokler ne bosta izkoreninjeni obe bolezni

Cilj pomoči: Zagotoviti izvedbo celovitega programa testiranja, ki zagotavlja testiranje vseh živali vsaj enkrat letno, da se popolnoma izkoreninita tuberkuloza in bruceloza.

Pomoč se dodeli v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1857/2006 – Pomoč v zvezi z boleznimi živali in rastlin ter napadom škodljivcev

Zadevni gospodarski sektorji: Govedoreja

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Spletni naslov: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Številka XA: XA 302/07

Država članica: Irska

Regija: Celotna država članica

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Income Supplement Scheme (Bovine TB and Brucellosis)

Pravna podlaga: Diseases of Animals Act 1966

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Skupni znesek pomoči, ki bo izplačan v okviru te sheme, je odvisen od stopnje bolezni, ki določa število odkritih reaktorjev in kmetijskih gospodarstev, ki so omejeni zaradi TBC in bruceloze. Glede na to ni mogoče predvideti stopnje izdatkov v obdobju med leti 2007 in 2013. Načrtovani izdatki v spodnji tabeli temeljijo na trenutni stopnji bolezni in pričakovanih izdatkih v letu 2007:

Največja intenzivnost pomoči: 100 %

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Izvajanje sheme „Income Supplement“ poteka stalno in je odvisno neposredno od stopnje tuberkuloze in bruceloze na Irskem. Shema bo trajala, dokler ti dve bolezni ne bosta izkoreninjeni

Cilj pomoči: Nadomestila kmetom zaradi izgub, ki so nastale z odkrivanjem in odstranjevanjem živali, okuženih s tuberkulozo in brucelozo.

Spodbujanje odkrivanja bolezni.

Pomoč se dodeli v skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006 – Pomoč v zvezi z boleznimi živali in rastlin ter napadom škodljivcev

Zadevni gospodarski sektorji: Govedorejski sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Spletni naslov: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Številka XA: XA 305/07

Država članica: Španija

Regija: Región de Murcia

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Pravna podlaga: Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura y Agua por la que se convocan y se aprueban las bases reguladoras de las ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Načrtovani letni izdatki znašajo 650 000 EUR, tako da načrtovani znesek za obdobje šestih let (2008–2013) znaša 3 900 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: 70 % z zgornjo mejo 220 000 EUR na leto in na upravičenca

Datum začetka izvajanja: Januar 2008

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do decembra 2013

Cilj pomoči: To so ukrepi iz člena 15 Uredbe, namenjeni zagotavljanju tehnične podpore primarnim proizvajalcem. Namen teh ukrepov je proizvajalcem olajšati dostop do informacij o novih tehnologijah, ki se uporabljajo v kmetijski proizvodnji, izvajale pa jih bodo združenja in zveze kmetijskih zadrug in združenja organizacij kmetijskih proizvajalcev, ki ustrezajo Priporočilu Komisije 2003/361/ES o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij.

Predvidene pomoči, ki se dodelijo, ne smejo presegati 220 000 EUR/leto na upravičenca, kot je to navedeno v členu 4 priloženega predloga odredbe (Propuesta de Orden), in se lahko uporabljajo za naslednje namene:

Pomoči za izvedbo sektorskih in statističnih študij, vzpostavitev podatkovnih baz, kritje stroškov tiskanja, razmnoževanja in vezave publikacij o vidikih kmetijskega sektorja v regiji Murcia (v skladu s členom 15(2)(c) Uredbe).

Upravičeni so izdatki za zbiranje informacij, urejanje in obdelavo podatkov, povezanih z raziskovanjem kmetijskega sektorja ter stroški nabave računalniške programske opreme za vzpostavitev podatkovnih baz, tiskanje, razmnoževanje in vezavo. Dodeli se lahko subvencija v višini do 70 % upravičenih izdatkov, njena zgornja meja znaša 60 000 EUR/leto.

Svetovalne storitve, ki se ne izvajajo stalno ali v rednih presledkih in tudi niso povezane z običajnimi operativnimi izdatki združenja (tako kot rutinske storitve davčnega svetovanja, redne pravniške storitve ali stroški oglaševanja), ki se zagotavljajo povezanim gospodarskim subjektom in kmetom regije Murcia, ki jih zahtevajo (v skladu s členom 15(2)(c) Uredbe).

Pomoč je subvencija v višini do 70 % upravičenih izdatkov, njena zgornja meja je 30 000 EUR/leto.

Sodelovanje na sejmih, strokovna pomoč in strokovni obiski, za katere se zahteva, da se predhodno skupaj z zahtevkom predloži program z zastavljenimi cilji. Pri sodelovanje na sejmih se bodo upoštevali stroški potovanja, hrane in nastanitve osebja na stojnici, stroški sejemskega prostora, stroški za namestitev in najem stojnic, stroški objavljanja, stroški zaposlitve hostes itd.; za pomoč na sejmih in strokovne obiske se bodo upoštevali stroški potovanja, nastanitve in hrane zaposlenega osebja, povezanih proizvajalcev gospodarskih subjektov in kmetov iz regije, ki bodo zanje vložili zahtevek (v skladu s členom 15(2)(d) Uredbe).

Največje število pomočnikov na sejmih bo 20 oseb na upravičeni gospodarski subjekt, največ dve osebi na povezano podjetje in tri osebe na organizacijo. Pomoč je subvencija v višini do 70 % upravičenih izdatkov, njena zgornja meja je 130 000 EUR/leto

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijska proizvodnja, tako poljedelska kot tudi živinorejska

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Consejería de Agricultura y Agua |
| --- |
| Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario |
| Plaza Juan XXIII, s/n |
| E-30071 Murcia |

Consejería de Agricultura y Agua

Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario

Plaza Juan XXIII, s/n

E-30071 Murcia

Spletni naslov: http://www.carm.es/neweb2/servlet/integra.servlets.ControlPublico?IDCONTENIDO=5089&IDTIPO=100&RASTRO=c428$m

Drugi podatki: Čeprav so te pomoči namenjene profesionalnim kmetijskim organizacijam in drugim reprezentativnim gospodarskim subjektom kmetijskega sektorja (ker se pričakuje, da bo tako dosežen najširši in največji razmah dejavnosti usposabljanja in prenosa tehnologije na področju kmetijske proizvodnje), se je treba zavedati, da so končni prejemniki pomoči vsi kmetje in živinorejci regije Murcia

Številka XA: XA 315/07

Država članica: Republika Slovenija

Regija: Območje občine Ig

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Pravna podlaga: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju:

| | 2007: 36 304,46 EUR |
| --- | --- |

2007: 36 304,46 EUR

| | 2008: 37 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 37 500 EUR

| | 2009: 39 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 39 000 EUR

| | 2010: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 40 000 EUR

| | 2011: 42 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 42 000 EUR

| | 2012: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 43 000 EUR

| | 2013: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 43 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

1.   Naložbe v kmetijska gospodarstva za primarno proizvodnjo:

| — | do 50 % na OMD oz. do 40 % na drugih območjih. |
| --- | --- |

—

do 50 % na OMD oz. do 40 % na drugih območjih.

2.   Varstvo tradicionalnih krajin in stavb: za naložbe v neproizvodna sredstva:

| — | do 100 %, za naložbe v proizvodna. sred. do 75 % na OMD oz. do 60 % na drugih območjih. |
| --- | --- |

—

do 100 %, za naložbe v proizvodna. sred. do 75 % na OMD oz. do 60 % na drugih območjih.

3.   Plačilo zavarovalnih premij:

| — | razliko med višino sofinancirane zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov in za zavarovanje živali zaradi bolezni. |
| --- | --- |

—

razliko med višino sofinancirane zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov in za zavarovanje živali zaradi bolezni.

4.   Pomoč za arondacijo:

| — | do 100 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

—

do 100 % upravičenih stroškov.

5.   Pomoč za spodbujanje kakovosti kmetijskih proizvodov

| — | do 100 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

—

do 100 % upravičenih stroškov.

6.   Zagotavljanje tehnične podpore

| — | do 100 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

—

do 100 % upravičenih stroškov.

7.   Premestitev kmetijskih poslopij v javnem interesu

| — | do 100 % dejanskih stroškov, če premestitev poslopja zajema le razstavljanje, odstranitev in ponovno postavitev obstoječih stavb, če je posledica premestitve poslopja, da kmet dobi modernejše poslopje, mora sam prispevati vsaj 50 % na OMD, na ostalih območjih pa vsaj 60 % povečanja vrednosti poslopja po premestitvi, če je upravičenec mladi kmet, je prispevek vsaj 55 % ali 45 %, če je posledica premestitve poslopja povečanje proizvodne zmogljivosti, mora kmet sam prispevati vsaj 60 %, na OMD pa vsaj 50 % stroškov v zvezi s povečanjem zmogljivosti. Če je upravičenec mladi kmet, je prispevek vsaj 55 % ali 45 % |
| --- | --- |

—

do 100 % dejanskih stroškov, če premestitev poslopja zajema le razstavljanje, odstranitev in ponovno postavitev obstoječih stavb, če je posledica premestitve poslopja, da kmet dobi modernejše poslopje, mora sam prispevati vsaj 50 % na OMD, na ostalih območjih pa vsaj 60 % povečanja vrednosti poslopja po premestitvi, če je upravičenec mladi kmet, je prispevek vsaj 55 % ali 45 %, če je posledica premestitve poslopja povečanje proizvodne zmogljivosti, mora kmet sam prispevati vsaj 60 %, na OMD pa vsaj 50 % stroškov v zvezi s povečanjem zmogljivosti. Če je upravičenec mladi kmet, je prispevek vsaj 55 % ali 45 %

Datum začetka izvajanja: Oktober 2007 (Pomoč ne bo dodeljena pred objavo povzetka na spletni strani EK)

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Podpora SME

Pravilnik vključuje ukrepe, ki predstavljajo državno pomoč, skladno z naslednjimi členi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358, 16.12.2006, str. 3):

4. člen: Naložbe v kmetijska gospodarstva,

5. člen: Varstvo tradicionalne krajine in stavb,

6.člen: Premestitev kmetijskih poslopij v javnem interesu,

12. člen: Pomoč za plačilo zavarovalnih premij,

13. člen: Pomoč za arondacijo,

14. člen: Pomoč za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov,

15. člen: Zagotavljanje tehnične pomoči v kmetijskem sektorju

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Občina Ig |
| --- |
| Govekarjeva cesta 6 |
| SLO-1292 Ig |

Občina Ig

Govekarjeva cesta 6

SLO-1292 Ig

Spletni naslov: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200789&dhid=91694

Drugi podatki: Ukrep za plačilo zavarovalnih premij za zavarovanje posevkov in plodov vključuje naslednje neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami: spomladanska pozeba, toča, udar strele, požar zaradi udara strele, vihar in poplave.

V pravilniku občine so izpolnjene zahteve Uredbe (ES) št. 1857/2006, ki se nanašajo na ukrepe, ki jih bo izvajala občina in določila splošnih določb (postopek pred dodelitvijo pomoči, kumulacija, transparentnost in spremljanje pomoči)

Janez CIMPERMAN

Župan

---

| 30.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/8

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/25/ES o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo

(Besedilo velja za EGP)

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

(2008/C 109/05)

| ESO (1) | Sklic in naslov harmoniziranega standarda
  (in referenčni dokument) | Referenca za nadomestni standard | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomestnega standarda
  Opomba 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Napihljivi čolni – 1. del: Čolni z motorjem z največjo močjo 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Napihljivi čolni – 2. del: Čolni z motorjem z močjo med 4,5 kW in 15 kW (ISO 6185-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Napihljivi čolni – 3. del: Čolni z motorjem z močjo, večjo ali enako 15 kW (ISO 6185-3:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Mala plovila – Proti ognju odporne cevi za gorivo (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Prenehanje veljavnosti
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Mala plovila – Sistemi za zadrževanje straniščnih odplak (ISO 8099:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Mala plovila – Proti ognju neodporne cevi za gorivo (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Mala plovila – Pogonski batni motorji z notranjim zgorevanjem za mala plovila – Merjenje moči in označevanje (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Mala plovila – Osnovni podatki (ISO 8666:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Mala plovila – Krmilni mehanizem – Sistemi s kabli in škripčevjem (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Mala plovila – Električne kalužne črpalke za enosmerno napetost (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 1. del: Kovinski (ISO 9093-1:1994) | — | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 2. del: Nekovinski (ISO 9093-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Mala plovila – Požarna zaščita – 1. del: Plovila z dolžino trupa do vključno 15 m (ISO 9094-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Mala plovila – Požarna zaščita – 2. del: Plovila z dolžino trupa, večjo od 15 m (ISO 9094-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Mala plovila – Električni ventilatorji (ISO 9097:1991) | — | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Mala plovila – Identifikacija plovila – Kodirni sistem (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Prenehanje veljavnosti
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Mala plovila – Fiksno vgrajeni sistemi za gorivo in fiksni rezervoarji za gorivo (ISO 10088:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Mala plovila – Električni sistemi – Napeljave za nizko enosmerno napetost (ISO 10133:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Mala plovila – Sistemi za utekočinjeni naftni plin (LPG) (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | 31.8.2008 |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Mala plovila – Priročnik za uporabo (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Mala plovila – Hidravlični krmilni sistemi (ISO 10592:1994) | — | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Mala plovila – Zračenje bencinskega motorja in/ali prostorov za bencinski tank (ISO 11105:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Mala plovila – Grafični simboli (ISO 11192:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Mala plovila – Varovanje naprav za startanje (ISO 11547:1994) | — | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Mala plovila, motorno gnana – Vidno polje s pozicije krmila (ISO 11591:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Mala plovila do 8 m dolžine trupa – Določitev največje moči pogona (ISO 11592:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Mala plovila – Vodotesni krmarjevi prostori in krmarjevi prostori s hitrim odvodnjavanjem (ISO 11812:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 1. del: Materiali: toplotno obdelane smole, ojačitev s steklenimi vlakni, referenčni laminat (ISO 12215-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 2. del: Materiali: Materiali za sredico sendvič konstrukcije, vtisnjeni materiali (ISO 12215-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 3. del: Materiali: Jeklo, aluminijeve zlitine, les, drugi materiali (ISO 12215-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 4. del:Izdelava (ISO 12215-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Mala plovila – Okna, lopute, pokrovi in vrata – Zahteve trdnosti in odpornosti proti vodi (ISO 12216:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Mala plovila – Stabilnost in ocena vzgona ter kategorizacija – 1. del: Čolni razen jadrnic s trupom, večjim ali enakim 6 m (ISO 12217-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Mala plovila – Stabilnost in ocena vzgona ter kategorizacija – 2. del: Jadrnice s trupom, večjim ali enakim 6 m (ISO 12217-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Mala plovila – Stabilnost in ocena vzgona ter kategorizacija – 3. del: Čolni s trupom, krajšim od 6 m (ISO 12217-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Mala plovila – Električni sistemi – Instalacije za izmenični tok (ISO 13297:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Mala plovila – Osebna plovila – Zahteve za konstrukcijo in instalacijo sistema (ISO 13590:2003) | — | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Mala plovila – Krmilna naprava – Sistemi povezave s prestavo (ISO 13929:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 14509:2000
  Mala plovila – Merjenje zvoka v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila (ISO 14509:2000) | — | |
| EN ISO 14509:2000/A1:2004 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2005) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Mala plovila – Zvok v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 2. del: Ocenjevanje hrupa z uporabo referenčnega plovila (ISO 14509-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Mala plovila – Kuhalniki na tekoča goriva (ISO 14895:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Mala plovila – Oznaka proizvajalca (Zahteve za poenoten prikaz podatkov na proizvajalčevi plošči na malih plovilih) (ISO 14945:2004) | — | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Mala plovila – Največja obremenitev (ISO 14946:2001) | — | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Mala plovila – Kalužni sistemi (na čolnih) (ISO 15083:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Mala plovila – Sidranje, privez in vleka – Poudarki (ISO 15084:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Mala plovila – Preprečevanje padca človeka v vodo in reševanje iz nje (zaščita in oprema) (ISO 15085:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Mala plovila – Vgrajeni bencinski motorji – Nameščene komponente za gorivo in elektriko (ISO 15584:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Mala plovila – Daljinski krmilni sistemi mini čolnov z reaktivnim vodnim pogonom (jet boats) (ISO 15652:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Mala plovila – Vgrajeni dizelski motorji – Nameščene komponente za gorivo in elektriko (ISO 16147:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Mala plovila – Trajno vgrajene posode za bencin in dizelsko gorivo (ISO 21487:2006) | — | |
| CEN | EN 28846:1993
  Mala plovila – Električne naprave – Varovanje pred vžigom gorljivih plinov v okolici (ISO 8846:1990) | — | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Mala plovila – Daljinski sistemi krmiljenja (ISO 8848:1990) | — | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Mala plovila – Daljinski sistemi krmiljenja za enojne izvenkrmne motorje z močjo od 15 kW do 40 kW (ISO 9775:1990) | — | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2001) |

ESO (1)

Sklic in naslov harmoniziranega standarda

(in referenčni dokument)

Referenca za nadomestni standard

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomestnega standarda

Opomba 1

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Napihljivi čolni – 1. del: Čolni z motorjem z največjo močjo 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Napihljivi čolni – 2. del: Čolni z motorjem z močjo med 4,5 kW in 15 kW (ISO 6185-2:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Napihljivi čolni – 3. del: Čolni z motorjem z močjo, večjo ali enako 15 kW (ISO 6185-3:2001)

—

CEN

EN ISO 7840:2004

Mala plovila – Proti ognju odporne cevi za gorivo (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Prenehanje veljavnosti

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Mala plovila – Sistemi za zadrževanje straniščnih odplak (ISO 8099:2000)

—

CEN

EN ISO 8469:2006

Mala plovila – Proti ognju neodporne cevi za gorivo (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Mala plovila – Pogonski batni motorji z notranjim zgorevanjem za mala plovila – Merjenje moči in označevanje (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Prenehanje veljavnosti

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Mala plovila – Osnovni podatki (ISO 8666:2002)

—

CEN

EN ISO 8847:2004

Mala plovila – Krmilni mehanizem – Sistemi s kabli in škripčevjem (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Mala plovila – Električne kalužne črpalke za enosmerno napetost (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 1. del: Kovinski (ISO 9093-1:1994)

—

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 2. del: Nekovinski (ISO 9093-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Mala plovila – Požarna zaščita – 1. del: Plovila z dolžino trupa do vključno 15 m (ISO 9094-1:2003)

—

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Mala plovila – Požarna zaščita – 2. del: Plovila z dolžino trupa, večjo od 15 m (ISO 9094-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9097:1994

Mala plovila – Električni ventilatorji (ISO 9097:1991)

—

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Mala plovila – Identifikacija plovila – Kodirni sistem (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Prenehanje veljavnosti

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Mala plovila – Fiksno vgrajeni sistemi za gorivo in fiksni rezervoarji za gorivo (ISO 10088:2001)

—

CEN

EN ISO 10133:2000

Mala plovila – Električni sistemi – Napeljave za nizko enosmerno napetost (ISO 10133:2000)

—

CEN

EN ISO 10239:2008

Mala plovila – Sistemi za utekočinjeni naftni plin (LPG) (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

31.8.2008

CEN

EN ISO 10240:2004

Mala plovila – Priročnik za uporabo (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Mala plovila – Hidravlični krmilni sistemi (ISO 10592:1994)

—

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Mala plovila – Zračenje bencinskega motorja in/ali prostorov za bencinski tank (ISO 11105:1997)

—

CEN

EN ISO 11192:2005

Mala plovila – Grafični simboli (ISO 11192:2005)

—

CEN

EN ISO 11547:1995

Mala plovila – Varovanje naprav za startanje (ISO 11547:1994)

—

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Mala plovila, motorno gnana – Vidno polje s pozicije krmila (ISO 11591:2000)

—

CEN

EN ISO 11592:2001

Mala plovila do 8 m dolžine trupa – Določitev največje moči pogona (ISO 11592:2001)

—

CEN

EN ISO 11812:2001

Mala plovila – Vodotesni krmarjevi prostori in krmarjevi prostori s hitrim odvodnjavanjem (ISO 11812:2001)

—

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 1. del: Materiali: toplotno obdelane smole, ojačitev s steklenimi vlakni, referenčni laminat (ISO 12215-1:2000)

—

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 2. del: Materiali: Materiali za sredico sendvič konstrukcije, vtisnjeni materiali (ISO 12215-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 3. del: Materiali: Jeklo, aluminijeve zlitine, les, drugi materiali (ISO 12215-3:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 4. del:Izdelava (ISO 12215-4:2002)

—

CEN

EN ISO 12216:2002

Mala plovila – Okna, lopute, pokrovi in vrata – Zahteve trdnosti in odpornosti proti vodi (ISO 12216:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Mala plovila – Stabilnost in ocena vzgona ter kategorizacija – 1. del: Čolni razen jadrnic s trupom, večjim ali enakim 6 m (ISO 12217-1:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Mala plovila – Stabilnost in ocena vzgona ter kategorizacija – 2. del: Jadrnice s trupom, večjim ali enakim 6 m (ISO 12217-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Mala plovila – Stabilnost in ocena vzgona ter kategorizacija – 3. del: Čolni s trupom, krajšim od 6 m (ISO 12217-3:2002)

—

CEN

EN ISO 13297:2000

Mala plovila – Električni sistemi – Instalacije za izmenični tok (ISO 13297:2000)

—

CEN

EN ISO 13590:2003

Mala plovila – Osebna plovila – Zahteve za konstrukcijo in instalacijo sistema (ISO 13590:2003)

—

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Mala plovila – Krmilna naprava – Sistemi povezave s prestavo (ISO 13929:2001)

—

CEN

EN ISO 14509:2000

Mala plovila – Merjenje zvoka v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila (ISO 14509:2000)

—

EN ISO 14509:2000/A1:2004

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2005)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Mala plovila – Zvok v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 2. del: Ocenjevanje hrupa z uporabo referenčnega plovila (ISO 14509-2:2006)

—

CEN

EN ISO 14895:2003

Mala plovila – Kuhalniki na tekoča goriva (ISO 14895:2000)

—

CEN

EN ISO 14945:2004

Mala plovila – Oznaka proizvajalca (Zahteve za poenoten prikaz podatkov na proizvajalčevi plošči na malih plovilih) (ISO 14945:2004)

—

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Mala plovila – Največja obremenitev (ISO 14946:2001)

—

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Mala plovila – Kalužni sistemi (na čolnih) (ISO 15083:2003)

—

CEN

EN ISO 15084:2003

Mala plovila – Sidranje, privez in vleka – Poudarki (ISO 15084:2003)

—

CEN

EN ISO 15085:2003

Mala plovila – Preprečevanje padca človeka v vodo in reševanje iz nje (zaščita in oprema) (ISO 15085:2003)

—

CEN

EN ISO 15584:2001

Mala plovila – Vgrajeni bencinski motorji – Nameščene komponente za gorivo in elektriko (ISO 15584:2001)

—

CEN

EN ISO 15652:2005

Mala plovila – Daljinski krmilni sistemi mini čolnov z reaktivnim vodnim pogonom (jet boats) (ISO 15652:2003)

—

CEN

EN ISO 16147:2002

Mala plovila – Vgrajeni dizelski motorji – Nameščene komponente za gorivo in elektriko (ISO 16147:2002)

—

CEN

EN ISO 21487:2006

Mala plovila – Trajno vgrajene posode za bencin in dizelsko gorivo (ISO 21487:2006)

—

CEN

EN 28846:1993

Mala plovila – Električne naprave – Varovanje pred vžigom gorljivih plinov v okolici (ISO 8846:1990)

—

EN 28846:1993/A1:2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Mala plovila – Daljinski sistemi krmiljenja (ISO 8848:1990)

—

EN 28848:1993/A1:2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Mala plovila – Daljinski sistemi krmiljenja za enojne izvenkrmne motorje z močjo od 15 kW do 40 kW (ISO 9775:1990)

—

EN 29775:1993/A1:2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2001)

| Opomba 1 | Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače. |
| --- | --- |

Opomba 1

Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače.

| Opomba 3 | V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard (stolpec 3) zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 3

V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard (stolpec 3) zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

Opomba:

| — | Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), spremenjene z Direktivo 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), spremenjene z Direktivo 98/48/ES (3).

| — | Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti.

| — | Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija. |
| --- | --- |

—

Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija.

Več informacij o harmoniziranih standardih najdete na internetu na:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Evropske organizacije za standarde:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruselj, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruselj, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruselj, tel. 32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruselj, tel. 32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

(3)  UL L 217, 5.8.1998, str. 18.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 30.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/13

---

RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV – EACEA/10/08

Akcija 4.5 – Razpis za zbiranje predlogov za projekte, namenjene podpiranju informacijske dejavnosti za mlade in vzgojitelje

Program „Mladi v akciji“

(2008/C 109/06)

1.   Cilji in opis

Namen tega razpisa je podpreti projekte, ki spodbujajo informacijske in komunikacijske dejavnosti z evropsko razsežnostjo za mlade in vzgojitelje. Predlagani projekti morajo omogočati povečevanje širjenja kakovostnih informacij in izboljšanje dostopa mladih do informacij ter do različnih komunikacijskih kanalov na nacionalni in evropski ravni.

Namen teh projektov je spodbuditi sodelovanje mladih v javnem življenju in olajšati izražanje njihovega potenciala, ki ga imajo kot aktivni in odgovorni evropski državljani.

Prednost bodo imeli obsežni inovativni projekti, ki bodo obravnavali zanimive in aktualne teme za mlade ali vzgojitelje ter spadajo v okvir prednostnih nalog programa „Mladi v akciji“, in sicer:

| — | sodelovanje mladih, |
| --- | --- |

—

sodelovanje mladih,

| — | kulturna raznolikost, |
| --- | --- |

—

kulturna raznolikost,

| — | evropsko državljanstvo, |
| --- | --- |

—

evropsko državljanstvo,

| — | vključitev mladih z manj možnostmi. |
| --- | --- |

—

vključitev mladih z manj možnostmi.

Končni upravičenci teh projektov so mladi in osebe, ki so dejavne na področju mladine v okviru mladinskih organizacij in struktur ali v okviru regionalnih in lokalnih organov.

Pričujoči razpis se nanaša na akcijo 4.5 programa „Mladi v akciji“. Objavljen je v skladu s postopki, določenimi v letnem programu dela o dotacijah in javnih naročilih na področju izobraževanja in kulture za leto 2008, ki ga je Komisija odobrila 11. marca 2008 v skladu s postopkom iz členov 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES (1).

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo je odgovorna za izvedbo tega razpisa za zbiranje predlogov.

2.   Upravičeni kandidati

Predloge lahko prijavijo nepridobitne organizacije ali ustanove ter drugi javni lokalni ali regionalni pravni subjekti, ki so pravne osebe in so bili ustanovljeni vsaj eno leto pred datumom predložitve vloge v eni od držav programa. Države programa so:

| — | države članice Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

države članice Evropske unije (2),

| — | države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP): Islandija, Lihtenštajn, Norveška, |
| --- | --- |

—

države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP): Islandija, Lihtenštajn, Norveška,

| — | države kandidatke, ki so deležne ugodnosti predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji ter načeli, določenimi v okvirnih sporazumih, sprejetih s temi državami glede njihove udeležbe v programih Skupnosti (Turčija). |
| --- | --- |

—

države kandidatke, ki so deležne ugodnosti predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji ter načeli, določenimi v okvirnih sporazumih, sprejetih s temi državami glede njihove udeležbe v programih Skupnosti (Turčija).

V projekte morajo biti vključene partnerske organizacije iz vsaj dveh različnih držav (vključno z vlagateljem), od katerih ima vsaj ena svoj pravni sedež v eni od držav članic Evropske unije.

Na razpisu za zbiranje predlogov lahko sodelujejo zasebne organizacije, ki delujejo na področju informiranja in komuniciranja, vendar samo kot partnerji in če ti pravni subjekti v projektu sodelujejo z nepridobitnim namenom.

Prijave morajo biti poslane Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo („Agencija“) najkasneje do 30. junija 2008, pri čemer se upošteva datum, ki je odtisnjen na poštnem žigu.

3.   Proračun in trajanje projektov

Skupni znesek, namenjen sofinanciranju projektov v okviru tega razpisa, znaša približno 900 000 EUR.

Finančna pomoč Agencije ne more biti višja od 80 % upravičenih skupnih stroškov projekta. Višina dotacije, dodeljene vsakemu projektu, bo znašala največ 100 000 EUR.

Vse dejavnosti se morajo začeti med 1. januarjem 2009 in 31. marcem 2009. Posamezni projekt mora trajati najmanj 12 in največ 18 mesecev.

4.   Rok za oddajo vlog

Prijave morajo biti poslane Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo („Agencija“) najkasneje do 30. junija 2008, pri čemer se upošteva datum, ki je odtisnjen na poštnem žigu.

5.   Dodatne informacije

Celotno besedilo tega razpisa za zbiranje predlogov in obrazci za prijavo so na voljo na naslednjem spletnem naslovu:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/index_en.htm

Vloge morajo izpolnjevati vse zahteve, navedene v celotnem besedilu omenjenega razpisa in morajo biti predložene na predvidenem obrazcu.

---

(1)  Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23).

(2)  Posamezniki iz čezmorskih držav in ozemelj ter, kjer je primerno, ustrezni javni in/ali zasebni organi in ustanove iz teh območij, izpolnjujejo pogoje za program Mladi v akciji, ob upoštevanju pravil programa in dogovorov z državami članicami, s katerimi so povezani. Zadevna čezmorska ozemlja in države so navedeni v Prilogi 1A Sklepa Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (UL L 314, 30.11.2001, STR. 1).

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 30.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/15

---

DRŽAVNA POMOČ – DANSKA

Državna pomoč št. C 5/08 (prej NN 58/07) – Subvencija, ki jo je letalski družbi Ryanair nezakonito odobrilo Letališče Aarhus Ltd

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 109/07)

Z dopisom z dne 30. januarja 2008 v verodostojnem jeziku na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija Dansko uradno obvestila o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedenimi ukrepi.

Zainteresirane stani lahko predložijo svoje pripombe o ukrepih v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission, |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A „General Affairs“ |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 296 41 04 |

European Commission,

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A „General Affairs“

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 296 41 04

Te pripombe bodo posredovane Danski. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

POSTOPEK

Komisija je februarja 2005 od SAS prejela pritožbo v zvezi z domnevno subvencijo, ki naj bi jo letalski družbi Ryanair nezakonito odobrilo Letališče Aarhus Ltd (Aarhus Lufthavn A/S). Domnevno prejeta subvencija vključuje znižane letališke pristojbine in znižane pristojbine za zemeljsko oskrbo.

Komisija je 2. marca 2005 in 20. maja 2006 zahtevala pojasnilo od danskih organov ter od njih 18. maja 2005 in 10. julija 2006 prejela odgovor.

Komisija je dodatna pojasnila Letališča Aarhus Ltd prejela v dopisu 27. aprila 2005. Ta pojasnila se nanašajo na dopis, ki ga je Komisija danskim organom poslala 2. marca 2005.

OPIS UKREPOV

| — | Letališče Aarhus Ltd, ki ima v lasti letališče Aarhus in ga upravlja, je družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni javni lasti. |
| --- | --- |

—

Letališče Aarhus Ltd, ki ima v lasti letališče Aarhus in ga upravlja, je družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni javni lasti.

| — | Leta 1999 je Letališče Aarhus Ltd sklenilo sporazum z letalsko družbo Ryanair, na podlagi katerega je družba Ryanair na letališču Aarhus pridobila ugodnejši položaj. Sporazum naj bi veljal do konca leta 2009. |
| --- | --- |

—

Leta 1999 je Letališče Aarhus Ltd sklenilo sporazum z letalsko družbo Ryanair, na podlagi katerega je družba Ryanair na letališču Aarhus pridobila ugodnejši položaj. Sporazum naj bi veljal do konca leta 2009.

| — | Po trditvah pritožnika zaupni sporazum med Letališčem Aarhus Ltd in družbo Ryanair zajema naslednje:






  — | potniške pristojbine, ki so za 50 % nižje od objavljenih, |
| --- | --- | --- |

—

Po trditvah pritožnika zaupni sporazum med Letališčem Aarhus Ltd in družbo Ryanair zajema naslednje:

—

potniške pristojbine, ki so za 50 % nižje od objavljenih,

| — | oprostitev plačila priletno-odletnih pristojbin; namesto tega družba Ryanair na potnika plača stalno pavšalno pristojbino, |
| --- | --- |

—

oprostitev plačila priletno-odletnih pristojbin; namesto tega družba Ryanair na potnika plača stalno pavšalno pristojbino,

| — | oprostitev plačila pristojbin za zemeljsko oskrbo ali nižje pristojbine za zemeljsko oskrbo. |
| --- | --- |

—

oprostitev plačila pristojbin za zemeljsko oskrbo ali nižje pristojbine za zemeljsko oskrbo.

| — | Po mnenju pritožnika je Letališče Aarhus Ltd imelo izgubo, ki ustreza subvenciji družbe Ryanair. |
| --- | --- |

—

Po mnenju pritožnika je Letališče Aarhus Ltd imelo izgubo, ki ustreza subvenciji družbe Ryanair.

OCENA UKREPOV

Komisija na podlagi podatkov, ki jih ima na voljo, zdaj dvomi:

| — | ali je Letališče Aarhus Ltd pri svojem delovanju in sprejemanju odločitev neodvisno od svojih delničarjev (petih javnih organov), |
| --- | --- |

—

ali je Letališče Aarhus Ltd pri svojem delovanju in sprejemanju odločitev neodvisno od svojih delničarjev (petih javnih organov),

| — | o ugodnejšem položaju družbe Ryanair na letališču Aarhus zaradi nižjih potniških in priletno-odletnih pristojbin ter pristojbin za zemeljsko oskrbo, |
| --- | --- |

—

o ugodnejšem položaju družbe Ryanair na letališču Aarhus zaradi nižjih potniških in priletno-odletnih pristojbin ter pristojbin za zemeljsko oskrbo,

| — | o višini letaliških pristojbin na letališču Aarhus in možnih prednostih za druge letalske prevoznike, če določena višina letaliških pristojbin ne omogoča dobičkonosnega poslovanja letališča. |
| --- | --- |

—

o višini letaliških pristojbin na letališču Aarhus in možnih prednostih za druge letalske prevoznike, če določena višina letaliških pristojbin ne omogoča dobičkonosnega poslovanja letališča.

Komisija zaradi prednosti, ki jih ima družba Ryanair in morda drugi letalski prevozniki na letališču Aarhus v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, dvomi, da je lahko taka pomoč združljiva s skupnim trgom na podlagi izjem, predvidenih v členu 87(3) Pogodbe ES.

V skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 se lahko vse nezakonite pomoči izterjajo od upravičenca.

BESEDILO DOPISA

| „1. | Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

„1.

Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

I.   SAGSFORLØB

| 2. | I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair. |
| --- | --- |

2.

I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair.

| 3. | Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006.

| 4. | Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005.

| 5. | Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S.

II.   SAMMENFATNING

2.1.   Aarhus Lufthavn og Aarhus Lufthavn A/S

| 6. | Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn. |
| --- | --- |

6.

Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn.

| 7. | Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

7.

Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn.

| 8. | Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:







  — | Århus Kommune | 64,60 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Randers Kommune | 16,70 % |
| — | Grenå Kommune | 4,80 % |
| — | Ebeltoft Kommune | 3,00 % |
| — | Århus Amt | 10,90 % |

8.

Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:

—

Århus Kommune

64,60 %

—

Randers Kommune

16,70 %

—

Grenå Kommune

4,80 %

—

Ebeltoft Kommune

3,00 %

—

Århus Amt

10,90 %

| 9. | Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet. |
| --- | --- |

9.

Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet.

| 10. | Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair. |
| --- | --- |

10.

Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair.

| 11. | Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR). |
| --- | --- |

11.

Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR).

| 12. | I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver. |
| --- | --- |

12.

I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver.

2.2.   Gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn

| 13. | I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1). |
| --- | --- |

13.

I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1).

| 14. | I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):






  — | Passagerafgifter:
  Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)
  Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR) |
| --- | --- | --- |

14.

I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):

—

Passagerafgifter:

Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)

Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR)

| — | Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR) |
| --- | --- |

—

Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR)

| — | Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:
  Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK
  Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK
  Omdirigeringer — 500 DKK |
| --- | --- |

—

Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:

Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK

Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK

Omdirigeringer — 500 DKK

2.2.1.   Forskellige lufthavnsafgifter for indenrigsflyvninger og udenrigsflyvninger

| 15. | Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser. |
| --- | --- |

15.

Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser.

| 16. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter. |
| --- | --- |

16.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter.

| 17. | I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3). |
| --- | --- |

17.

I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3).

2.2.2.   Lufthavnsafgifter for Ryanair

| 18. | Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift. |
| --- | --- |

18.

Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift.

| 19. | Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter. |
| --- | --- |

19.

Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter.

| 20. | Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift. |
| --- | --- |

20.

Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift.

| 21. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:






  — | Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året. |
| --- | --- | --- |

21.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:

—

Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året.

| — | Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året. |
| --- | --- |

—

Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året.

| 22. | Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead. |
| --- | --- |

22.

Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead.

| 23. | De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6). |
| --- | --- |

23.

De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6).

| 24. | I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år. |
| --- | --- |

24.

I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år.

| 25. | De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen. |
| --- | --- |

25.

De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen.

2.3.   Foranstaltning, der skal vurderes

| 26. | Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

26.

Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn.

III.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER FORELIGGER STATSSTØTTE

| 27. | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

27.

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 28. | Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:






  — | ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler |
| --- | --- | --- |

28.

Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:

—

ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler

| — | medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og |
| --- | --- |

—

medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og

| — | påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet.

| 29. | Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8). |
| --- | --- |

29.

Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8).

3.1.   Overførsel af statsmidler

| 30. | Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler.

| 31. | Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

31.

Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten.

a)   Direkte eller indirekte overførsel af statsmidler

| 32. | Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

32.

Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler.

| 33. | Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11). |
| --- | --- |

33.

Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

»Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11).

| 34. | Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

34.

Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet.

b)   Tilregning af foranstaltningen til staten

| 35. | Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14). |
| --- | --- |

35.

Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

»Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14).

| 36. | I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16). |
| --- | --- |

36.

I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16).

| 37. | Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer. |
| --- | --- |

37.

Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer.

| 38. | Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet. |
| --- | --- |

38.

Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet.

| 39. | Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner.

3.2.   Anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 40. | En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295. |
| --- | --- |

40.

En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295.

| 41. | Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19). |
| --- | --- |

41.

Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19).

| 42. | Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt. |
| --- | --- |

42.

Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt.

| 43. | De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen. |
| --- | --- |

43.

De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen.

| 44. | For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004). |
| --- | --- |

44.

For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004).

3.3.   Selektiv fordel

| 45. | I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

45.

I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter.

| 46. | Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair. |
| --- | --- |

46.

Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair.

| 47. | Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift. |
| --- | --- |

47.

Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift.

3.4.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

| 48. | Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager: |
| --- | --- |

48.

Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager:

| 49. | Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater.

| 50. | Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked. |
| --- | --- |

50.

Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked.

3.5.   Konklusioner

| 51. | Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

51.

Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

IV.   FORELØBIG VURDERING AF STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| 52. | Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

52.

Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet.

| 53. | I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

53.

I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

| 54. | Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

54.

Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet.

| 55. | På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt. |
| --- | --- |

55.

På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt.

| 56. | Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:






  — | på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og |
| --- | --- | --- |

56.

Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:

—

på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og

| — | på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag. |
| --- | --- |

—

på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag.

| 57. | I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne. |
| --- | --- |

57.

I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne.

| 58. | Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

  »I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«. |
| --- | --- |

58.

Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

»I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«.

| 59. | Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser. |
| --- | --- |

59.

Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser.

| 60. | Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:






  — | den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel |
| --- | --- | --- |

60.

Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:

—

den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel

| — | den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt |
| --- | --- |

—

den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt

| — | den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis |
| --- | --- |

—

den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| — | der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser |
| --- | --- |

—

der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser

| — | den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet.

i)   Bidrag til opfyldelse af en målsætning af fælles interesse (nye og rentable flyruter)

| 61. | Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger.

| 62. | Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn. |
| --- | --- |

62.

Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn.

| 63. | På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse. |
| --- | --- |

63.

På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse.

ii)   Nødvendighed, proportionalitet og tilskyndelseseffekt

| 64. | Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt. |
| --- | --- |

64.

Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt.

| 65. | Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester. |
| --- | --- |

65.

Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester.

| 66. | Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt. |
| --- | --- |

66.

Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt.

| 67. | Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej.

| 68. | Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

| 69. | Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt.

iii)   Støtten skal tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| 70. | I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

70.

I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

iv)   Ordningen skal omfatte en sanktionsmekanisme

| 71. | Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt. |
| --- | --- |

71.

Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt.

v)   Konkurrencevilkårene må ikke fordrejes i strid med den fælles interesse

| 72. | Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

72.

Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber.

| 73. | Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

74.

På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet.

BESLUTNING

| 75. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.
  Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen. |
| --- | --- |

75.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.

Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen.

| 76. | Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

| 77. | Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

77.

Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  Aarhus Lufthavn A/S' informationsside:

1

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 under overskriften »Tariff Regulation UK download-pdf«.

(2)  Oplysningerne fra den klagende part er de eneste oplysninger, som Kommissionen p.t. har om afgifterne i 2005, da Aarhus Lufthavns internetside:

2

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 kun giver oplysninger om det nugældende takstregulativ.

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Ifølge oplysninger fra den klagende part i 2005.

4

(5)  Antal årlige bevægelser (700) gange den gennemsnitlige startmasse for B 373/800.

5

(6)  Skønt Aarhus Lufthavn A/S indsendte sine bemærkninger den 27. april 2005 som respons på Kommissionens brev af 2. marts 2005 til de danske myndigheder, var aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair ikke vedlagt svarskrivelsen.

6

(7)  Sag T-128/98, Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 II, s. 3929, stadfæstet ved dom i sag C-82/01, Sml. 2002 I, s. 9297, præmis 75-79.

7

Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

(8)  Sag C-159/91 og C-160/91, Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava, Sml. 1993 I, s. 637.

8

Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava

(9)  Jf. dom af 22. marts 1977 i sag 78/76, Steinike & Weinlig, Sml. 1977, s. 595, præmis 21, dom af 30. januar 1985 i sag 290/83, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1983, s. 439, præmis 14, dom af 2. februar 1988 i sag 67/85, 68/85 og 70/85, Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 219, præmis 35, og dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13.

9

Steinike & Weinlig

Kommissionen mod Frankrig

Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen

Italien mod Kommissionen

(10)  Se dom af 16. maj 2002 i sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

10

Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine)

(11)  Se præmis 37, 38 og 39 i den i fodnote 10 nævnte dom.

11

(12)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2007, s. 17). Direktivet udgør en kodifikation af Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (EFT L 195 af 29.7.1980, s. 5) som ændret ved Kommissionens direktiver 85/413/EØF (EFT L 229 af 28.8.1985, s. 20), 93/84/EØF (EFT L 254 af 12.10.1993, s. 16), 2000/52/EF (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75) og 2005/81/EF (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 47).

12

(13)  Se artikel 2, litra b), i det i fodnote 12 nævnte direktiv.

13

(14)  Se præmis 52 i den i fodnote 10 nævnte dom.

14

(15)  Jf. præmis 53 og 54 i dommen.

15

(16)  Jf. præmis 52 ff. i den i fodnote 10 nævnte dom.

16

(17)  Kommissionens meddelelse angående anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser i virksomheder, De Europæiske Fællesskabers Bulletin nr. 9-1984. EF-Domstolens dom i de forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, præmis 17. Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5), punkt 25 og 26.

17

Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen

(18)  Jf. Stardust Marine-sagen. Se også generaladvokat Geelhoeds forslag til afgørelse i fodnote 18.

18

Stardust Marine

(19)  Domstolens dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 20.

19

Italien mod Kommissionen

(20)  EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Kommissionens beslutning 2004/393/EF af 12. februar 2004 om de fordele, som regionen Vallonien og Brussels South Charleroi Airport har indrømmet luftfartsselskabet Ryanair ved selskabets etablering i Charleroi (EUT L 137 af 30.4.2004, s. 1).

22

---

DRUGI AKTI

Svet

| 30.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/23

---

Obvestilo za osebe in subjekte, dodane na sezname iz členov 11 in 15 Uredbe Sveta (ES) št. 194/2008 o obnovitvi in okrepitvi omejevalnih ukrepov v zvezi z Burmo/Mjanmarom in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 817/2006 na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 385/2008

(2008/C 109/08)

V Skupnem stališču 2008/349/SZVP je Svet Evropske unije sklenil spremeniti nekatere priloge k Skupnemu stališču 2006/318/SZVP (1), saj je ugotovil, da so:

| 1. | osebe in subjekti iz Priloge II k Skupnemu stališču 2006/318/SZVP:






  (a) | posamezni člani vlade Burme/Mjanmara; ali |
| --- | --- | --- |

1.

osebe in subjekti iz Priloge II k Skupnemu stališču 2006/318/SZVP:

(a)

posamezni člani vlade Burme/Mjanmara; ali

| (b) | z njimi povezane fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi iz člena 4(1) in člena 5(1) Skupnega stališča 2006/318/SZVP; |
| --- | --- |

(b)

z njimi povezane fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi iz člena 4(1) in člena 5(1) Skupnega stališča 2006/318/SZVP;

| 2. | osebe in subjekti iz Priloge III k Skupnemu stališču 2006/318/SZVP:






  (a) | podjetja, ki so v lasti ali pod nadzorom vlade Burme/Mjanmara ali javnih organov, družb, vključno z družbami, ustanovljenimi po zasebnem pravu, v katerih imajo organi oblasti večinski delež, in agencij navedene države; |
| --- | --- | --- |

2.

osebe in subjekti iz Priloge III k Skupnemu stališču 2006/318/SZVP:

(a)

podjetja, ki so v lasti ali pod nadzorom vlade Burme/Mjanmara ali javnih organov, družb, vključno z družbami, ustanovljenimi po zasebnem pravu, v katerih imajo organi oblasti večinski delež, in agencij navedene države;

| (b) | podjetja, ki so v lasti ali pod nadzorom posameznih članov vlade Burme/Mjanmara ali z njimi povezanih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov, ali |
| --- | --- |

(b)

podjetja, ki so v lasti ali pod nadzorom posameznih članov vlade Burme/Mjanmara ali z njimi povezanih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov, ali

| (c) | pravne osebe, subjekti ali organi, ki so v lasti ali pod nadzorom oziroma ki delujejo za ali v imenu podjetij iz točke (a) ali (b). |
| --- | --- |

(c)

pravne osebe, subjekti ali organi, ki so v lasti ali pod nadzorom oziroma ki delujejo za ali v imenu podjetij iz točke (a) ali (b).

Zato je Komisija na podlagi pooblastila iz člena 18(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 194/2008 (2) sprejela Uredbo Komisije (ES) št. 385/2008 (3), s katero se spremenita prilogi VI in VII k Uredbi Sveta (ES) št. 194/2008.

Uredba (ES) št. 385/2008 določa:

| 1. | zamrznitev vseh sredstev, drugega finančnega premoženja in gospodarskih virov, ki so v lasti oseb, skupin in subjektov iz Priloge VI ter neposredno ali posredno dajanje na razpolago kakršnih koli sredstev, drugega finančnega premoženja in gospodarskih virov le-tem ter |
| --- | --- |

1.

zamrznitev vseh sredstev, drugega finančnega premoženja in gospodarskih virov, ki so v lasti oseb, skupin in subjektov iz Priloge VI ter neposredno ali posredno dajanje na razpolago kakršnih koli sredstev, drugega finančnega premoženja in gospodarskih virov le-tem ter

| 2. | prepoved novih vlaganj v podjetja, pravne osebe, subjekte ali organe iz Priloge VII. |
| --- | --- |

2.

prepoved novih vlaganj v podjetja, pravne osebe, subjekte ali organe iz Priloge VII.

Zadevne osebe in subjekte iz Priloge VI je treba opozoriti, da lahko pri pristojnem organu zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot je navedeno na spletnih straneh iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 194/2008, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila v skladu s členom 13 navedene uredbe.

Zadevne osebe in subjekti lahko Svetu kadar koli predložijo prošnjo skupaj s kakršno koli dokumentacijo z namenom ponovne obravnave sklepa o njihovi vključitvi in ohranitvi na zgoraj navedenih seznamih, ter jo pošljejo na spodnji naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brussels |

Council of the European Union

rue de la Loi 175

B-1048 Brussels

Take prošnje se bodo obravnavale po njihovem prejemu. V zvezi s tem je treba zadevne osebe in subjekte opozoriti, da Svet v skladu s členom 9 Skupnega stališča 2006/318/SZVP te sezname stalno pregleduje.

Obenem je treba opozoriti, da je vsaki zadevni osebi oziroma subjektu omogočeno, da v skladu s pogoji iz člena 230(4) in (5) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti pri Sodišču prve stopnje izpodbija Uredbo (ES) št. 385/2008.

---

(1)  UL L 116, 29.4.2006, str. 77. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s Skupnim stališčem 2008/349/SZVP (UL L 116, 30.4.2008).

(2)  UL L 66, 10.3.2008, str. 1.

(3)  UL L 116, 30.4.2008, str. 5.

---

| 30.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/25

---

Obvestilo osebam, skupinam in organizacijam s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu

(2008/C 109/09)

Skupino Hofstadgroep, ki je na seznamu iz Sklepa Sveta 2007/868/ES z dne 20. decembra 2007, obveščamo o naslednjem.

Svet Evropske unije je ugotovil, da je vključitev navedene skupine na seznam oseb, skupin in organizacij, za katere veljajo omejevalni ukrepi, predvideni v Uredbi Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu, še vedno utemeljena. Zato bo Svet to skupino obdržal na seznamu.

Zadevno skupino obveščamo, da je Svet po sprejetju Sklepa 2007/868/ES dobil nove informacije, ki se nanašajo na ta seznam. Svet tudi po preučitvi teh informacij skupino namerava še naprej obdržati na seznamu in je ustrezno spremenil utemeljitev.

Zadevna skupina lahko pošlje zahtevo za revidirano utemeljitev Sveta, zakaj jo je vključil na navedeni seznam in jo obdržal na njem, na spodnji naslov:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| (za: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Bruselj |

Svet Evropske unije

(za: CP 931 designations)

Rue de la Loi 175

B-1048 Bruselj

Zadevna skupina lahko Svetu na zgornji naslov kadar koli pošlje zahtevo skupaj z morebitnimi dokazili za ponovno preučitev odločitve, da se vključi na seznam in obdrži na njem. Taka zahteva bo obravnavana po prejemu. Skupino obveščamo, da Svet v skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 2001/931/SZVP redno pregleduje seznam. Da bi zahteve preučili ob naslednjem pregledu, morajo biti predložene v roku enega meseca od datuma objave tega obvestila.

Na koncu zadevno skupino opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih ustrezne države članice oziroma ustreznih držav članic, navedenih na seznamu v prilogi k Uredbi, vloži prošnjo za pridobitev dovoljenja za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila v skladu s členom 5(2) Uredbe. Posodobljeni seznam pristojnih organov je na voljo na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

---

30.4.2008

| 30.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 109/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 109/s3

---

OBVESTILO

Dne 30. aprila 2008 bo v Uradnem listu Evropske unije C 109 A izšel „Skupni katalog sort zelenjavnic – četrti dodatek k 26. dopolnjeni izdaji“ in „Skupni katalog sort poljščin – četrti dodatek k 26. dopolnjeni izdaji“.

Naročniki Uradnega lista lahko brezplačno prejmete toliko kopij in jezikovnih različic tega uradnega lista, do kolikor izvodov ste kot naročnik upravičeni. Naprošamo vas, da natančno izpolnite spodnjo naročilnico in jo pošljete skupaj z vašo naročniško številko (koda, ki se nahaja na levi strani vsake nalepke in se začne z O/...). Brezplačni izvod tega uradnega lista je na voljo še eno leto po dnevu izdaje.

Če niste naročnik, lahko ta uradni list proti plačilu naročite pri eni od naših prodajnih služb (glej: http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).

Ta uradni list – kot tudi vse druge serije Uradnega lista (L, C, CA, CE) – lahko brezplačno najdete na spletišču: http://eur-lex.europa.eu.

Image

---