# Eiropas Savienības C 101/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 101 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 23. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 101

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 23. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2008/C 101/01 | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums saistībā ar Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par radiofrekvenču identifikāciju (Radio Frequency Identification — RFID) Eiropā — ceļā uz politikas izstrādi COM(2007) 96 | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

2008/C 101/01

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums saistībā ar Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par radiofrekvenču identifikāciju (Radio Frequency Identification — RFID) Eiropā — ceļā uz politikas izstrādi COM(2007) 96

Radio Frequency Identification

RFID

1

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2008/C 101/02 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 13 |
| 2008/C 101/03 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 17 |
| 2008/C 101/04 | Lietas ierosināšana (Lieta COMP/M.4980 — ABF/GBI Business) (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 101/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  ) | 21 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2008/C 101/02

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

13

2008/C 101/03

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

17

2008/C 101/04

Lietas ierosināšana (Lieta COMP/M.4980 — ABF/GBI Business) (
  1
  )

1

20

2008/C 101/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  )

1

21

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2008/C 101/06 | Euro maiņas kurss | 22 |
| 2008/C 101/07 | Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2007. gada 19. novembra sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/M.4662 — Syniverse/BSG — Ziņotājs: Francija | 23 |
| 2008/C 101/08 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.4662 — Syniverse/BSG (saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.) | 24 |
| 2008/C 101/09 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2007. gada 4. decembris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.4662 — Syniverse/BSG) (
  1
  ) | 25 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2008/C 101/10 | Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 30 |
| 2008/C 101/11 | Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 32 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2008/C 101/06

Euro maiņas kurss

22

2008/C 101/07

Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2007. gada 19. novembra sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/M.4662 — Syniverse/BSG — Ziņotājs: Francija

23

2008/C 101/08

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.4662 — Syniverse/BSG (saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

24

2008/C 101/09

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2007. gada 4. decembris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.4662 — Syniverse/BSG) (
  1
  )

1

25

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2008/C 101/10

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

30

2008/C 101/11

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

| 23.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/1

---

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums saistībā ar Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par radiofrekvenču identifikāciju (Radio Frequency Identification — RFID) Eiropā — ceļā uz politikas izstrādi COM(2007) 96

(2008/C 101/01)

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 286. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti un jo īpaši tās 41. pantu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2007. gada 15. martā pieņēma paziņojumu par radiofrekvenču identifikāciju (Radio Frequency Identification — RFID) — ceļā uz politikas izstrādi (1) (še turpmāk “paziņojums”). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 41. pantu, EDAU ir atbildīgs par Kopienas iestāžu un struktūru konsultēšanu visos jautājumos, kas ir saistīti ar personu datu apstrādi. Ievērojot minēto pantu, EDAU nāk klajā ar šo atzinumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 15. martā pieņēma paziņojumu par radiofrekvenču identifikāciju (Radio Frequency Identification — RFID) — ceļā uz politikas izstrādi (1) (še turpmāk “paziņojums”). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 41. pantu, EDAU ir atbildīgs par Kopienas iestāžu un struktūru konsultēšanu visos jautājumos, kas ir saistīti ar personu datu apstrādi. Ievērojot minēto pantu, EDAU nāk klajā ar šo atzinumu.

| 2. | Šis atzinums ir jāuzskata par EDAU reakciju uz paziņojumu, kā arī uz citām, pēc paziņojuma pieņemšanas veiktām darbībām radiofrekvenču identifikācijas jomā. Pie citām attiecīgām darbībām, kas ir ņemtas vērā šajā atzinumā, pieder:






  — | Komisijas 2007. gada 28. jūnija lēmums, ar ko izveido radiofrekvenču identifikācijas ekspertu grupu (Expert Group on Radio Frequency Identification) (2), kas ir tiešas paziņojuma sekas. Grupu dēvē arī par radiofrekvenču identifikācijā ieinteresēto personu grupu (RFID-Stakeholders Group). Saskaņā ar lēmuma 4. panta 4. punkta b) apakšpunktu EDAU piedalās grupas darbībā kā novērotājs. |
| --- | --- | --- |

2.

Šis atzinums ir jāuzskata par EDAU reakciju uz paziņojumu, kā arī uz citām, pēc paziņojuma pieņemšanas veiktām darbībām radiofrekvenču identifikācijas jomā. Pie citām attiecīgām darbībām, kas ir ņemtas vērā šajā atzinumā, pieder:

—

Komisijas 2007. gada 28. jūnija lēmums, ar ko izveido radiofrekvenču identifikācijas ekspertu grupu (Expert Group on Radio Frequency Identification) (2), kas ir tiešas paziņojuma sekas. Grupu dēvē arī par radiofrekvenču identifikācijā ieinteresēto personu grupu (RFID-Stakeholders Group). Saskaņā ar lēmuma 4. panta 4. punkta b) apakšpunktu EDAU piedalās grupas darbībā kā novērotājs.

| — | Padomes 2007. gada 22. marta rezolūcija par drošas Eiropas informācijas sabiedrības stratēģiju (strategy for a secure Information society in Europe) (3). |
| --- | --- |

—

Padomes 2007. gada 22. marta rezolūcija par drošas Eiropas informācijas sabiedrības stratēģiju (strategy for a secure Information society in Europe) (3).

| — | Eiropas Parlamenta ierosinātais projekts “Radiofrekvenču identifikācija un identitātes aizsardzība” (4). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta ierosinātais projekts “Radiofrekvenču identifikācija un identitātes aizsardzība” (4).

| — | 29. panta datu aizsardzības darba grupas 2007. gada jūnijā pieņemtais atzinums Nr. 4/2007 par personas datu jēdzienu (5). |
| --- | --- |

—

29. panta datu aizsardzības darba grupas 2007. gada jūnijā pieņemtais atzinums Nr. 4/2007 par personas datu jēdzienu (5).

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar darba programmu labākai datu aizsardzības direktīvas īstenošanai (6), un EDAU 2007. gada 25. jūlija atzinums par minēto paziņojumu (7). |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar darba programmu labākai datu aizsardzības direktīvas īstenošanai (6), un EDAU 2007. gada 25. jūlija atzinums par minēto paziņojumu (7).

| — | Komisijas pieņemtais projekts direktīvai, ar ko (inter alia) groza Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (8). |
| --- | --- |

—

Komisijas pieņemtais projekts direktīvai, ar ko (inter alia) groza Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (8).

| 3. | EDAU sveic Komisijas paziņojumu par radiofrekvenču identifikāciju, jo tajā ir aplūkotas galvenās problēmas, kas rodas radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju izvēršanas sakarā, reizē neaizmirstot svarīgākās ar privātumu un datu aizsardzību saistītās problēmas. Paziņojumam ir palīdzējuši konsekventi un rūpīgi sagatavošanās darbi. Patiesi, pirms šā paziņojuma ir notikuši pieci Komisijas pasūtīti tematiski semināri, kā arī atklātas, tiešsaistē notikušas konsultācijas (9) ar sabiedrību. |
| --- | --- |

3.

EDAU sveic Komisijas paziņojumu par radiofrekvenču identifikāciju, jo tajā ir aplūkotas galvenās problēmas, kas rodas radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju izvēršanas sakarā, reizē neaizmirstot svarīgākās ar privātumu un datu aizsardzību saistītās problēmas. Paziņojumam ir palīdzējuši konsekventi un rūpīgi sagatavošanās darbi. Patiesi, pirms šā paziņojuma ir notikuši pieci Komisijas pasūtīti tematiski semināri, kā arī atklātas, tiešsaistē notikušas konsultācijas (9) ar sabiedrību.

| 4. | EDAU piekrīt viedoklim, ka radiofrekvenču identifikācijas sistēmām varētu būt svarīga vieta, izvēršot informācijas sabiedrību, ko dažkārt dēvē par “lietu internetu”, un viņš arī pilnībā piekrīt paziņojuma 3.2. punktā paustajām bažām, ka radiofrekvenču identifikācijas sistēmas var apdraudēt indivīdu privātumu un datu aizsardzības tiesības. Patiesi, EDAU 2005. gada pārskatā norādīja, ka radiofrekvenču identifikācija līdz ar biometriju (biometrics), inteliģentām vidēm (ambient intelligence environments) un identitātes kontroles sistēmām (Identity Management Systems) ir tehnoloģiski jauninājumi, kas, paredzams, ļoti ietekmēs datu aizsardzību. |
| --- | --- |

4.

EDAU piekrīt viedoklim, ka radiofrekvenču identifikācijas sistēmām varētu būt svarīga vieta, izvēršot informācijas sabiedrību, ko dažkārt dēvē par “lietu internetu”, un viņš arī pilnībā piekrīt paziņojuma 3.2. punktā paustajām bažām, ka radiofrekvenču identifikācijas sistēmas var apdraudēt indivīdu privātumu un datu aizsardzības tiesības. Patiesi, EDAU 2005. gada pārskatā norādīja, ka radiofrekvenču identifikācija līdz ar biometriju (biometrics), inteliģentām vidēm (ambient intelligence environments) un identitātes kontroles sistēmām (Identity Management Systems) ir tehnoloģiski jauninājumi, kas, paredzams, ļoti ietekmēs datu aizsardzību.

| 5. | EDAU ir pārliecināts, ka radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju apguvi un plašu to pieņemšanu nodrošinās ne tikai to ērtības pievilcība vai piedāvātie jaunie pakalpojumi, bet to atvieglinās arī labi izstrādātu un konsekventu datu aizsardzības elementu radītie ieguvumi. |
| --- | --- |

5.

EDAU ir pārliecināts, ka radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju apguvi un plašu to pieņemšanu nodrošinās ne tikai to ērtības pievilcība vai piedāvātie jaunie pakalpojumi, bet to atvieglinās arī labi izstrādātu un konsekventu datu aizsardzības elementu radītie ieguvumi.

| 6. | Īsumā — EDAU atzīst radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģijas par būtiski jaunu tehnoloģijas attīstības pakāpi, kas Komisijas paziņojumā ir pelnīti raksturota kā vārti uz jaunu informācijas sabiedrības attīstības fāzi. |
| --- | --- |

6.

Īsumā — EDAU atzīst radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģijas par būtiski jaunu tehnoloģijas attīstības pakāpi, kas Komisijas paziņojumā ir pelnīti raksturota kā vārti uz jaunu informācijas sabiedrības attīstības fāzi.

| 7. | Jaunā pakāpe rada svarīgus jautājumus dažādās jomās, no kurām viena joma ir datu aizsardzība un privātums. Šajā EDAU atzinumā būs aplūkots tikai šis aspekts. |
| --- | --- |

7.

Jaunā pakāpe rada svarīgus jautājumus dažādās jomās, no kurām viena joma ir datu aizsardzība un privātums. Šajā EDAU atzinumā būs aplūkots tikai šis aspekts.

II.   ATZINUMA GALVENAIS UZSVARS

| 8. | Šajā atzinumā galvenais uzsvars ir likts uz iespējamām sekām, ko minētie jauninājumi var radīt datu aizsardzībai un privātumam. Pašlaik sekas nav skaidras arī tāpēc, ka radiofrekvenču identifikācijas sistēmu izstrāde un apguve tagad notiek pilnā sparā, un nekādi nav zināms, ar ko tā beigsies. |
| --- | --- |

8.

Šajā atzinumā galvenais uzsvars ir likts uz iespējamām sekām, ko minētie jauninājumi var radīt datu aizsardzībai un privātumam. Pašlaik sekas nav skaidras arī tāpēc, ka radiofrekvenču identifikācijas sistēmu izstrāde un apguve tagad notiek pilnā sparā, un nekādi nav zināms, ar ko tā beigsies.

| 9. | To ņemot vērā, EDAU pieeja ir šāda:






  — | Pirmkārt, ir jānoskaidro, kādas būs radiofrekvenču identifikācijas sistēmu izvēršanas praktiskās sekas datu aizsardzībai un privātumam. |
| --- | --- | --- |

9.

To ņemot vērā, EDAU pieeja ir šāda:

—

Pirmkārt, ir jānoskaidro, kādas būs radiofrekvenču identifikācijas sistēmu izvēršanas praktiskās sekas datu aizsardzībai un privātumam.

| — | Otrkārt, sekas ir jākonkretizē, ņemot vērā esošo datu aizsardzības un privātuma tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

—

Otrkārt, sekas ir jākonkretizē, ņemot vērā esošo datu aizsardzības un privātuma tiesisko regulējumu.

| — | Treškārt, EDAU pievēršas jautājumam, vai minētās sekas prasa īpašākus noteikumus, lai risinātu datu aizsardzības problēmas, ko rada radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju lietojums. EDAU bija jau izvirzījis šo problēmu atzinumā, kas bija izstrādāts saistībā ar paziņojumu par datu aizsardzības direktīvu, un šajā atzinumā tai pievērsīsies rūpīgāk. |
| --- | --- |

—

Treškārt, EDAU pievēršas jautājumam, vai minētās sekas prasa īpašākus noteikumus, lai risinātu datu aizsardzības problēmas, ko rada radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju lietojums. EDAU bija jau izvirzījis šo problēmu atzinumā, kas bija izstrādāts saistībā ar paziņojumu par datu aizsardzības direktīvu, un šajā atzinumā tai pievērsīsies rūpīgāk.

| 10. | Ar šādu pieeju EDAU tiecas izvērst domu, lai, konstruējot un apgūstot radiofrekvenču identifikācijas sistēmas, būtu ņemtas vērā pamatotas datu aizsardzības un privātuma intereses. |
| --- | --- |

10.

Ar šādu pieeju EDAU tiecas izvērst domu, lai, konstruējot un apgūstot radiofrekvenču identifikācijas sistēmas, būtu ņemtas vērā pamatotas datu aizsardzības un privātuma intereses.

III.   RADIOFREKVENČU IDENTIFIKĀCIJAS SISTĒMU IZVĒRŠANAS SEKAS

Radiofrekvenču identifikācijas sistēmas un birkas

| 11. | Kaut arī — kā jau teikts — notikumi rit savu gaitu un iznākums nav zināms, ir viegli aprakstīt šo notikumu pamatiezīmes no viedokļa, kā tie ietekmē datu aizsardzību. |
| --- | --- |

11.

Kaut arī — kā jau teikts — notikumi rit savu gaitu un iznākums nav zināms, ir viegli aprakstīt šo notikumu pamatiezīmes no viedokļa, kā tie ietekmē datu aizsardzību.

| 12. | Izvērtējot iespējamus radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģijas datu aizsardzības un privātuma aspektus, ļoti svarīgi ir aplūkot ne tikai radiofrekvenču identifikācijas birkas, bet arī visu radiofrekvenču identifikācijas infrastruktūru: birkas, birku lasītājus, tīklu, atsauces datu bāzi un datu bāzi, kur glabājas birkas un birku lasītāja sastatījumā iegūtie dati. Paziņojuma sākumā jau īsi norādīts, ka radiofrekvenču identifikācija nav tikai elektroniskas birkas, tālab datu aizsardzības jautājumi neaprobežosies tikai ar birkām, bet attieksies uz visām radiofrekvenču identifikācijas infrastruktūras daļām. Patiesi, vajadzības brīdī katram tās elementam ir nozīme, īstenojot Eiropas datu aizsardzības tiesisko regulējumu. Tos stimulēs svarīgākās tendences topošajā informācijas sabiedrībā, piemēram, gandrīz neierobežots joslas platums, visur esoši tīkla savienojumi un bezgalīga datu uzglabāšanas iekārtu ietilpība. |
| --- | --- |

12.

Izvērtējot iespējamus radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģijas datu aizsardzības un privātuma aspektus, ļoti svarīgi ir aplūkot ne tikai radiofrekvenču identifikācijas birkas, bet arī visu radiofrekvenču identifikācijas infrastruktūru: birkas, birku lasītājus, tīklu, atsauces datu bāzi un datu bāzi, kur glabājas birkas un birku lasītāja sastatījumā iegūtie dati. Paziņojuma sākumā jau īsi norādīts, ka radiofrekvenču identifikācija nav tikai elektroniskas birkas, tālab datu aizsardzības jautājumi neaprobežosies tikai ar birkām, bet attieksies uz visām radiofrekvenču identifikācijas infrastruktūras daļām. Patiesi, vajadzības brīdī katram tās elementam ir nozīme, īstenojot Eiropas datu aizsardzības tiesisko regulējumu. Tos stimulēs svarīgākās tendences topošajā informācijas sabiedrībā, piemēram, gandrīz neierobežots joslas platums, visur esoši tīkla savienojumi un bezgalīga datu uzglabāšanas iekārtu ietilpība.

Radiofrekvenču identifikācijas sistēmu un birku radītās sekas

| 13. | Kaut arī ir vajadzīga plašāka pieeja, kā uzsvērts iepriekšējā punktā, dažādi iemesli liek vispirms pievērsties radiofrekvenču identifikācijas lietojumam priekšmetu līmenī, piemēram, mazumtirdzniecībā piestiprinot birkas patēriņa precēm. Nav šaubu, ka ir paredzams — radiofrekvenču identifikāciju lietos aizvien vairāk — un tas, šķiet, nozīmē soli pretim lietojumam ļoti daudzās jomās. Atšķirībā no citiem radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem, kas ir šaurāki vai aprobežojas ar konkrētu jomu, birku piestiprināšanai priekšmetu līmenī ir izredzes kļūt par masveidīgu tirgus parādību. Radiofrekvenču identifikācijas birkas jau tagad piestiprina daudzām patēriņa precēm. Ar to ir saistīts tas, ka to lietojums ietekmēs ļoti daudzus cilvēkus, kuru personas datus droši vien apstrādās ik reizi, kad viņi pirks kādu preci ar iestrādātu radiofrekvenču identifikācijas birku. |
| --- | --- |

13.

Kaut arī ir vajadzīga plašāka pieeja, kā uzsvērts iepriekšējā punktā, dažādi iemesli liek vispirms pievērsties radiofrekvenču identifikācijas lietojumam priekšmetu līmenī, piemēram, mazumtirdzniecībā piestiprinot birkas patēriņa precēm. Nav šaubu, ka ir paredzams — radiofrekvenču identifikāciju lietos aizvien vairāk — un tas, šķiet, nozīmē soli pretim lietojumam ļoti daudzās jomās. Atšķirībā no citiem radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem, kas ir šaurāki vai aprobežojas ar konkrētu jomu, birku piestiprināšanai priekšmetu līmenī ir izredzes kļūt par masveidīgu tirgus parādību. Radiofrekvenču identifikācijas birkas jau tagad piestiprina daudzām patēriņa precēm. Ar to ir saistīts tas, ka to lietojums ietekmēs ļoti daudzus cilvēkus, kuru personas datus droši vien apstrādās ik reizi, kad viņi pirks kādu preci ar iestrādātu radiofrekvenču identifikācijas birku.

| 14. | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sekām, ko lietu īpašniekiem radīs tām piestiprinātās radiofrekvenču identifikācijas birkas. Radiofrekvenču identifikācijas sistēmas varētu mākslīgi paplašināt lietu īpašnieku attiecības ar lietām. Kad minētās attiecības ir paplašinātas, īpašnieka datus var caurskatīt un viņu klasificēt kā “cilvēku ar mazu budžetu” vai “pievilcīgu mērķi” turpmākiem darījumiem; pārliecīga konkrētu datu piesaiste (one-to-one attribution) (10) var likt viņu “automātiski sodīt par konkrētu uzvedību” (uzlikt pienākumu nodot pārstrādei otrreizējas izejvielas, atkritumus, utt.). Indivīdus nevajadzētu pakļaut nelabvēlīgiem automatizēti pieņemtiem lēmumiem. Šī radiofrekvenču identifikācijas spēja darbojas kā katalizators, palielinot iespējamību, ka informācijas sabiedrībā drīz pienāks stāvoklis, kurā lēmumus pieņems automatizēti un kurā tehnoloģiju ļaunprātīgi izmantos, lai regulētu cilvēku uzvedību. |
| --- | --- |

14.

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sekām, ko lietu īpašniekiem radīs tām piestiprinātās radiofrekvenču identifikācijas birkas. Radiofrekvenču identifikācijas sistēmas varētu mākslīgi paplašināt lietu īpašnieku attiecības ar lietām. Kad minētās attiecības ir paplašinātas, īpašnieka datus var caurskatīt un viņu klasificēt kā “cilvēku ar mazu budžetu” vai “pievilcīgu mērķi” turpmākiem darījumiem; pārliecīga konkrētu datu piesaiste (one-to-one attribution) (10) var likt viņu “automātiski sodīt par konkrētu uzvedību” (uzlikt pienākumu nodot pārstrādei otrreizējas izejvielas, atkritumus, utt.). Indivīdus nevajadzētu pakļaut nelabvēlīgiem automatizēti pieņemtiem lēmumiem. Šī radiofrekvenču identifikācijas spēja darbojas kā katalizators, palielinot iespējamību, ka informācijas sabiedrībā drīz pienāks stāvoklis, kurā lēmumus pieņems automatizēti un kurā tehnoloģiju ļaunprātīgi izmantos, lai regulētu cilvēku uzvedību.

| 15. | Dati, kas glabājas radiofrekvenču identifikācijas birkā vai ko tā rada, var būt personas dati, kā definēts datu aizsardzības direktīvas 2. pantā. Piemēram, ceļojumos izmantotās viedkartēs var būt identifikācijas informācija, kā arī informācija par dokumenta turētāja jaunākajiem ceļojumiem. Ja negodīgs cilvēks gribētu izsekot citus, pietiktu pareizi izvietot birku lasītājus, un tie informētu par karšu turētāju pārvietošanos, tādējādi ielaužoties viņu privātajā dzīvē un informācijā par konkrēto personu. |
| --- | --- |

15.

Dati, kas glabājas radiofrekvenču identifikācijas birkā vai ko tā rada, var būt personas dati, kā definēts datu aizsardzības direktīvas 2. pantā. Piemēram, ceļojumos izmantotās viedkartēs var būt identifikācijas informācija, kā arī informācija par dokumenta turētāja jaunākajiem ceļojumiem. Ja negodīgs cilvēks gribētu izsekot citus, pietiktu pareizi izvietot birku lasītājus, un tie informētu par karšu turētāju pārvietošanos, tādējādi ielaužoties viņu privātajā dzīvē un informācijā par konkrēto personu.

| 16. | Līdzīgi privātuma apdraudējumi ir iespējami pat tad, ja radiofrekvenču identifikācijas birkās glabātajā informācijā nav cilvēku vārdu. Pie patēriņa precēm pievienotās radiofrekvenču identifikācijas birkās ir unikāli identitātes dati (ID) — un, ja katrā birkā ir unikāli identitātes dati, to identifikāciju var izmantot novērošanā. Piemēram, ja kāds valkā pulksteni, kam ir radiofrekvenču identifikācijas birka ar ID numuru, tas var arī noderēt par unikālu pulksteņa valkātāja identifikatoru, kaut arī viņa identitāte nebūtu zināma. Atkarībā no tā, kā informāciju lieto un kā to sastata ar pašu pulksteni vai cilvēku, direktīva varētu būtu vai nu piemērojama, vai ne. Direktīva būtu piemērojama, piemēram, ja tiktu iegūta tāda informācija par cilvēku atrašanās vietu, kuru varētu izmantot, lai uzraudzītu šo cilvēku uzvedību, vai, piemēram, lai diferencētu cenas, liegtu cilvēkiem kādu piekļuvi vai arī sūtītu viņiem reklāmu pret viņu gribu. |
| --- | --- |

16.

Līdzīgi privātuma apdraudējumi ir iespējami pat tad, ja radiofrekvenču identifikācijas birkās glabātajā informācijā nav cilvēku vārdu. Pie patēriņa precēm pievienotās radiofrekvenču identifikācijas birkās ir unikāli identitātes dati (ID) — un, ja katrā birkā ir unikāli identitātes dati, to identifikāciju var izmantot novērošanā. Piemēram, ja kāds valkā pulksteni, kam ir radiofrekvenču identifikācijas birka ar ID numuru, tas var arī noderēt par unikālu pulksteņa valkātāja identifikatoru, kaut arī viņa identitāte nebūtu zināma. Atkarībā no tā, kā informāciju lieto un kā to sastata ar pašu pulksteni vai cilvēku, direktīva varētu būtu vai nu piemērojama, vai ne. Direktīva būtu piemērojama, piemēram, ja tiktu iegūta tāda informācija par cilvēku atrašanās vietu, kuru varētu izmantot, lai uzraudzītu šo cilvēku uzvedību, vai, piemēram, lai diferencētu cenas, liegtu cilvēkiem kādu piekļuvi vai arī sūtītu viņiem reklāmu pret viņu gribu.

| 17. | Tādā sakarā jānodrošina, lai radiofrekvenču identifikāciju lietotu līdz ar tehnoloģijas pasākumiem, kas ir vajadzīgi, lai mazinātu iespējamību, ka informāciju var negribot atklāt. Pie tādiem pasākumiem var piederēt prasība radiofrekvenču identifikācijas infrastruktūru, konkrēti radiofrekvenču identifikācijas birkas, konstruēt tā, lai novērstu tādu iespējamību. Piemēram, var lietot tādas radiofrekvenču identifikācijas birkas, kas reaģē uz deaktivācijas komandu (“kill command”) un kuras var atslēgt. Tāda iespējamība būs sīkāk izskatīta šā atzinuma IV nodaļā. |
| --- | --- |

17.

Tādā sakarā jānodrošina, lai radiofrekvenču identifikāciju lietotu līdz ar tehnoloģijas pasākumiem, kas ir vajadzīgi, lai mazinātu iespējamību, ka informāciju var negribot atklāt. Pie tādiem pasākumiem var piederēt prasība radiofrekvenču identifikācijas infrastruktūru, konkrēti radiofrekvenču identifikācijas birkas, konstruēt tā, lai novērstu tādu iespējamību. Piemēram, var lietot tādas radiofrekvenču identifikācijas birkas, kas reaģē uz deaktivācijas komandu (“kill command”) un kuras var atslēgt. Tāda iespējamība būs sīkāk izskatīta šā atzinuma IV nodaļā.

| 18. | Tā kā radiofrekvenču identifikācijas sistēmas ļauj izsekot preces pēc pārdošanas, ir radušās jaunas problēmas debatēs par privātumu. Patiesi, analizējot to sekas, būs jāņem vērā divi elementi: par cik ļoti personisku ir uzskatāms attiecīgais priekšmets un kāda ir tā mobilitāte (11). |
| --- | --- |

18.

Tā kā radiofrekvenču identifikācijas sistēmas ļauj izsekot preces pēc pārdošanas, ir radušās jaunas problēmas debatēs par privātumu. Patiesi, analizējot to sekas, būs jāņem vērā divi elementi: par cik ļoti personisku ir uzskatāms attiecīgais priekšmets un kāda ir tā mobilitāte (11).

| 19. | Vajadzīgajā riska analīzē priekšmeta kalpošanas laiks arī varētu būt papildu faktors, kas var palīdzēt kvantitatīvi analizēt potenciālus privātuma apdraudējumus. Ņemot vērā, ka birkas varbūt neatslēgs, ar galalietotājiem domātām precēm, kam ir ilgs kalpošanas laiks, varēs no preces īpašnieka savākt vairāk saistītu datu un sastādīt krietni precīzāku profilu. No otras puses, īss priekšmeta, piemēram, limonādes bundžas, kalpošanas laiks no ražošanas līdz pārstrādes stadijai var radīt mazākus draudus, un tālab pasākumi varētu būt vieglāki nekā precēm, kam kalpošanas laiks ir daudz ilgāks. |
| --- | --- |

19.

Vajadzīgajā riska analīzē priekšmeta kalpošanas laiks arī varētu būt papildu faktors, kas var palīdzēt kvantitatīvi analizēt potenciālus privātuma apdraudējumus. Ņemot vērā, ka birkas varbūt neatslēgs, ar galalietotājiem domātām precēm, kam ir ilgs kalpošanas laiks, varēs no preces īpašnieka savākt vairāk saistītu datu un sastādīt krietni precīzāku profilu. No otras puses, īss priekšmeta, piemēram, limonādes bundžas, kalpošanas laiks no ražošanas līdz pārstrādes stadijai var radīt mazākus draudus, un tālab pasākumi varētu būt vieglāki nekā precēm, kam kalpošanas laiks ir daudz ilgāks.

Radiofrekvenču identifikācijas sistēmu izvietošanas radītas privātuma un datu aizsardzības problēmas

| 20. | Lai labāk izprastu sekas, ko radiofrekvenču identifikācijas sistēmas rada privātumam un datu aizsardzībai, var nošķirt piecus galvenos privātuma un drošības jautājumus. |
| --- | --- |

20.

Lai labāk izprastu sekas, ko radiofrekvenču identifikācijas sistēmas rada privātumam un datu aizsardzībai, var nošķirt piecus galvenos privātuma un drošības jautājumus.

| 21. | Pirmā problēma ir datu subjekta identifikācija. Vairāk nekā pirms sešdesmit gadiem radiofrekvenču identifikācijas birku uzdevums bija “identificēt — vai tuvojas draugs vai ienaidnieks (“Identify the Friend or Foe”)”. Tagad radiofrekvenču identifikācijas sistēmas var ne tikai identificēt vispārējus kāda priekšmeta elementus, bet arī var galu galā ļaut identificēt konkrētas personas, un tālab tas jādara datu aizsardzībai draudzīgi. |
| --- | --- |

21.

Pirmā problēma ir datu subjekta identifikācija. Vairāk nekā pirms sešdesmit gadiem radiofrekvenču identifikācijas birku uzdevums bija “identificēt — vai tuvojas draugs vai ienaidnieks (“Identify the Friend or Foe”)”. Tagad radiofrekvenču identifikācijas sistēmas var ne tikai identificēt vispārējus kāda priekšmeta elementus, bet arī var galu galā ļaut identificēt konkrētas personas, un tālab tas jādara datu aizsardzībai draudzīgi.

| 22. | Otrā problēma ir datu apstrādātāja(-u) identifikācija. Radiofrekvenču identifikācijas sistēmu gadījumā identificēt datu apstrādātāju, kā definēts datu aizsardzības direktīvas 2. panta d) punktā, varētu būt grūtāk, un tālab tas ir rūpīgāk jāanalizē. Tomēr identificēt datu apstrādātāju joprojām ir būtiski svarīgs pasākums, nosakot pienākumus katram attiecīgam darbību veicējam, kam vajadzēs ievērot datu aizsardzības tiesisko regulējumu. Birkas kalpošanas laikā datu apstrādātāji, kas apstrādā datus, vairākkārt varētu mainīties — atkarībā no papildu pakalpojumiem, ko var sniegt saistībā ar priekšmetu, kam piestiprināta birka. |
| --- | --- |

22.

Otrā problēma ir datu apstrādātāja(-u) identifikācija. Radiofrekvenču identifikācijas sistēmu gadījumā identificēt datu apstrādātāju, kā definēts datu aizsardzības direktīvas 2. panta d) punktā, varētu būt grūtāk, un tālab tas ir rūpīgāk jāanalizē. Tomēr identificēt datu apstrādātāju joprojām ir būtiski svarīgs pasākums, nosakot pienākumus katram attiecīgam darbību veicējam, kam vajadzēs ievērot datu aizsardzības tiesisko regulējumu. Birkas kalpošanas laikā datu apstrādātāji, kas apstrādā datus, vairākkārt varētu mainīties — atkarībā no papildu pakalpojumiem, ko var sniegt saistībā ar priekšmetu, kam piestiprināta birka.

| 23. | Trešā problēma ir tāda, ka aizvien mazāka nozīme ir ierastajam personiskās un sabiedriskās jomas nošķīrumam. Kaut arī personiskās un sabiedriskās jomas nošķīrums arī pagātnē ne vienmēr ir bijis skaidrs, lielākā daļa cilvēku apzinās savstarpējās robežas (un pelēko zonu robežas), un pieņem informētus vai intuitīvus lēmumus, kā attiecīgi rīkoties. Saskaņā ar Hall viedokli (12) personisko telpu parasti izprot kā fizisku attālumu no pārējiem. Privātuma regulāciju var uzskatīt arī par dinamisku robežu nospraušanu (13). Tālab nav brīnums, ka birku saziņa, izmantojot radioviļņus, kā arī iespējamība tās lasīt ārpus tiešas redzamības loka, rada problēmas privātumam, jo noārda ierastās robežas un to regulāciju. Patiesi, pastāv bažas, ka cilvēki daļēji vai pilnībā var zaudēt kontroli pār spējām personiskai telpai novilkt robežas, ko līdz šim ir varējuši. Tāpēc arī pirmo radiofrekvenču identifikācijas sistēmu lasījuma diapazons ir izpelnījies uzbrukumus gan no to atbalstītājiem, gan noliedzējiem. |
| --- | --- |

23.

Trešā problēma ir tāda, ka aizvien mazāka nozīme ir ierastajam personiskās un sabiedriskās jomas nošķīrumam. Kaut arī personiskās un sabiedriskās jomas nošķīrums arī pagātnē ne vienmēr ir bijis skaidrs, lielākā daļa cilvēku apzinās savstarpējās robežas (un pelēko zonu robežas), un pieņem informētus vai intuitīvus lēmumus, kā attiecīgi rīkoties. Saskaņā ar Hall viedokli (12) personisko telpu parasti izprot kā fizisku attālumu no pārējiem. Privātuma regulāciju var uzskatīt arī par dinamisku robežu nospraušanu (13). Tālab nav brīnums, ka birku saziņa, izmantojot radioviļņus, kā arī iespējamība tās lasīt ārpus tiešas redzamības loka, rada problēmas privātumam, jo noārda ierastās robežas un to regulāciju. Patiesi, pastāv bažas, ka cilvēki daļēji vai pilnībā var zaudēt kontroli pār spējām personiskai telpai novilkt robežas, ko līdz šim ir varējuši. Tāpēc arī pirmo radiofrekvenču identifikācijas sistēmu lasījuma diapazons ir izpelnījies uzbrukumus gan no to atbalstītājiem, gan noliedzējiem.

| 24. | Ceturtā problēma ir saistīta ar radiofrekvenču identifikācijas birku lielumu un fiziskām īpašībām. Tā kā birkām noteikti jābūt mazām un lētām, drošības pasākumi, ko varētu izvērst no šī radiofrekvenču identifikācijas sistēmu aspekta, apjoma ziņā noteikti būs ierobežoti. Tomēr arī tas saziņas aspekts, ka tajā izmanto radioviļņus, nevis saziņu pa vadiem, rada veselu grupu apdraudējumu, un tālab ir jāizvirza papildu drošības prasības. |
| --- | --- |

24.

Ceturtā problēma ir saistīta ar radiofrekvenču identifikācijas birku lielumu un fiziskām īpašībām. Tā kā birkām noteikti jābūt mazām un lētām, drošības pasākumi, ko varētu izvērst no šī radiofrekvenču identifikācijas sistēmu aspekta, apjoma ziņā noteikti būs ierobežoti. Tomēr arī tas saziņas aspekts, ka tajā izmanto radioviļņus, nevis saziņu pa vadiem, rada veselu grupu apdraudējumu, un tālab ir jāizvirza papildu drošības prasības.

| 25. | Piektā problēma ir nepietiekama datu apstrādes pārskatāmība. Radiofrekvenču identifikācijas sistēmu izmantojums var ļaut nemanāmi vākt un apstrādāt informāciju, ko var izmantot konkrētu personu profilu izstrādei. Tādas sekas var labi demonstrēt, radiofrekvenču identifikācijas sistēmas salīdzinot ar mobiliem telefoniem, jo tādus salīdzinājumus izdara aizvien biežāk. No vienas puses, mobilos telefonos ir pieļautas ļoti augsta līmeņa tehnoloģijas — neatkarīgi no tā, ka potenciāli tās rada nopietnus privātuma apdraudējumus. Varētu secināt, ka radiofrekvenču identifikāciju pieļaus tieši tāpat. No otras puses, ir jāuzsver, ka mobilie telefoni ir labi pamanāmi priekšmeti, kurus galalietotāji turklāt var kontrolēt — tos var izslēgt. Radiofrekvenču identifikācijas gadījumā tā nav. |
| --- | --- |

25.

Piektā problēma ir nepietiekama datu apstrādes pārskatāmība. Radiofrekvenču identifikācijas sistēmu izmantojums var ļaut nemanāmi vākt un apstrādāt informāciju, ko var izmantot konkrētu personu profilu izstrādei. Tādas sekas var labi demonstrēt, radiofrekvenču identifikācijas sistēmas salīdzinot ar mobiliem telefoniem, jo tādus salīdzinājumus izdara aizvien biežāk. No vienas puses, mobilos telefonos ir pieļautas ļoti augsta līmeņa tehnoloģijas — neatkarīgi no tā, ka potenciāli tās rada nopietnus privātuma apdraudējumus. Varētu secināt, ka radiofrekvenču identifikāciju pieļaus tieši tāpat. No otras puses, ir jāuzsver, ka mobilie telefoni ir labi pamanāmi priekšmeti, kurus galalietotāji turklāt var kontrolēt — tos var izslēgt. Radiofrekvenču identifikācijas gadījumā tā nav.

| 26. | Kaut arī nemanāma informācijas vākšana un apstrāde — kā iepriekš minēts — var būt likumīga, ir arī iespējams, un dažos apstākļos pat visnotaļ iespējams, ka notiks nelikumīga tādu datu vākšana un apstrāde. |
| --- | --- |

26.

Kaut arī nemanāma informācijas vākšana un apstrāde — kā iepriekš minēts — var būt likumīga, ir arī iespējams, un dažos apstākļos pat visnotaļ iespējams, ka notiks nelikumīga tādu datu vākšana un apstrāde.

| 27. | Šajā nodaļā ietvertie skaidrojumi ļauj izdarīt šādu secinājumu. Plašs radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģijas lietojums ir būtiski jauns un var nopietni ietekmēt mūsu sabiedrību un pamattiesību aizsardzību mūsu sabiedrībā, piemēram, privātuma un personas datu aizsardzību. Radiofrekvenču identifikācija var izraisīt pārmaiņas no kvalitātes aspekta. |
| --- | --- |

27.

Šajā nodaļā ietvertie skaidrojumi ļauj izdarīt šādu secinājumu. Plašs radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģijas lietojums ir būtiski jauns un var nopietni ietekmēt mūsu sabiedrību un pamattiesību aizsardzību mūsu sabiedrībā, piemēram, privātuma un personas datu aizsardzību. Radiofrekvenču identifikācija var izraisīt pārmaiņas no kvalitātes aspekta.

IV.   SEKU NOSKAIDROŠANA

Ievads

| 28. | Šajā nodaļā uzmanība būs galvenokārt pievērsta tam, kā radiofrekvenču identifikācija iespaido mūsu sabiedrības pamattiesību, piemēram, privātuma un personas datu, aizsardzību. Analīze būs izvērsta divās pakāpēs, un pirmā no tām būs īss apraksts, kā saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu ir aizsargātas minētās pamattiesības. Otrajā pakāpē EDAU sīkāk aplūkos iespējas pilnībā izmantot pašreizējo tiesisko regulējumu. Tāda doma jau ir ietverta atzinumā, kas dots saistībā ar paziņojumu par datu aizsardzības direktīvu, — “pilnībā īstenot direktīvu”. |
| --- | --- |

28.

Šajā nodaļā uzmanība būs galvenokārt pievērsta tam, kā radiofrekvenču identifikācija iespaido mūsu sabiedrības pamattiesību, piemēram, privātuma un personas datu, aizsardzību. Analīze būs izvērsta divās pakāpēs, un pirmā no tām būs īss apraksts, kā saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu ir aizsargātas minētās pamattiesības. Otrajā pakāpē EDAU sīkāk aplūkos iespējas pilnībā izmantot pašreizējo tiesisko regulējumu. Tāda doma jau ir ietverta atzinumā, kas dots saistībā ar paziņojumu par datu aizsardzības direktīvu, — “pilnībā īstenot direktīvu”.

| 29. | Sākumpunkts ir šāds — jaunas tehnoloģijas, piemēram, radiofrekvenču identifikācijas sistēmas, noteikti ietekmē efektīvam datu aizsardzības tiesiskam regulējumam izvirzītās prasības. Tāpat arī vajadzība efektīvi aizsargāt indivīdu personas datus var uzlikt lietojuma ierobežojumus tādām jaunām tehnoloģijām. Tādējādi mijdarbība ir divējāda — tehnoloģija ietekmē tiesību aktus, un tiesību akti ietekmē tehnoloģiju (14). |
| --- | --- |

29.

Sākumpunkts ir šāds — jaunas tehnoloģijas, piemēram, radiofrekvenču identifikācijas sistēmas, noteikti ietekmē efektīvam datu aizsardzības tiesiskam regulējumam izvirzītās prasības. Tāpat arī vajadzība efektīvi aizsargāt indivīdu personas datus var uzlikt lietojuma ierobežojumus tādām jaunām tehnoloģijām. Tādējādi mijdarbība ir divējāda — tehnoloģija ietekmē tiesību aktus, un tiesību akti ietekmē tehnoloģiju (14).

Pamattiesību aizsardzība

| 30. | Pirmkārt, pamattiesības uz privātumu un datu aizsardzību Eiropas Savienībā garantē juridisks pamats, kas ir vajadzīgs, jo mums ir darīšana ar tiesībām, kas ir atzītas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā. Attiecīgais juridiskais pamats datu aizsardzībai un radiofrekvenču identifikācijai būtībā ir datu aizsardzības direktīva 95/46/EK un e-privātuma direktīva 2002/58/EK (15). |
| --- | --- |

30.

Pirmkārt, pamattiesības uz privātumu un datu aizsardzību Eiropas Savienībā garantē juridisks pamats, kas ir vajadzīgs, jo mums ir darīšana ar tiesībām, kas ir atzītas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā. Attiecīgais juridiskais pamats datu aizsardzībai un radiofrekvenču identifikācijai būtībā ir datu aizsardzības direktīva 95/46/EK un e-privātuma direktīva 2002/58/EK (15).

| 31. | Vispārējais juridiskais pamats datu aizsardzībai, kas ir fiksēts Direktīvā 95/46/EK, attiecas uz radiofrekvenču identifikāciju, ciktāl radiofrekvenču identifikācijas sistēmu apstrādāti dati atbilst personas datu definīcijai. Kaut arī dažos gadījumos radiofrekvenču identifikācijas ierīcēs noteikti apstrādā personas datus un tās neapšaubāmi ir datu aizsardzības direktīvas darbības lokā, ir arī tādi lietojumi, kad nešķiet, ka noteikti būtu piemērojama datu aizsardzības direktīva. 29. panta datu aizsardzības darba grupas atzinumā Nr. 4/2007 par personas datu jēdzienu ir mēģināts palīdzēt skaidrāk un vispāratzītāk izstrādāt personas datu jēdziena izpratni un tādējādi mazināt neskaidrības (16). |
| --- | --- |

31.

Vispārējais juridiskais pamats datu aizsardzībai, kas ir fiksēts Direktīvā 95/46/EK, attiecas uz radiofrekvenču identifikāciju, ciktāl radiofrekvenču identifikācijas sistēmu apstrādāti dati atbilst personas datu definīcijai. Kaut arī dažos gadījumos radiofrekvenču identifikācijas ierīcēs noteikti apstrādā personas datus un tās neapšaubāmi ir datu aizsardzības direktīvas darbības lokā, ir arī tādi lietojumi, kad nešķiet, ka noteikti būtu piemērojama datu aizsardzības direktīva. 29. panta datu aizsardzības darba grupas atzinumā Nr. 4/2007 par personas datu jēdzienu ir mēģināts palīdzēt skaidrāk un vispāratzītāk izstrādāt personas datu jēdziena izpratni un tādējādi mazināt neskaidrības (16).

| 32. | Ciktāl ir runa par e-privātuma direktīvu, stāvoklis ir šāds. Joprojām nav skaidrs, vai šī direktīva attiecas uz radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem. Tāpēc Komisijas 2007. gada 13. novembrī iesniegtajā direktīvas grozījumu priekšlikumā ir noteikums, kura mērķis ir konkretizēt, ka minētā direktīva tiešām attiecas uz dažiem radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem. Tomēr tā var neattiekties uz citiem radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem, jo minētā direktīva attiecas tikai uz personas datu apstrādi saistībā ar atklātībā pieejamu elektronisku saziņas pakalpojumu sniegšanu sabiedriskos saziņas tīklos. |
| --- | --- |

32.

Ciktāl ir runa par e-privātuma direktīvu, stāvoklis ir šāds. Joprojām nav skaidrs, vai šī direktīva attiecas uz radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem. Tāpēc Komisijas 2007. gada 13. novembrī iesniegtajā direktīvas grozījumu priekšlikumā ir noteikums, kura mērķis ir konkretizēt, ka minētā direktīva tiešām attiecas uz dažiem radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem. Tomēr tā var neattiekties uz citiem radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem, jo minētā direktīva attiecas tikai uz personas datu apstrādi saistībā ar atklātībā pieejamu elektronisku saziņas pakalpojumu sniegšanu sabiedriskos saziņas tīklos.

| 33. | Personas datu aizsardzību var papildināt ar veselu pašregulatīvu instrumentu klāstu (ar nejuridisku pamatu). Tādu instrumentu lietojums ir aktīvi atbalstīts abās direktīvās, jo īpaši datu aizsardzības direktīvas 27. pantā, kurā ir paredzēts, ka dalībvalstis un Komisija atbalsta uzvedības kodeksu izstrādi, lai palīdzētu pareizi īstenot minēto direktīvu. Turklāt pašregulatīvi instrumenti varētu palīdzēt efektīvā datu aizsardzības direktīvas 17. pantā un e-privātuma direktīvas 14. pantā paredzēto drošības pasākumu īstenošanā. |
| --- | --- |

33.

Personas datu aizsardzību var papildināt ar veselu pašregulatīvu instrumentu klāstu (ar nejuridisku pamatu). Tādu instrumentu lietojums ir aktīvi atbalstīts abās direktīvās, jo īpaši datu aizsardzības direktīvas 27. pantā, kurā ir paredzēts, ka dalībvalstis un Komisija atbalsta uzvedības kodeksu izstrādi, lai palīdzētu pareizi īstenot minēto direktīvu. Turklāt pašregulatīvi instrumenti varētu palīdzēt efektīvā datu aizsardzības direktīvas 17. pantā un e-privātuma direktīvas 14. pantā paredzēto drošības pasākumu īstenošanā.

Pilnīgs esošās sistēmas īstenojums

| 34. | Atzinumā, kas dots saistībā ar paziņojumu par datu aizsardzības direktīvu, ir uzskaitīti vairāki līdzekļi, ko var izmantot, lai direktīvu labāk īstenotu. Lielākā daļa šajā atzinumā minēto līdzekļu, kas neuzliek saistības, ir svarīgi radiofrekvenču identifikācijai, piemēram, interpretatīvi paziņojumi vai citādi paziņojumi, labākās prakses veicināšana, datu aizsardzības zīmogu lietojums un pieaicinātu trešo pušu veikti privātuma auditi. Iespējamība pieņemt īpašus noteikumus par radiofrekvenču identifikāciju būs aplūkota V nodaļā. Uzlabojumi gan ir iespējami arī pašreizējā sistēmā. |
| --- | --- |

34.

Atzinumā, kas dots saistībā ar paziņojumu par datu aizsardzības direktīvu, ir uzskaitīti vairāki līdzekļi, ko var izmantot, lai direktīvu labāk īstenotu. Lielākā daļa šajā atzinumā minēto līdzekļu, kas neuzliek saistības, ir svarīgi radiofrekvenču identifikācijai, piemēram, interpretatīvi paziņojumi vai citādi paziņojumi, labākās prakses veicināšana, datu aizsardzības zīmogu lietojums un pieaicinātu trešo pušu veikti privātuma auditi. Iespējamība pieņemt īpašus noteikumus par radiofrekvenču identifikāciju būs aplūkota V nodaļā. Uzlabojumi gan ir iespējami arī pašreizējā sistēmā.

Pašregulatīvi instrumenti

| 35. | EDAU ir vienisprātis ar Komisiju, ka pirmajā fāzē pareizi ir atvēlēt vietu pašregulācijai, ļaujot ieinteresētām pusēm ātri izveidot juridiski atbilstīgu vidi, tādējādi palīdzot veidot drošāku juridisko vidi. |
| --- | --- |

35.

EDAU ir vienisprātis ar Komisiju, ka pirmajā fāzē pareizi ir atvēlēt vietu pašregulācijai, ļaujot ieinteresētām pusēm ātri izveidot juridiski atbilstīgu vidi, tādējādi palīdzot veidot drošāku juridisko vidi.

| 36. | Paredzams, ka Komisija saziņā ar radiofrekvenču identifikācijā ieinteresēto personu grupu stimulēs un vadīs minēto pašregulācijas procesu. Šajā sakarā EDAU apliecina gandarījumu par paziņojumā solīto ieteikumu, kurā, paredzams, būs konkrētas pamatnostādnes, kā izstrādāt “principus, kas valstu varasiestādēm un citām ieinteresētām pusēm būtu jāpiemēro, lietojot radiofrekvenču identifikāciju”. |
| --- | --- |

36.

Paredzams, ka Komisija saziņā ar radiofrekvenču identifikācijā ieinteresēto personu grupu stimulēs un vadīs minēto pašregulācijas procesu. Šajā sakarā EDAU apliecina gandarījumu par paziņojumā solīto ieteikumu, kurā, paredzams, būs konkrētas pamatnostādnes, kā izstrādāt “principus, kas valstu varasiestādēm un citām ieinteresētām pusēm būtu jāpiemēro, lietojot radiofrekvenču identifikāciju”.

| 37. | Paziņojumā ir paredzēts, ka pašregulācija notiek, izmantojot uzvedības kodeksu vai labākās prakses kodeksu. Pēc EDAU domām, neatkarīgi no tā, kādā formā notiek pašregulācija, tai būtu:






  — | Jādod konkrēta un praktiska vadība jautājumos par konkrētiem radiofrekvenču identifikācijas lietojuma tipiem un tātad jāpalīdz ievērot datu aizsardzības tiesisko regulējumu. |
| --- | --- | --- |

37.

Paziņojumā ir paredzēts, ka pašregulācija notiek, izmantojot uzvedības kodeksu vai labākās prakses kodeksu. Pēc EDAU domām, neatkarīgi no tā, kādā formā notiek pašregulācija, tai būtu:

—

Jādod konkrēta un praktiska vadība jautājumos par konkrētiem radiofrekvenču identifikācijas lietojuma tipiem un tātad jāpalīdz ievērot datu aizsardzības tiesisko regulējumu.

| — | Jārisina konkrēti datu aizsardzības jautājumi un problēmas, kas rodas plaša radiofrekvenču identifikācijas lietojuma sakarā. |
| --- | --- |

—

Jārisina konkrēti datu aizsardzības jautājumi un problēmas, kas rodas plaša radiofrekvenču identifikācijas lietojuma sakarā.

| — | Jāpalīdz visā Eiropas Savienībā vienoti un saskaņoti īstenot datu aizsardzības direktīvu tieši tajā jomā, kurā, paredzams, visā Eiropas Savienībā izmantos tā paša tipa radiofrekvenču identifikāciju. |
| --- | --- |

—

Jāpalīdz visā Eiropas Savienībā vienoti un saskaņoti īstenot datu aizsardzības direktīvu tieši tajā jomā, kurā, paredzams, visā Eiropas Savienībā izmantos tā paša tipa radiofrekvenču identifikāciju.

| — | Jābūt tādai, ko lieto visas nozīmīgākās ieinteresētās personas. Tās neievērošanai būtu jārada negatīvas (iespējams, finanšu) sekas. |
| --- | --- |

—

Jābūt tādai, ko lieto visas nozīmīgākās ieinteresētās personas. Tās neievērošanai būtu jārada negatīvas (iespējams, finanšu) sekas.

| 38. | EDAU īpaši izceļ vienu jautājumu, kurā pašregulācija būs īpaši lietderīga. Tādiem radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem, kuros jāapstrādā personas dati, ar datu aizsardzības direktīvu datu apstrādātājiem ir uzlikti dažādi pienākumi, jo īpaši saskaņā ar 17. pantu (daru apstrādes drošība) un saskaņā ar 7. pantu (vajadzība apstrādāt datus vienīgi ar attiecīgu juridisko pamatojumu). Saskaņā ar minētajiem noteikumiem datu apstrādātājiem no vienas puses ir jāparedz pasākumi, lai novērstu neatļautu datu atklāšanu. No otras puses, datu apstrādātājiem ir jānodrošina, lai datu apstrāde, piemēram, no birku lasītājiem iegūtas informācijas atklāšana attiecīgos gadījumos notiktu vienīgi ar informētu tā cilvēka piekrišanu, uz ko attiecas dati. |
| --- | --- |

38.

EDAU īpaši izceļ vienu jautājumu, kurā pašregulācija būs īpaši lietderīga. Tādiem radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem, kuros jāapstrādā personas dati, ar datu aizsardzības direktīvu datu apstrādātājiem ir uzlikti dažādi pienākumi, jo īpaši saskaņā ar 17. pantu (daru apstrādes drošība) un saskaņā ar 7. pantu (vajadzība apstrādāt datus vienīgi ar attiecīgu juridisko pamatojumu). Saskaņā ar minētajiem noteikumiem datu apstrādātājiem no vienas puses ir jāparedz pasākumi, lai novērstu neatļautu datu atklāšanu. No otras puses, datu apstrādātājiem ir jānodrošina, lai datu apstrāde, piemēram, no birku lasītājiem iegūtas informācijas atklāšana attiecīgos gadījumos notiktu vienīgi ar informētu tā cilvēka piekrišanu, uz ko attiecas dati.

| 39. | Tādus datu aizsardzības direktīvas noteikumus var interpretēt kā tādus, kas prasa radiofrekvenču identifikācijas ierīces izvietot, kad panākti vajadzīgie tehniskie risinājumi, lai novērstu vai mazinātu negribētas datu atklāšanas iespējamību un nodrošināt, ka datu apstrāde vai pārsūtīšana attiecīgos gadījumos notiek tikai saskaņā ar informētu piekrišanu. EDAU uzskata, ka tāds pienākums (t.i., piemērot vajadzīgos tehniskos risinājumus, lai novērstu vai mazinātu negribētas datu atklāšanas iespējamību), kā arī tas, ka minētais pienākums uzliek saistības radiofrekvenču identifikācijas ierīču izvietotājiem, būs vēl nopietnāks un skaidrāks, ja minēto prasību iekļaus iepriekš minētajā iecerētajā uzvedības kodeksā vai labākās prakses kodeksā. Minēto iemeslu dēļ EDAU nopietni iesaka Komisijas ieteikumā iekļaut tādu datu aizsardzības direktīvas interpretāciju, kurā būtu uzsvērts, ka pastāv pienākums radiofrekvenču identifikācijas ierīces izvietot, ievērojot vajadzīgos tehnoloģiskos pasākumus, lai novērstu negribētu informācijas vākšanu vai atklāšanu. |
| --- | --- |

39.

Tādus datu aizsardzības direktīvas noteikumus var interpretēt kā tādus, kas prasa radiofrekvenču identifikācijas ierīces izvietot, kad panākti vajadzīgie tehniskie risinājumi, lai novērstu vai mazinātu negribētas datu atklāšanas iespējamību un nodrošināt, ka datu apstrāde vai pārsūtīšana attiecīgos gadījumos notiek tikai saskaņā ar informētu piekrišanu. EDAU uzskata, ka tāds pienākums (t.i., piemērot vajadzīgos tehniskos risinājumus, lai novērstu vai mazinātu negribētas datu atklāšanas iespējamību), kā arī tas, ka minētais pienākums uzliek saistības radiofrekvenču identifikācijas ierīču izvietotājiem, būs vēl nopietnāks un skaidrāks, ja minēto prasību iekļaus iepriekš minētajā iecerētajā uzvedības kodeksā vai labākās prakses kodeksā. Minēto iemeslu dēļ EDAU nopietni iesaka Komisijas ieteikumā iekļaut tādu datu aizsardzības direktīvas interpretāciju, kurā būtu uzsvērts, ka pastāv pienākums radiofrekvenču identifikācijas ierīces izvietot, ievērojot vajadzīgos tehnoloģiskos pasākumus, lai novērstu negribētu informācijas vākšanu vai atklāšanu.

Vajadzība pēc norādījumiem

| 40. | EDAU iesaka Komisijai ciešā sadarbībā ar radiofrekvenču identifikācijas ekspertu grupu (RFID Expert Group) izstrādāt vienu vai vairākus dokumentus ar skaidriem norādījumiem, kā pašreizējo tiesisko regulējumu piemērot radiofrekvenču identifikācijas vidē. Norādījumos vajadzētu praktiski paredzēt, kā ievērot datu aizsardzības direktīvā un e-privātuma direktīvā izklāstītos principus. Runājot par vispārēju pieeju norādījumiem un to konkrētam saturam, EDAU ir šādi ierosinājumi. |
| --- | --- |

40.

EDAU iesaka Komisijai ciešā sadarbībā ar radiofrekvenču identifikācijas ekspertu grupu (RFID Expert Group) izstrādāt vienu vai vairākus dokumentus ar skaidriem norādījumiem, kā pašreizējo tiesisko regulējumu piemērot radiofrekvenču identifikācijas vidē. Norādījumos vajadzētu praktiski paredzēt, kā ievērot datu aizsardzības direktīvā un e-privātuma direktīvā izklāstītos principus. Runājot par vispārēju pieeju norādījumiem un to konkrētam saturam, EDAU ir šādi ierosinājumi.

| 41. | Norādījumiem, kuros būs noteikti radiofrekvenču identifikācijas lietojuma principi, būtu jābūt pietiekami konkretizētiem, un tajos jāizmanto katrai konkrētai lietojuma jomai piemērota pieeja. Pieeja — “viens lielums der visiem (one size fits all)” neatbildīs iecerei nodrošināt skaidru un vienotu sistēmu. Tā vietā norādījumu jomai ir jāaprobežojas ar skaidri norobežotu radiofrekvenču identifikācijas lietojumu konkrētās jomās. |
| --- | --- |

41.

Norādījumiem, kuros būs noteikti radiofrekvenču identifikācijas lietojuma principi, būtu jābūt pietiekami konkretizētiem, un tajos jāizmanto katrai konkrētai lietojuma jomai piemērota pieeja. Pieeja — “viens lielums der visiem (one size fits all)” neatbildīs iecerei nodrošināt skaidru un vienotu sistēmu. Tā vietā norādījumu jomai ir jāaprobežojas ar skaidri norobežotu radiofrekvenču identifikācijas lietojumu konkrētās jomās.

| 42. | Turklāt pamatnostādnēs būtu jāierosina praktiskas un efektīvas metodes, kā izstrādāt paņēmienus un standartus, lai radiofrekvenču identifikācijas sistēmas labāk atbilstu datu aizsardzības tiesiskajam regulējumam un ar kuriem veicinās sistēmā integrētas privātās dzīves aizsardzības (“privacy by design”) tehnoloģijas izmantojumu. |
| --- | --- |

42.

Turklāt pamatnostādnēs būtu jāierosina praktiskas un efektīvas metodes, kā izstrādāt paņēmienus un standartus, lai radiofrekvenču identifikācijas sistēmas labāk atbilstu datu aizsardzības tiesiskajam regulējumam un ar kuriem veicinās sistēmā integrētas privātās dzīves aizsardzības (“privacy by design”) tehnoloģijas izmantojumu.

| 43. | Radiofrekvenču identifikācijas vidē izmantojot pašreizējo tiesisko regulējumu, īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai darbotos datu aizsardzības principi un pienākumi, kuri attiecas uz radiofrekvenču identifikācijas ierīcēs iegūtu datu apstrādātājiem. Īpaši svarīgi ir šādi pienākumi un principi:






  — | Princips, kas paredz tiesības uz informāciju, arī tiesības zināt, kad dati ir vākti, izmantojot birku lasītājus, un attiecīgos gadījumos — zināt, ka precēm ir piestiprinātas birkas. |
| --- | --- | --- |

43.

Radiofrekvenču identifikācijas vidē izmantojot pašreizējo tiesisko regulējumu, īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai darbotos datu aizsardzības principi un pienākumi, kuri attiecas uz radiofrekvenču identifikācijas ierīcēs iegūtu datu apstrādātājiem. Īpaši svarīgi ir šādi pienākumi un principi:

—

Princips, kas paredz tiesības uz informāciju, arī tiesības zināt, kad dati ir vākti, izmantojot birku lasītājus, un attiecīgos gadījumos — zināt, ka precēm ir piestiprinātas birkas.

| — | Piekrišanas jēdziens — kā viens no juridiskiem datu apstrādes pamatojumiem. Tāds jēdziens iegūst konkrētas aprises pienākumā atslēgt radiofrekvenču identifikācijas birkas pārdošanas vietā, ja vien datu subjekts nav piekritis, ka tas nenotiek (17). Tiesības atslēgt radiofrekvenču identifikācijas birkas arī palīdz garantēt informācijas drošību, t.i., nodrošināt, lai datus, ko apstrādā, izmantojot radiofrekvenču identifikācijas birkas, negribēti neatklāj trešām personām. |
| --- | --- |

—

Piekrišanas jēdziens — kā viens no juridiskiem datu apstrādes pamatojumiem. Tāds jēdziens iegūst konkrētas aprises pienākumā atslēgt radiofrekvenču identifikācijas birkas pārdošanas vietā, ja vien datu subjekts nav piekritis, ka tas nenotiek (17). Tiesības atslēgt radiofrekvenču identifikācijas birkas arī palīdz garantēt informācijas drošību, t.i., nodrošināt, lai datus, ko apstrādā, izmantojot radiofrekvenču identifikācijas birkas, negribēti neatklāj trešām personām.

| — | Cilvēku tiesības nodrošināt, lai par viņiem nepieņem nelabvēlīgus lēmumus, balstoties tikai uz automatizētu konkrēta personiska profila datu apstrādi. |
| --- | --- |

—

Cilvēku tiesības nodrošināt, lai par viņiem nepieņem nelabvēlīgus lēmumus, balstoties tikai uz automatizētu konkrēta personiska profila datu apstrādi.

| 44. | Ciktāl ir runa par tiesībām uz informāciju, norādījumos būtu jānosaka, ka cilvēkiem ir jāsniedz informācija par viņu personas datu apstrādi. Konkrēti, viņi būtu citastarp jābrīdina par i) to, ka tuvumā atrodas birku lasītāji un tuvumā ir aktivētas radiofrekvenču identifikācijas birkas — uz precēm vai to iesaiņojuma; ii) to, kādas sekas to tuvums rada no informācijas vākšanas viedokļa, un iii) to, kādām vajadzībām lietos savākto informāciju. |
| --- | --- |

44.

Ciktāl ir runa par tiesībām uz informāciju, norādījumos būtu jānosaka, ka cilvēkiem ir jāsniedz informācija par viņu personas datu apstrādi. Konkrēti, viņi būtu citastarp jābrīdina par i) to, ka tuvumā atrodas birku lasītāji un tuvumā ir aktivētas radiofrekvenču identifikācijas birkas — uz precēm vai to iesaiņojuma; ii) to, kādas sekas to tuvums rada no informācijas vākšanas viedokļa, un iii) to, kādām vajadzībām lietos savākto informāciju.

| 45. | Uzdruku lietojums var būt labs informēšanas pasākums. Uzdrukas var izmantot, lai brīdinātu par to, ka tuvumā ir birku lasītāji un radiofrekvenču identifikācijas birkas, kam paredzēts saglabāt aktivitāti. Tomēr ar uzdruku lietojumu vien nepietiks, lai nodrošinātu godīgu informācijas apstrādi, kas prasa, lai datu subjektus informētu skaidri un saprotami. Uzdruku lietojums būtu jāuzskata par pasākumu, ar ko papildināt sīkāk sniegtu informāciju. |
| --- | --- |

45.

Uzdruku lietojums var būt labs informēšanas pasākums. Uzdrukas var izmantot, lai brīdinātu par to, ka tuvumā ir birku lasītāji un radiofrekvenču identifikācijas birkas, kam paredzēts saglabāt aktivitāti. Tomēr ar uzdruku lietojumu vien nepietiks, lai nodrošinātu godīgu informācijas apstrādi, kas prasa, lai datu subjektus informētu skaidri un saprotami. Uzdruku lietojums būtu jāuzskata par pasākumu, ar ko papildināt sīkāk sniegtu informāciju.

Stūrakmens: princips, kas paredz brīvprātīgu iesaisti

| 46. | Priekšnoteikumam būtu jābūt tādam — visos svarīgākajos radiofrekvenču identifikācijas lietojumos princips, kas paredz brīvprātīgu iesaisti, būtu jārespektē un jāīsteno pārdošanas vietās. Ļaut radiofrekvenču identifikācijas birkām turpināt raidīt informāciju, kad atstāta pārdošanas vieta, būtu nelikumīgi, ja datu apstrādātājam nav attiecīga juridiska pamatojuma. Attiecīgs juridisks pamatojums normālos apstākļos būtu a) datu subjekta piekrišana vai b) ja datu atklāšana būtu vajadzīga, lai sniegtu kādus pakalpojumus, ko konkrēti un brīvi būtu lūdzis attiecīgais cilvēks (18). Abus juridiskos pamatojumus tad varētu atzīt par brīvprātīgu iesaisti. |
| --- | --- |

46.

Priekšnoteikumam būtu jābūt tādam — visos svarīgākajos radiofrekvenču identifikācijas lietojumos princips, kas paredz brīvprātīgu iesaisti, būtu jārespektē un jāīsteno pārdošanas vietās. Ļaut radiofrekvenču identifikācijas birkām turpināt raidīt informāciju, kad atstāta pārdošanas vieta, būtu nelikumīgi, ja datu apstrādātājam nav attiecīga juridiska pamatojuma. Attiecīgs juridisks pamatojums normālos apstākļos būtu a) datu subjekta piekrišana vai b) ja datu atklāšana būtu vajadzīga, lai sniegtu kādus pakalpojumus, ko konkrēti un brīvi būtu lūdzis attiecīgais cilvēks (18). Abus juridiskos pamatojumus tad varētu atzīt par brīvprātīgu iesaisti.

| 47. | Saskaņā ar principu, kas paredz brīvprātīgu iesaisti, birkas būtu jāatslēdz pārdošanas punktā, ja cilvēks, kas ir nopircis preci ar piestiprinātu birku, negrib, lai tā paliek aktīva. Īstenojot tiesības atstāt birku aktīvu, cilvēks piekristu tam, ka turpinās viņa datu apstrāde, piemēram, nākamajā datu apstrādātāja apmeklējumā turpinās datu pārsūtīšana uz birku lasītāju. |
| --- | --- |

47.

Saskaņā ar principu, kas paredz brīvprātīgu iesaisti, birkas būtu jāatslēdz pārdošanas punktā, ja cilvēks, kas ir nopircis preci ar piestiprinātu birku, negrib, lai tā paliek aktīva. Īstenojot tiesības atstāt birku aktīvu, cilvēks piekristu tam, ka turpinās viņa datu apstrāde, piemēram, nākamajā datu apstrādātāja apmeklējumā turpinās datu pārsūtīšana uz birku lasītāju.

| 48. | Lai aptvertu aizvien lielāko radiofrekvenču identifikācijas lietojumu dažādību un veicinātu jaunu, novatorisku uzņēmējdarbības modeļu izstrādi, EDAU uzsver to, cik svarīga ir elastīga pieeja. Elastīgums ir jānodrošina, īstenojot principu, kas paredz brīvprātīgu iesaisti. |
| --- | --- |

48.

Lai aptvertu aizvien lielāko radiofrekvenču identifikācijas lietojumu dažādību un veicinātu jaunu, novatorisku uzņēmējdarbības modeļu izstrādi, EDAU uzsver to, cik svarīga ir elastīga pieeja. Elastīgums ir jānodrošina, īstenojot principu, kas paredz brīvprātīgu iesaisti.

| 49. | Iespējas īstenot principu, kas paredz brīvprātīgu iesaisti, ir daudzas un dažādas. Piemēram, kā alternatīvu birku noņemšanai varētu paredzēt, ka birkas bloķētu, padarītu uz laiku nedarbīgas vai — saskaņā ar drošības politikas modeli, ko dēvē par “atdzīvināma pīlēna modeli (resurrecting duckling model)” (19), — konkrētu birku saistītu ar konkrētu lietotāju. Tādas birkas gadījumā, kurai ir īss kalpošanas laiks, birkas adresi, kas precīzi norāda uz datubāzē glabātu informāciju, varētu arī dzēst no atsauces datu bāzes, izvairoties no turpmākas birkas savāktu papildu datu apstrādes. |
| --- | --- |

49.

Iespējas īstenot principu, kas paredz brīvprātīgu iesaisti, ir daudzas un dažādas. Piemēram, kā alternatīvu birku noņemšanai varētu paredzēt, ka birkas bloķētu, padarītu uz laiku nedarbīgas vai — saskaņā ar drošības politikas modeli, ko dēvē par “atdzīvināma pīlēna modeli (resurrecting duckling model)” (19), — konkrētu birku saistītu ar konkrētu lietotāju. Tādas birkas gadījumā, kurai ir īss kalpošanas laiks, birkas adresi, kas precīzi norāda uz datubāzē glabātu informāciju, varētu arī dzēst no atsauces datu bāzes, izvairoties no turpmākas birkas savāktu papildu datu apstrādes.

| 50. | Nobeigumā — kaut arī EDAU apgalvo, ka princips, kas paredz brīvprātīgu iesaisti pārdošanas punktā, saskaņā ar datu aizsardzības direktīvu lielākajā daļā gadījumu jau pastāv kā juridiskas saistības, ir nopietni iemesli sīkāk izstrādāt šīs saistības pašregulatīvos instrumentos, arī, lai nodrošinātu to, ka principu īstenos ar pašiem piemērotākajiem paņēmieniem. Konkrēta īstenošana noteikti ir vajadzīga tādos radiofrekvenču identifikācijas lietojumos, kas neietilpst datu aizsardzības direktīvas darbības jomā. |
| --- | --- |

50.

Nobeigumā — kaut arī EDAU apgalvo, ka princips, kas paredz brīvprātīgu iesaisti pārdošanas punktā, saskaņā ar datu aizsardzības direktīvu lielākajā daļā gadījumu jau pastāv kā juridiskas saistības, ir nopietni iemesli sīkāk izstrādāt šīs saistības pašregulatīvos instrumentos, arī, lai nodrošinātu to, ka principu īstenos ar pašiem piemērotākajiem paņēmieniem. Konkrēta īstenošana noteikti ir vajadzīga tādos radiofrekvenču identifikācijas lietojumos, kas neietilpst datu aizsardzības direktīvas darbības jomā.

Vajadzība pēc integrētas privātās dzīves aizsardzības (“privacy by design”)

| 51. | Lai mazinātu apdraudējumus privātumam un datu aizsardzībai, Komisijas paziņojuma 3.2. daļā (6. lappuse) ir atbalstīta doma par agrīnā posma izstrādes kritēriju izveidi un pieņemšanu. EDAU sveic tādu pieeju. Patiesi, tas, ka būs pieņemti izstrādes parametri un kritēriji, ko dēvē arī par labākajiem pieejamajiem paņēmieniem (Best Available Techniques — BAT), efektīvi palīdzēs datu aizsardzības regulācijā un drošības prasību izstrādē. Tehnoloģisku un organizatorisku kritēriju apzināšana — ja tos bieži pārskatīs — stiprinās privātuma un drošības prasību simbiozes modeli, ko izstrādā Eiropas Savienība. |
| --- | --- |

51.

Lai mazinātu apdraudējumus privātumam un datu aizsardzībai, Komisijas paziņojuma 3.2. daļā (6. lappuse) ir atbalstīta doma par agrīnā posma izstrādes kritēriju izveidi un pieņemšanu. EDAU sveic tādu pieeju. Patiesi, tas, ka būs pieņemti izstrādes parametri un kritēriji, ko dēvē arī par labākajiem pieejamajiem paņēmieniem (Best Available Techniques — BAT), efektīvi palīdzēs datu aizsardzības regulācijā un drošības prasību izstrādē. Tehnoloģisku un organizatorisku kritēriju apzināšana — ja tos bieži pārskatīs — stiprinās privātuma un drošības prasību simbiozes modeli, ko izstrādā Eiropas Savienība.

| 52. | Pareizi noteikti labākie pieejamie radiofrekvenču identifikācijas sistēmu privātuma un drošības paņēmieni arī būs paši svarīgākie, veidojot uzticamu vidi, un tas palīdzēs galalietotājiem tos plaši pieņemt, kā arī veicinās Eiropas rūpniecības konkurētspēju. |
| --- | --- |

52.

Pareizi noteikti labākie pieejamie radiofrekvenču identifikācijas sistēmu privātuma un drošības paņēmieni arī būs paši svarīgākie, veidojot uzticamu vidi, un tas palīdzēs galalietotājiem tos plaši pieņemt, kā arī veicinās Eiropas rūpniecības konkurētspēju.

| 53. | Process, kā radiofrekvenču identifikācijas sistēmām izvēlēties labākos pieejamos paņēmienus, būtu jāstimulē ar privātuma un drošības ietekmes novērtējumiem, un šajā jomā ir jāpieliek nopietnāki pūliņi. EDAU atzīst, ka Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (European Network and Information Security Agency — ENISA) līdz ar Eiropas Komisijas apvienotajiem pētniecības centriem, saistībā ar svarīgākajiem ieinteresētajiem nozares pārstāvjiem var dot ieguldījumu minētās labākās prakses apzināšanā un tādu metodoloģiju izstrādē. Nesen sākot projektu “tehniskas radiofrekvenču identifikācijas pamatnostādnes (technical Guidelines RFID)”, Vācijas Federatīvais informācijas drošības birojs (Office for Information Security — BSI) (20) ir devis labu, uzskatāmu labāko pieejamo paņēmienu piemēru, ko tagad vajadzētu izvērst Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

53.

Process, kā radiofrekvenču identifikācijas sistēmām izvēlēties labākos pieejamos paņēmienus, būtu jāstimulē ar privātuma un drošības ietekmes novērtējumiem, un šajā jomā ir jāpieliek nopietnāki pūliņi. EDAU atzīst, ka Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (European Network and Information Security Agency — ENISA) līdz ar Eiropas Komisijas apvienotajiem pētniecības centriem, saistībā ar svarīgākajiem ieinteresētajiem nozares pārstāvjiem var dot ieguldījumu minētās labākās prakses apzināšanā un tādu metodoloģiju izstrādē. Nesen sākot projektu “tehniskas radiofrekvenču identifikācijas pamatnostādnes (technical Guidelines RFID)”, Vācijas Federatīvais informācijas drošības birojs (Office for Information Security — BSI) (20) ir devis labu, uzskatāmu labāko pieejamo paņēmienu piemēru, ko tagad vajadzētu izvērst Eiropas mērogā.

| 54. | Standartiem arī var būt ārkārtīgi svarīga nozīme, lai drīzumā pieņemtu integrētas privātās dzīves aizsardzības principu. Komisijai tālab būtu jādod ieguldījums privātuma un datu aizsardzības elementu izveidē, izstrādājot starptautiskus radiofrekvenču identifikācijas standartus. 29. panta darba grupas darba dokumentā (21) par radiofrekvenču identifikāciju ir skaidri rādīta iespējamība, ka standarti palīdzēs radīt privātumam draudzīgas radiofrekvenču identifikācijas sistēmas. |
| --- | --- |

54.

Standartiem arī var būt ārkārtīgi svarīga nozīme, lai drīzumā pieņemtu integrētas privātās dzīves aizsardzības principu. Komisijai tālab būtu jādod ieguldījums privātuma un datu aizsardzības elementu izveidē, izstrādājot starptautiskus radiofrekvenču identifikācijas standartus. 29. panta darba grupas darba dokumentā (21) par radiofrekvenču identifikāciju ir skaidri rādīta iespējamība, ka standarti palīdzēs radīt privātumam draudzīgas radiofrekvenču identifikācijas sistēmas.

| 55. | Turklāt EDAU ir gandarīts par Komisijas nostāju jautājumā par radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju pētniecību un izstrādi un vajadzību mazināt apdraudējumus privātumam. Patiesi, integrētas privātās dzīves aizsardzības princips ir jāievieš pašā agrīnākajā tehnoloģiju attīstības stadijā, jo tā tās labāk saskanētu ar datu aizsardzības tiesisko regulējumu. EDAU, kā īsi norādīts viņa 2006. gada pārskatā, iesaistīsies šajos centienos, konkrētos gadījumos nākot klajā ar atzinumiem un padomiem par projektiem saistībā ar 7. pamatprogrammu (2007–2013). |
| --- | --- |

55.

Turklāt EDAU ir gandarīts par Komisijas nostāju jautājumā par radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju pētniecību un izstrādi un vajadzību mazināt apdraudējumus privātumam. Patiesi, integrētas privātās dzīves aizsardzības princips ir jāievieš pašā agrīnākajā tehnoloģiju attīstības stadijā, jo tā tās labāk saskanētu ar datu aizsardzības tiesisko regulējumu. EDAU, kā īsi norādīts viņa 2006. gada pārskatā, iesaistīsies šajos centienos, konkrētos gadījumos nākot klajā ar atzinumiem un padomiem par projektiem saistībā ar 7. pamatprogrammu (2007–2013).

V.   VAI IR VAJADZĪGI ĪPAŠI JURIDISKI PASĀKUMI?

| 56. | Var nepietikt ar pašregulāciju, lai pilnībā īstenotu esošo datu aizsardzības un privātuma sistēmu. Pat, ja pašregulācija atbilst iepriekš minētajām prasībām, to lieto brīvprātīgi, un par apietu pašregulāciju ne vienmēr var efektīvi uzlikt sankcijas. Turklāt, lai nodrošinātu aizsardzību cilvēku tiesībām uz privātumu un datu aizsardzību, varbūt tomēr būs vajadzīgi tiesību akti, kas uzliek saistības. Vēl jo vairāk tas būs vajadzīgs, ja pašregulācijas pieeja neizdotos. |
| --- | --- |

56.

Var nepietikt ar pašregulāciju, lai pilnībā īstenotu esošo datu aizsardzības un privātuma sistēmu. Pat, ja pašregulācija atbilst iepriekš minētajām prasībām, to lieto brīvprātīgi, un par apietu pašregulāciju ne vienmēr var efektīvi uzlikt sankcijas. Turklāt, lai nodrošinātu aizsardzību cilvēku tiesībām uz privātumu un datu aizsardzību, varbūt tomēr būs vajadzīgi tiesību akti, kas uzliek saistības. Vēl jo vairāk tas būs vajadzīgs, ja pašregulācijas pieeja neizdotos.

| 57. | Būtiski svarīgs jautājums ir — noteikt, kādi juridiski instrumenti ir vajadzīgi, lai nodrošinātu efektīvu radiofrekvenču identifikācijas ierīču izvietojumu ar vajadzīgajiem tehniskajiem risinājumiem, novēršot vai mazinot apdraudējumus datu aizsardzībai un privātumam, un to, ka atbildīgie datu apstrādātāji veic pietiekamus pasākumus, lai ievērotu pienākumus, ko uzliek esoši tiesiskie regulējumi. Tas liek uzdot dažus papildjautājumus:






  — | vai ir vajadzīgi īpaši noteikumi? |
| --- | --- | --- |

57.

Būtiski svarīgs jautājums ir — noteikt, kādi juridiski instrumenti ir vajadzīgi, lai nodrošinātu efektīvu radiofrekvenču identifikācijas ierīču izvietojumu ar vajadzīgajiem tehniskajiem risinājumiem, novēršot vai mazinot apdraudējumus datu aizsardzībai un privātumam, un to, ka atbildīgie datu apstrādātāji veic pietiekamus pasākumus, lai ievērotu pienākumus, ko uzliek esoši tiesiskie regulējumi. Tas liek uzdot dažus papildjautājumus:

—

vai ir vajadzīgi īpaši noteikumi?

| — | ja ir, vai tos var pieņemt saskaņā ar esošo juridisko pamatu, piemēram, izmantojot esošās komitoloģijas procedūras? |
| --- | --- |

—

ja ir, vai tos var pieņemt saskaņā ar esošo juridisko pamatu, piemēram, izmantojot esošās komitoloģijas procedūras?

| — | vai arī ir vajadzīgs jauns juridisks instruments, lai nodrošinātu efektīvu tādu radiofrekvenču identifikācijas ierīču izvietojumu, kurās būtu iestrādātas privātuma aizsardzības tehnoloģijas. |
| --- | --- |

—

vai arī ir vajadzīgs jauns juridisks instruments, lai nodrošinātu efektīvu tādu radiofrekvenču identifikācijas ierīču izvietojumu, kurās būtu iestrādātas privātuma aizsardzības tehnoloģijas.

| 58. | Šajā nodaļā uzmanība būs pievērsta iespējām izdot tiesību aktus, kas uzliek saistības saskaņā ar esošo tiesisko regulējumu, savukārt VI nodaļā — tā kā tas ir atsevišķs jautājums — būs pārrunāta jauna juridiska instrumenta vajadzība. |
| --- | --- |

58.

Šajā nodaļā uzmanība būs pievērsta iespējām izdot tiesību aktus, kas uzliek saistības saskaņā ar esošo tiesisko regulējumu, savukārt VI nodaļā — tā kā tas ir atsevišķs jautājums — būs pārrunāta jauna juridiska instrumenta vajadzība.

| 59. | Pirmkārt, īpaša uzmanība būtu jāpievērš Direktīvas 95/46/EK 17. pantam, Direktīvas 2002/58/EK 14. panta 3. punktam un Direktīvas 99/5/EK 3. panta 3. punkta c) apakšpunktam. 14. panta 3. punktā dalībvalstīm ir ļauts paredzēt pasākumus, lai nodrošinātu to, ka gala iekārtas būtu konstruētas tā, lai tās būtu saderīgas ar lietotāju tiesībām aizsargāt un kontrolēt savu personas datu lietojumu saskaņā ar Direktīvu 99/5/EK (22). Direktīvas 99/5/EK 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir paredzēts, ka Komisija — saskaņā ar komitoloģijas procedūru — var pieņemt lēmumu, ka aparātus dažās iekārtu klasēs vai konkrētu tipu aparātus konstruē tā, lai tajos būtu iestrādāti aizsardzības elementi, ar ko nodrošināt lietotāju un abonentu personas datu un privātuma aizsardzību. Līdz pat šim laikam Direktīvas 99/5/EK 3. panta 3. punkta c) apakšpunkts nav izmantots. |
| --- | --- |

59.

Pirmkārt, īpaša uzmanība būtu jāpievērš Direktīvas 95/46/EK 17. pantam, Direktīvas 2002/58/EK 14. panta 3. punktam un Direktīvas 99/5/EK 3. panta 3. punkta c) apakšpunktam. 14. panta 3. punktā dalībvalstīm ir ļauts paredzēt pasākumus, lai nodrošinātu to, ka gala iekārtas būtu konstruētas tā, lai tās būtu saderīgas ar lietotāju tiesībām aizsargāt un kontrolēt savu personas datu lietojumu saskaņā ar Direktīvu 99/5/EK (22). Direktīvas 99/5/EK 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir paredzēts, ka Komisija — saskaņā ar komitoloģijas procedūru — var pieņemt lēmumu, ka aparātus dažās iekārtu klasēs vai konkrētu tipu aparātus konstruē tā, lai tajos būtu iestrādāti aizsardzības elementi, ar ko nodrošināt lietotāju un abonentu personas datu un privātuma aizsardzību. Līdz pat šim laikam Direktīvas 99/5/EK 3. panta 3. punkta c) apakšpunkts nav izmantots.

| 60. | Minētie noteikumi dod pilnvaras likumdevējiem gan attiecīgu valstu, gan Kopienas līmenī noteikt, ka privātuma un datu aizsardzības elementi ir jāiestrādā, izgatavojot radiofrekvenču identifikācijas sistēmas, koncepciju, ko dēvē par integrētu privātās dzīves aizsardzību (“privacy by design”) (23). Tas prasa arī lietot labākos pieejamos paņēmienus. |
| --- | --- |

60.

Minētie noteikumi dod pilnvaras likumdevējiem gan attiecīgu valstu, gan Kopienas līmenī noteikt, ka privātuma un datu aizsardzības elementi ir jāiestrādā, izgatavojot radiofrekvenču identifikācijas sistēmas, koncepciju, ko dēvē par integrētu privātās dzīves aizsardzību (“privacy by design”) (23). Tas prasa arī lietot labākos pieejamos paņēmienus.

| 61. | Lai koncepciju par integrētu privātās dzīves aizsardzību padarītu obligātu, EDAU iesaka Komisijai izmantot Direktīvas 99/5/EK 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto mehānismu, saziņā ar radiofrekvenču identifikācijas ekspertu grupu. |
| --- | --- |

61.

Lai koncepciju par integrētu privātās dzīves aizsardzību padarītu obligātu, EDAU iesaka Komisijai izmantot Direktīvas 99/5/EK 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto mehānismu, saziņā ar radiofrekvenču identifikācijas ekspertu grupu.

| 62. | Otrkārt, var konkrēti norādīt, ka radiofrekvenču identifikācijai piemēro esošo juridisko pamatu, pārveidojot pašas direktīvas. Kā jau teikts, Komisija nupat ir nākusi klajā ar priekšlikumu e-privātuma direktīvas grozījumiem, kuros ir jauns noteikums ar šādu perspektīvi. EDAU ir gandarīts par pirmo apliecinājumu tam, ka direktīva ir piemērojama radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem. EDAU atzinumā par ierosinātajiem grozījumiem pievērsīsies konkrētiem jautājumiem, ko rada e-privātuma direktīvas saistība ar radiofrekvenču identifikāciju, un ar to ir paredzēts nākt klajā 2008. gada sākumā. |
| --- | --- |

62.

Otrkārt, var konkrēti norādīt, ka radiofrekvenču identifikācijai piemēro esošo juridisko pamatu, pārveidojot pašas direktīvas. Kā jau teikts, Komisija nupat ir nākusi klajā ar priekšlikumu e-privātuma direktīvas grozījumiem, kuros ir jauns noteikums ar šādu perspektīvi. EDAU ir gandarīts par pirmo apliecinājumu tam, ka direktīva ir piemērojama radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem. EDAU atzinumā par ierosinātajiem grozījumiem pievērsīsies konkrētiem jautājumiem, ko rada e-privātuma direktīvas saistība ar radiofrekvenču identifikāciju, un ar to ir paredzēts nākt klajā 2008. gada sākumā.

| 63. | Ņemot vērā to, ka tuvākā nākotnē Komisija neparedz nekādus grozījumus datu aizsardzības direktīvā (24), iespējas sīkāk izstrādāt nosacījumus, kā radiofrekvenču identifikācijai piemērot esošo juridisko pamatu, ir ierobežotas. |
| --- | --- |

63.

Ņemot vērā to, ka tuvākā nākotnē Komisija neparedz nekādus grozījumus datu aizsardzības direktīvā (24), iespējas sīkāk izstrādāt nosacījumus, kā radiofrekvenču identifikācijai piemērot esošo juridisko pamatu, ir ierobežotas.

VI.   VAI RADIOFREKVENČU IDENTIFIKĀCIJAI IR VAJADZĪGS ĪPAŠS TIESISKAIS REGULĒJUMS?

Komisijas ieceres

| 64. | Paziņojumā (25) ir uzsvērts, cik ļoti svarīga ir drošība un integrēta privātās dzīves aizsardzība. Tas prasa arī visu ieinteresēto pušu iesaisti. Galvenais Komisijas darbību rezultāts būs “ieteikums izstrādāt principus, kas valstu iestādēm un citām ieinteresētām personām būtu jāpiemēro, lietojot radiofrekvenču identifikāciju”. Ieteikumu droši vien pieņems 2008. gada pavasarī. Paziņojumā minētajos likumdošanas centienos ir divas pakāpes. Komisija:






  — | Izskatīs iespējas iecerētajā e-privātuma direktīvas grozījumu projektā ietvert attiecīgus noteikumus par radiofrekvenču identifikāciju. Kā jau teikts iepriekš, Komisija 2007. gada novembrī ir ierosinājusi tādus grozījumus e-privātuma direktīvā, apstiprinot to, ka minētā direktīva ir piemērojama radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem (26), bet neierosina paplašināt e-privātuma direktīvas darbības jomu, lai tā attiektos arī uz privātiem tīkliem. |
| --- | --- | --- |

64.

Paziņojumā (25) ir uzsvērts, cik ļoti svarīga ir drošība un integrēta privātās dzīves aizsardzība. Tas prasa arī visu ieinteresēto pušu iesaisti. Galvenais Komisijas darbību rezultāts būs “ieteikums izstrādāt principus, kas valstu iestādēm un citām ieinteresētām personām būtu jāpiemēro, lietojot radiofrekvenču identifikāciju”. Ieteikumu droši vien pieņems 2008. gada pavasarī. Paziņojumā minētajos likumdošanas centienos ir divas pakāpes. Komisija:

—

Izskatīs iespējas iecerētajā e-privātuma direktīvas grozījumu projektā ietvert attiecīgus noteikumus par radiofrekvenču identifikāciju. Kā jau teikts iepriekš, Komisija 2007. gada novembrī ir ierosinājusi tādus grozījumus e-privātuma direktīvā, apstiprinot to, ka minētā direktīva ir piemērojama radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem (26), bet neierosina paplašināt e-privātuma direktīvas darbības jomu, lai tā attiektos arī uz privātiem tīkliem.

| — | Izskatīs vajadzību pēc turpmākiem tiesiskiem pasākumiem, lai sargātu datu aizsardzību un privātumu. |
| --- | --- |

—

Izskatīs vajadzību pēc turpmākiem tiesiskiem pasākumiem, lai sargātu datu aizsardzību un privātumu.

| 65. | Īstenojot tādu politiku, ir paredzams, ka Komisija — vismaz ne tuvākā laikā — neparedz ierosināt jaunus, īpašus tiesību aktus, lai radiofrekvenču identifikācijas jomā sargātu datu aizsardzību un privātumu. |
| --- | --- |

65.

Īstenojot tādu politiku, ir paredzams, ka Komisija — vismaz ne tuvākā laikā — neparedz ierosināt jaunus, īpašus tiesību aktus, lai radiofrekvenču identifikācijas jomā sargātu datu aizsardzību un privātumu.

Likumdevēju parametri

| 66. | Atzinumā saistībā ar paziņojumu par datu aizsardzības direktīvu EDAU ir ieskicējis dažus aspektus tiesiskiem pasākumiem, kas būtu saistīti ar personas datu apstrādi, ko var apkopot šādi:






  — | Pirmkārt būtu jāievēro datu aizsardzības pamatprincipi: “nav vajadzīgi jauni principi, bet ir skaidra vajadzība pēc citiem administratīviem mehānismiem, kas būtu reizē efektīvi un piemēroti datorizētai sabiedrībai un, no otras puses, mazinātu administratīvās izmaksas” (27). |
| --- | --- | --- |

66.

Atzinumā saistībā ar paziņojumu par datu aizsardzības direktīvu EDAU ir ieskicējis dažus aspektus tiesiskiem pasākumiem, kas būtu saistīti ar personas datu apstrādi, ko var apkopot šādi:

—

Pirmkārt būtu jāievēro datu aizsardzības pamatprincipi: “nav vajadzīgi jauni principi, bet ir skaidra vajadzība pēc citiem administratīviem mehānismiem, kas būtu reizē efektīvi un piemēroti datorizētai sabiedrībai un, no otras puses, mazinātu administratīvās izmaksas” (27).

| — | Otrkārt, tiesību aktu ierosinājumi būtu jāiesniedz tikai gadījumos, ja pietiekami skaidra ir to vajadzība un samērība. Tāda iemesla dēļ tuvākajā laikā vispārējais juridiskais pamats datu aizsardzībai nebūtu jāmaina. |
| --- | --- |

—

Otrkārt, tiesību aktu ierosinājumi būtu jāiesniedz tikai gadījumos, ja pietiekami skaidra ir to vajadzība un samērība. Tāda iemesla dēļ tuvākajā laikā vispārējais juridiskais pamats datu aizsardzībai nebūtu jāmaina.

| — | Treškārt, sabiedrības mainība var likt paredzēt īpašus tiesiskus regulējumus, lai datu aizsardzības direktīvas principus pielāgotu problēmām, ko rada konkrētas tehnoloģijas, piemēram, radiofrekvenču identifikācija. Ir skaidrs, ka arī šādā sakarā ir jāievēro tādi priekšnosacījumi kā vajadzība un samērība. |
| --- | --- |

—

Treškārt, sabiedrības mainība var likt paredzēt īpašus tiesiskus regulējumus, lai datu aizsardzības direktīvas principus pielāgotu problēmām, ko rada konkrētas tehnoloģijas, piemēram, radiofrekvenču identifikācija. Ir skaidrs, ka arī šādā sakarā ir jāievēro tādi priekšnosacījumi kā vajadzība un samērība.

| 67. | Nākamā pakāpē derētu konkrēti norādīt, ar kādām cerībām likumdevējiem jāsastopas radiofrekvenču identifikācijas jomā:






  — | Tiesību aktiem jābūt elastīgiem un jāpieļauj jauninājumi un tehnoloģiju attīstība. Tam vajadzētu panākt to, ka tiesību akti ir pietiekami neitrāli no tehnoloģiju viedokļa. |
| --- | --- | --- |

67.

Nākamā pakāpē derētu konkrēti norādīt, ar kādām cerībām likumdevējiem jāsastopas radiofrekvenču identifikācijas jomā:

—

Tiesību aktiem jābūt elastīgiem un jāpieļauj jauninājumi un tehnoloģiju attīstība. Tam vajadzētu panākt to, ka tiesību akti ir pietiekami neitrāli no tehnoloģiju viedokļa.

| — | Otrkārt, tiesību aktiem ir jādod tiesiska noteiktība. Tālab vajadzētu izstrādāt tādus tiesību aktus, kas ir pietiekami pielāgoti konkrētām vajadzībām. Ieinteresētajām pusēm ir precīzi jāzina, kā regulē to uzvedību. |
| --- | --- |

—

Otrkārt, tiesību aktiem ir jādod tiesiska noteiktība. Tālab vajadzētu izstrādāt tādus tiesību aktus, kas ir pietiekami pielāgoti konkrētām vajadzībām. Ieinteresētajām pusēm ir precīzi jāzina, kā regulē to uzvedību.

| — | Treškārt, tiesību aktiem efektīvi jāsargā visas pamatotās intereses, kas liktas uz spēles. Tas noteikti prasa īstenot tiesību aktus un skaidri definēt pienākumus: kura persona ir atbildīga par konkrētām darbībām? (28) Tādas prasības skan vēl jo skaļāk, ja uz spēles ir likts privātums un datu aizsardzība, cilvēku pamattiesības saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. |
| --- | --- |

—

Treškārt, tiesību aktiem efektīvi jāsargā visas pamatotās intereses, kas liktas uz spēles. Tas noteikti prasa īstenot tiesību aktus un skaidri definēt pienākumus: kura persona ir atbildīga par konkrētām darbībām? (28) Tādas prasības skan vēl jo skaļāk, ja uz spēles ir likts privātums un datu aizsardzība, cilvēku pamattiesības saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu.

EDAU viedoklis

| 68. | EDAU nešaubās par to, ka Eiropas likumdevējiem nebūt nevajadzētu reaģēt uz visu, kas notiek tehnoloģijas attīstībā. Tehnoloģija var attīstīties strauji, bet tiesību aktu pieņemšana un stāšanās spēkā prasa laiku, un tā ir jābūt. Tiesību aktos būtu līdzsvaroti jāatspoguļo visas intereses, kas liktas uz spēles. Ja par instrumentu izvēlas direktīvu, ir vajadzīgs vēl vairāk laika, jo direktīvām ir jābūt pilnībā īstenotām dalībvalstu tiesiskās sistēmās. |
| --- | --- |

68.

EDAU nešaubās par to, ka Eiropas likumdevējiem nebūt nevajadzētu reaģēt uz visu, kas notiek tehnoloģijas attīstībā. Tehnoloģija var attīstīties strauji, bet tiesību aktu pieņemšana un stāšanās spēkā prasa laiku, un tā ir jābūt. Tiesību aktos būtu līdzsvaroti jāatspoguļo visas intereses, kas liktas uz spēles. Ja par instrumentu izvēlas direktīvu, ir vajadzīgs vēl vairāk laika, jo direktīvām ir jābūt pilnībā īstenotām dalībvalstu tiesiskās sistēmās.

| 69. | Tomēr radiofrekvenču identifikācija nav tikai vēl viena tehnoloģijas attīstības pakāpe, kā uzsvērts vairākās šā atzinuma daļās. Paziņojumā radiofrekvenču identifikācija ir raksturota kā vārti uz jaunu fāzi informācijas sabiedrības attīstībā, ko bieži dēvē par lietu internetu, un “inteliģentās vidēs” radiofrekvenču identifikācijas birkas būs svarīgākie elementi. “Inteliģentās vides” arī būs svarīgi pasākumi, attīstot to, ko bieži dēvē par “novērotāju sabiedrību (Surveillance Society)” (29). To atceroties, var pamatot likumdošanas darbības radiofrekvenču identifikācijas jomā. Radiofrekvenču identifikācija var izraisīt pārmaiņas no kvalitātes aspekta. |
| --- | --- |

69.

Tomēr radiofrekvenču identifikācija nav tikai vēl viena tehnoloģijas attīstības pakāpe, kā uzsvērts vairākās šā atzinuma daļās. Paziņojumā radiofrekvenču identifikācija ir raksturota kā vārti uz jaunu fāzi informācijas sabiedrības attīstībā, ko bieži dēvē par lietu internetu, un “inteliģentās vidēs” radiofrekvenču identifikācijas birkas būs svarīgākie elementi. “Inteliģentās vides” arī būs svarīgi pasākumi, attīstot to, ko bieži dēvē par “novērotāju sabiedrību (Surveillance Society)” (29). To atceroties, var pamatot likumdošanas darbības radiofrekvenču identifikācijas jomā. Radiofrekvenču identifikācija var izraisīt pārmaiņas no kvalitātes aspekta.

| 70. | No tāda viedokļa EDAU iesaka apsvērt iespēju pieņemt (priekšlikumu) Kopienas tiesību aktam, ar ko regulētu galvenos jautājumus saistībā ar radiofrekvenču identifikācijas lietojumu svarīgākās nozarēs, ja nevarētu pareizi īstenot esošo tiesisko regulējumu. Kad tiesību akts būs stājies spēkā, tas jāuzskata par “lex specialis” salīdzinājumā ar visu datu aizsardzības sistēmu. |
| --- | --- |

70.

No tāda viedokļa EDAU iesaka apsvērt iespēju pieņemt (priekšlikumu) Kopienas tiesību aktam, ar ko regulētu galvenos jautājumus saistībā ar radiofrekvenču identifikācijas lietojumu svarīgākās nozarēs, ja nevarētu pareizi īstenot esošo tiesisko regulējumu. Kad tiesību akts būs stājies spēkā, tas jāuzskata par “lex specialis” salīdzinājumā ar visu datu aizsardzības sistēmu.

| 71. | Tāda juridiska instrumenta pieņemšanai būs šādas priekšrocības:






  — | Instrumentā varētu būt paredzēti reāli pašregulatīvu mehānismu parametri. |
| --- | --- | --- |

71.

Tāda juridiska instrumenta pieņemšanai būs šādas priekšrocības:

—

Instrumentā varētu būt paredzēti reāli pašregulatīvu mehānismu parametri.

| — | Iespēja pieņemt juridisku instrumentu varētu izrādīties par efektīvu stimulu, lai ieinteresētas personas izveidotu pašregulatīvus mehānismus, kas dotu precīzu aizsardzību. |
| --- | --- |

—

Iespēja pieņemt juridisku instrumentu varētu izrādīties par efektīvu stimulu, lai ieinteresētas personas izveidotu pašregulatīvus mehānismus, kas dotu precīzu aizsardzību.

| 72. | Lai praksē to varētu vieglāk īstenot, varētu lūgt Komisiju sagatavot konsultāciju dokumentu, kurā būtu uzskaitīti visi par un pret saistībā ar īpašiem tiesību aktiem, kā arī galvenie tādu tiesību aktu elementi. Protams, varētu lūgt ieinteresētās personas dot ieguldījumu tādās apspriedēs. Tāpat arī varētu iesaistīt 29. panta darba grupu. |
| --- | --- |

72.

Lai praksē to varētu vieglāk īstenot, varētu lūgt Komisiju sagatavot konsultāciju dokumentu, kurā būtu uzskaitīti visi par un pret saistībā ar īpašiem tiesību aktiem, kā arī galvenie tādu tiesību aktu elementi. Protams, varētu lūgt ieinteresētās personas dot ieguldījumu tādās apspriedēs. Tāpat arī varētu iesaistīt 29. panta darba grupu.

Iespējami mehānismi

| 73. | Likumdevēju iesaiste varētu nodrošināt īpaši piemērotu tiesisko regulējumu, kurā būtu apvienoti dažādi regulatīvi instrumenti, ar ko esošais tiesiskais regulējums būtu konkretizēts un papildināts. Tādam īpaši pielāgotam tiesiskam regulējumam būtu jābalstās uz pazīstamiem datu aizsardzības principiem un jāpievēršas pienākumu sadalījumam un kontroles mehānismu efektivitātei. |
| --- | --- |

73.

Likumdevēju iesaiste varētu nodrošināt īpaši piemērotu tiesisko regulējumu, kurā būtu apvienoti dažādi regulatīvi instrumenti, ar ko esošais tiesiskais regulējums būtu konkretizēts un papildināts. Tādam īpaši pielāgotam tiesiskam regulējumam būtu jābalstās uz pazīstamiem datu aizsardzības principiem un jāpievēršas pienākumu sadalījumam un kontroles mehānismu efektivitātei.

| 74. | Īpašs iemesls, kāpēc tādi īpaši pielāgoti tiesību akti varētu būt vajadzīgi, ir saistīts ar to, ka nebūt ne visos radiofrekvenču identifikācijas lietojumos apstrādā personas datus. Citiem vārdiem sakot, ja radiofrekvenču identifikācijas lietojumos neapstrādā personas datus, personām, kas ir iesaistītas tādu preču izgatavošanā un pārdošanā, kuras spēj identificēt radiofrekvences, nav nekādu juridisku saistību īstenot tehnoloģiskus pasākumus, ar ko novērst noklausīšanos vai birku lasītāju uzstādīšanu, cilvēkus par to pienācīgi neinformējot. Tomēr, kā iepriekš izklāstīts, cilvēku novērošanas radīti privātuma apdraudējumi ir iespējami arī ar tādu radiofrekvenču identifikāciju, un tāpēc ir jāparedz tāda paša tipa privātuma aizsardzības pasākumi. Tieši tas varētu attiekties uz birku piestiprināšanu patēriņa precēm pirms pārdošanas vietas — priekšmetu līmenī. Tātad radiofrekvenču identifikācijas ierīces, ar ko neapstrādā personas datus, tomēr var apdraudēt cilvēku privāto dzīvi, darot iespējamu slepenu novērošanu un informācijas lietošanu nepieļaujamām vajadzībām. |
| --- | --- |

74.

Īpašs iemesls, kāpēc tādi īpaši pielāgoti tiesību akti varētu būt vajadzīgi, ir saistīts ar to, ka nebūt ne visos radiofrekvenču identifikācijas lietojumos apstrādā personas datus. Citiem vārdiem sakot, ja radiofrekvenču identifikācijas lietojumos neapstrādā personas datus, personām, kas ir iesaistītas tādu preču izgatavošanā un pārdošanā, kuras spēj identificēt radiofrekvences, nav nekādu juridisku saistību īstenot tehnoloģiskus pasākumus, ar ko novērst noklausīšanos vai birku lasītāju uzstādīšanu, cilvēkus par to pienācīgi neinformējot. Tomēr, kā iepriekš izklāstīts, cilvēku novērošanas radīti privātuma apdraudējumi ir iespējami arī ar tādu radiofrekvenču identifikāciju, un tāpēc ir jāparedz tāda paša tipa privātuma aizsardzības pasākumi. Tieši tas varētu attiekties uz birku piestiprināšanu patēriņa precēm pirms pārdošanas vietas — priekšmetu līmenī. Tātad radiofrekvenču identifikācijas ierīces, ar ko neapstrādā personas datus, tomēr var apdraudēt cilvēku privāto dzīvi, darot iespējamu slepenu novērošanu un informācijas lietošanu nepieļaujamām vajadzībām.

| 75. | EDAU uzskata, ka no tik bēdīga iznākuma būtu jāvairās. Tā kā pašlaik spēkā esošajos tiesību aktos — vismaz tajos, kas attiecas uz radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem, neapstrādājot personas datus, — tāds privātuma apdraudējums nav apkarots, un, ņemot vērā nepilnības, kas piemīt tiesību normām, kuras neuzliek saistības, rodas iespaids, ka, lai panāktu pietiekamu iznākumu, būs jālieto tiesību akti, kuros paredzēti piespiešanas līdzekļi. |
| --- | --- |

75.

EDAU uzskata, ka no tik bēdīga iznākuma būtu jāvairās. Tā kā pašlaik spēkā esošajos tiesību aktos — vismaz tajos, kas attiecas uz radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem, neapstrādājot personas datus, — tāds privātuma apdraudējums nav apkarots, un, ņemot vērā nepilnības, kas piemīt tiesību normām, kuras neuzliek saistības, rodas iespaids, ka, lai panāktu pietiekamu iznākumu, būs jālieto tiesību akti, kuros paredzēti piespiešanas līdzekļi.

| 76. | Ar tādiem pasākumiem noteikti vajadzētu:






  — | Izstrādāt principu, kas paredz brīvprātīgu iesaisti pārdošanas punktā — kā precīzu un nenoliedzamu juridisku pienākumu, arī radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem, uz ko neattiecas datu aizsardzības direktīvas darbības joma (30). |
| --- | --- | --- |

76.

Ar tādiem pasākumiem noteikti vajadzētu:

—

Izstrādāt principu, kas paredz brīvprātīgu iesaisti pārdošanas punktā — kā precīzu un nenoliedzamu juridisku pienākumu, arī radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem, uz ko neattiecas datu aizsardzības direktīvas darbības joma (30).

| — | Nodrošināt, lai radiofrekvenču identifikācijas ierīces obligāti izvieto ar attiecīgiem tehniskiem elementiem vai integrētu privātās dzīves aizsardzību. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt, lai radiofrekvenču identifikācijas ierīces obligāti izvieto ar attiecīgiem tehniskiem elementiem vai integrētu privātās dzīves aizsardzību.

VII.   JAUTĀJUMS PAR APSAIMNIEKOŠANU

| 77. | Kaut arī paziņojumā radiofrekvenču identifikācijas sistēmu “būtiskais pārrobežu aspekts” ir aplūkots vienīgi iekšējā tirgū, EDAU ir pārliecināts, ka minētais aspekts būtu jāaplūko plašākā starptautiskā mērogā. Veikalos radiofrekvenču identifikācijas sistēmas jau ir pārrobežu sistēmas, jo birku darbības var nebeigties pārdošanas punktā. Visu radiofrekvenču identifikācijas sistēmu līmenī tādas tehnoloģijas kļūst par pārrobežu tehnoloģijām arī tad, ja tādu priekšmetu ražotājs, kuriem ir piestiprinātas radiofrekvenču identifikācijas sistēmas birkas, bāzējas ārpus Eiropas Savienības un ir iespējams, ka ar birkām pārsūta personas datus uz kādu trešo valsti (31). |
| --- | --- |

77.

Kaut arī paziņojumā radiofrekvenču identifikācijas sistēmu “būtiskais pārrobežu aspekts” ir aplūkots vienīgi iekšējā tirgū, EDAU ir pārliecināts, ka minētais aspekts būtu jāaplūko plašākā starptautiskā mērogā. Veikalos radiofrekvenču identifikācijas sistēmas jau ir pārrobežu sistēmas, jo birku darbības var nebeigties pārdošanas punktā. Visu radiofrekvenču identifikācijas sistēmu līmenī tādas tehnoloģijas kļūst par pārrobežu tehnoloģijām arī tad, ja tādu priekšmetu ražotājs, kuriem ir piestiprinātas radiofrekvenču identifikācijas sistēmas birkas, bāzējas ārpus Eiropas Savienības un ir iespējams, ka ar birkām pārsūta personas datus uz kādu trešo valsti (31).

| 78. | Raugoties tālākā nākotnē, to datu bāzu apsaimniekošana, kurās glabājas radiofrekvenču identifikācijas identitātes atsauces dati, arī ir būtiski svarīgs aspekts, kā pienācīgi stiprināt Eiropas datu aizsardzības tiesisko regulējumu. EDAU aicina rast risinājumu šim jautājumam, jo nebūtu pieļaujama turpmāka šā regulējuma ietekmes mazināšana. |
| --- | --- |

78.

Raugoties tālākā nākotnē, to datu bāzu apsaimniekošana, kurās glabājas radiofrekvenču identifikācijas identitātes atsauces dati, arī ir būtiski svarīgs aspekts, kā pienācīgi stiprināt Eiropas datu aizsardzības tiesisko regulējumu. EDAU aicina rast risinājumu šim jautājumam, jo nebūtu pieļaujama turpmāka šā regulējuma ietekmes mazināšana.

| 79. | EDAU paredz, ka radiofrekvenču identifikācijas apsaimniekošanas problēma ir liels pārbaudījums, un tā prasīs lielas investīcijas. Būs jārod pareizs sarunu forums, kā arī piemērotākā vadības infrastruktūra, lai nodrošinātu to, ka datu aizsardzības tiesības būtu pienācīgi respektētas minētajās starptautiskajās vidēs. |
| --- | --- |

79.

EDAU paredz, ka radiofrekvenču identifikācijas apsaimniekošanas problēma ir liels pārbaudījums, un tā prasīs lielas investīcijas. Būs jārod pareizs sarunu forums, kā arī piemērotākā vadības infrastruktūra, lai nodrošinātu to, ka datu aizsardzības tiesības būtu pienācīgi respektētas minētajās starptautiskajās vidēs.

| 80. | No tādas perspektīves raugoties, EDAU aicina Komisiju nākt klajā ar viedokļiem par apsaimniekošanas jautājumu, iespējams, saziņā ar radiofrekvenču identifikācijā ieinteresēto personu grupu. |
| --- | --- |

80.

No tādas perspektīves raugoties, EDAU aicina Komisiju nākt klajā ar viedokļiem par apsaimniekošanas jautājumu, iespējams, saziņā ar radiofrekvenču identifikācijā ieinteresēto personu grupu.

VIII.   SECINĀJUMI

| 81. | EDAU ir gandarīts par Komisijas paziņojumu saistībā ar radiofrekvenču identifikāciju, jo tajā uzmanība ir pievērsta galvenajiem jautājumiem, kas rodas saistībā ar radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju izvietošanu, neaizmirstot svarīgākās, kas ir saistītas ar privātumu un datu aizsardzību. Viņš piekrīt uzskatam, ka radiofrekvenču identifikācijas sistēmām var būt svarīga nozīme tādas informācijas sabiedrības attīstīšanā, ko parasti dēvē par “lietu internetu”. |
| --- | --- |

81.

EDAU ir gandarīts par Komisijas paziņojumu saistībā ar radiofrekvenču identifikāciju, jo tajā uzmanība ir pievērsta galvenajiem jautājumiem, kas rodas saistībā ar radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju izvietošanu, neaizmirstot svarīgākās, kas ir saistītas ar privātumu un datu aizsardzību. Viņš piekrīt uzskatam, ka radiofrekvenču identifikācijas sistēmām var būt svarīga nozīme tādas informācijas sabiedrības attīstīšanā, ko parasti dēvē par “lietu internetu”.

Noskaidrojot sekas

| 82. | Plašs radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju lietojums ir būtiski jauns, un tas var ārkārtīgi ietekmēt mūsu sabiedrību un pamattiesību aizsardzību mūsu sabiedrībā, piemēram, privātuma un datu aizsardzību. Radiofrekvenču identifikācija var izraisīt pārmaiņas no kvalitātes aspekta. |
| --- | --- |

82.

Plašs radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju lietojums ir būtiski jauns, un tas var ārkārtīgi ietekmēt mūsu sabiedrību un pamattiesību aizsardzību mūsu sabiedrībā, piemēram, privātuma un datu aizsardzību. Radiofrekvenču identifikācija var izraisīt pārmaiņas no kvalitātes aspekta.

| 83. | Var nošķirt piecus galvenos privātuma un drošības jautājumus:






  — | Datu subjekta identifikācija. |
| --- | --- | --- |

83.

Var nošķirt piecus galvenos privātuma un drošības jautājumus:

—

Datu subjekta identifikācija.

| — | Datu apstrādātāja(-u) identifikācija. |
| --- | --- |

—

Datu apstrādātāja(-u) identifikācija.

| — | Zūd jēga ierastajam personiskās un publiskās jomas nošķīrumam. |
| --- | --- |

—

Zūd jēga ierastajam personiskās un publiskās jomas nošķīrumam.

| — | Radiofrekvenču identifikācijas birku lieluma un fizisko īpašību radītās sekas. |
| --- | --- |

—

Radiofrekvenču identifikācijas birku lieluma un fizisko īpašību radītās sekas.

| — | Nepietiekama datu apstrādes pārskatāmība. |
| --- | --- |

—

Nepietiekama datu apstrādes pārskatāmība.

Pievēršoties konkrētiem seku aspektiem

| 84. | Vispārējais datu aizsardzības juridiskais pamats, kas fiksēts Direktīvā 95/46/EK, attiecas uz radiofrekvenču identifikāciju, ciktāl radiofrekvenču identifikācijas sistēmu apstrādātie dati atbilst personas datu definīcijai. |
| --- | --- |

84.

Vispārējais datu aizsardzības juridiskais pamats, kas fiksēts Direktīvā 95/46/EK, attiecas uz radiofrekvenču identifikāciju, ciktāl radiofrekvenču identifikācijas sistēmu apstrādātie dati atbilst personas datu definīcijai.

| 85. | Ciktāl ir runa par e-privātuma direktīvu — Komisijas 2007. gada 13. novembrī ierosinātajā direktīvas grozījumā ir noteikums, ar ko paredzēts precīzi noteikt, ka direktīva patiešām attiecas uz konkrētiem radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem. Tā tomēr varētu neattiekties uz citiem konkrētiem radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem, tāpēc ka minētā direktīva aprobežojas ar personas datu apstrādi saistībā ar atklātībā pieejamu elektroniskas saziņas pakalpojumu sniegšanu sabiedriskos saziņas tīklos. |
| --- | --- |

85.

Ciktāl ir runa par e-privātuma direktīvu — Komisijas 2007. gada 13. novembrī ierosinātajā direktīvas grozījumā ir noteikums, ar ko paredzēts precīzi noteikt, ka direktīva patiešām attiecas uz konkrētiem radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem. Tā tomēr varētu neattiekties uz citiem konkrētiem radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem, tāpēc ka minētā direktīva aprobežojas ar personas datu apstrādi saistībā ar atklātībā pieejamu elektroniskas saziņas pakalpojumu sniegšanu sabiedriskos saziņas tīklos.

| 86. | Personas datu aizsardzību var papildināt ar veselu klāstu pašregulatīvu instrumentu. Ir pareizi pieļaut pašregulāciju — ar noteikumu, ka:






  — | To izmantojot, ir doti konkrēti un praktiski norādījumi par konkrētu tipu radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem. |
| --- | --- | --- |

86.

Personas datu aizsardzību var papildināt ar veselu klāstu pašregulatīvu instrumentu. Ir pareizi pieļaut pašregulāciju — ar noteikumu, ka:

—

To izmantojot, ir doti konkrēti un praktiski norādījumi par konkrētu tipu radiofrekvenču identifikācijas lietojumiem.

| — | Tā pievēršas konkrētiem datu aizsardzības jautājumiem un problēmām, kas rodas, plaši lietojot radiofrekvenču identifikāciju. |
| --- | --- |

—

Tā pievēršas konkrētiem datu aizsardzības jautājumiem un problēmām, kas rodas, plaši lietojot radiofrekvenču identifikāciju.

| — | Tā palīdz vienādi un saskaņoti piemērot datu aizsardzības direktīvu visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

Tā palīdz vienādi un saskaņoti piemērot datu aizsardzības direktīvu visā Eiropas Savienībā.

| — | To izmanto visas svarīgākās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

—

To izmanto visas svarīgākās ieinteresētās personas.

| 87. | EDAU iesaka Komisijai ciešā sadarbībā ar radiofrekvenču identifikācijas ekspertu grupu sagatavot vienu vai vairākus dokumentus ar skaidriem norādījumiem, kā radiofrekvenču identifikācijas vidē piemērot pašreizējo tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

87.

EDAU iesaka Komisijai ciešā sadarbībā ar radiofrekvenču identifikācijas ekspertu grupu sagatavot vienu vai vairākus dokumentus ar skaidriem norādījumiem, kā radiofrekvenču identifikācijas vidē piemērot pašreizējo tiesisko regulējumu.

| 88. | Norādījumiem, kuros būs nosprausti principi, kas attiecas uz radiofrekvenču identifikācijas lietojumu, būtu jābūt formulētiem pietiekami precīzi, un tajos būtu jāizmanto konkrētai jomai piemērota pieeja. Ar tiem būtu jāierosina praktiskas un efektīvas metodes, kā izstrādāt paņēmienus un standartus, lai radiofrekvenču identifikācijas sistēmas labāk atbilstu datu aizsardzības tiesiskajam regulējumam un ar kuriem veicinās sistēmā integrētas privātās dzīves aizsardzības (“privacy by design”) tehnoloģijas izmantojumu. |
| --- | --- |

88.

Norādījumiem, kuros būs nosprausti principi, kas attiecas uz radiofrekvenču identifikācijas lietojumu, būtu jābūt formulētiem pietiekami precīzi, un tajos būtu jāizmanto konkrētai jomai piemērota pieeja. Ar tiem būtu jāierosina praktiskas un efektīvas metodes, kā izstrādāt paņēmienus un standartus, lai radiofrekvenču identifikācijas sistēmas labāk atbilstu datu aizsardzības tiesiskajam regulējumam un ar kuriem veicinās sistēmā integrētas privātās dzīves aizsardzības (“privacy by design”) tehnoloģijas izmantojumu.

| 89. | EDAU ir gandarīts par Komisijas paziņojumā izmantoto pieeju atbalstīt domu izveidot un pieņemt agrīnā posma izstrādes kritērijus. |
| --- | --- |

89.

EDAU ir gandarīts par Komisijas paziņojumā izmantoto pieeju atbalstīt domu izveidot un pieņemt agrīnā posma izstrādes kritērijus.

| 90. | Kaut arī EDAU uzskata, ka princips, kas paredz brīvprātīgu iesaisti pārdošanas vietā, ir likumīgi pamatots pienākums, kas lielākā daļā gadījumu jau ir uzlikts ar datu aizsardzības direktīvu, tāds pienākums būtu īpaši jānorāda pašregulatīvos instrumentos. |
| --- | --- |

90.

Kaut arī EDAU uzskata, ka princips, kas paredz brīvprātīgu iesaisti pārdošanas vietā, ir likumīgi pamatots pienākums, kas lielākā daļā gadījumu jau ir uzlikts ar datu aizsardzības direktīvu, tāds pienākums būtu īpaši jānorāda pašregulatīvos instrumentos.

Vai ir vajadzīgi īpaši noteikumi?

| 91. | Lai padarītu obligātu koncepciju par integrētu privātās dzīves aizsardzību, EDAU iesaka Komisijai izmantot Direktīvas 99/5/EK 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto mehānismu — saziņā ar radiofrekvenču identifikācijas ekspertu grupu. |
| --- | --- |

91.

Lai padarītu obligātu koncepciju par integrētu privātās dzīves aizsardzību, EDAU iesaka Komisijai izmantot Direktīvas 99/5/EK 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto mehānismu — saziņā ar radiofrekvenču identifikācijas ekspertu grupu.

| 92. | EDAU iesaka apsvērt iespēju pieņemt (priekšlikumu) Kopienas tiesību aktam, ar ko regulētu galvenos jautājumus par radiofrekvenču identifikācijas lietojumu attiecīgās jomās — ja neizdotos pareizi īstenot esošo tiesisko regulējumu. Kad tāds tiesību akts būtu stājies spēkā, tas būtu jāuzskata par “lex specialis” vispārējā datu aizsardzības sistēmā. Tādā tiesiskā pasākumā būtu jāpievēršas arī privātuma un datu aizsardzības problēmām, kas rodas dažos radiofrekvenču identifikācijas lietojumos, piemēram, priekšmetu līmenī piestiprinot birkas pirms pārdošanas vietas, un kuros personas datus varbūt nemaz neapstrādā. |
| --- | --- |

92.

EDAU iesaka apsvērt iespēju pieņemt (priekšlikumu) Kopienas tiesību aktam, ar ko regulētu galvenos jautājumus par radiofrekvenču identifikācijas lietojumu attiecīgās jomās — ja neizdotos pareizi īstenot esošo tiesisko regulējumu. Kad tāds tiesību akts būtu stājies spēkā, tas būtu jāuzskata par “lex specialis” vispārējā datu aizsardzības sistēmā. Tādā tiesiskā pasākumā būtu jāpievēršas arī privātuma un datu aizsardzības problēmām, kas rodas dažos radiofrekvenču identifikācijas lietojumos, piemēram, priekšmetu līmenī piestiprinot birkas pirms pārdošanas vietas, un kuros personas datus varbūt nemaz neapstrādā.

| 93. | Komisijai būtu jāsagatavo konsultāciju dokuments par visiem par un pret saistībā ar īpašu tiesību aktu pieņemšanu un par galvenajiem tādu tiesību aktu elementiem. |
| --- | --- |

93.

Komisijai būtu jāsagatavo konsultāciju dokuments par visiem par un pret saistībā ar īpašu tiesību aktu pieņemšanu un par galvenajiem tādu tiesību aktu elementiem.

| 94. | Likumdevēju iejaukšanās varētu nodrošināt īpaši pielāgotu tiesisko regulējumu, kas sastāvētu no regulatīvu instrumentu kompleksa, ar ko esošais tiesiskais regulējums būtu precizēts un papildināts. Ar tādiem pasākumiem noteikti vajadzētu:






  — | Izstrādāt principu, kas paredz brīvprātīgu iesaisti pārdošanas punktā — kā precīzu un neapstrīdamu juridisku pienākumu, kas attiecas arī uz tādām radiofrekvenču identifikācijas ierīcēm, uz kurām neattiecas datu aizsardzības direktīva (32). |
| --- | --- | --- |

94.

Likumdevēju iejaukšanās varētu nodrošināt īpaši pielāgotu tiesisko regulējumu, kas sastāvētu no regulatīvu instrumentu kompleksa, ar ko esošais tiesiskais regulējums būtu precizēts un papildināts. Ar tādiem pasākumiem noteikti vajadzētu:

—

Izstrādāt principu, kas paredz brīvprātīgu iesaisti pārdošanas punktā — kā precīzu un neapstrīdamu juridisku pienākumu, kas attiecas arī uz tādām radiofrekvenču identifikācijas ierīcēm, uz kurām neattiecas datu aizsardzības direktīva (32).

| — | Nodrošināt, lai radiofrekvenču identifikācijas ierīces obligāti izvieto ar attiecīgiem tehniskiem elementiem vai integrētu privātās dzīves aizsardzību. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt, lai radiofrekvenču identifikācijas ierīces obligāti izvieto ar attiecīgiem tehniskiem elementiem vai integrētu privātās dzīves aizsardzību.

Jautājums par apsaimniekošanu

| 95. | EDAU aicina Komisiju darīt zināmu tās viedokli par apsaimniekošanu, iespējams, saziņā ar radiofrekvenču identifikācijā ieinteresēto personu grupu. |
| --- | --- |

95.

EDAU aicina Komisiju darīt zināmu tās viedokli par apsaimniekošanu, iespējams, saziņā ar radiofrekvenču identifikācijā ieinteresēto personu grupu.

Briselē, 2007. gada 20. decembrī

Peter HUSTINX

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  COM(2007) 96 galīgā redakcija.

1

(2)  Lēmums Nr. 467/2007/EK (OV L 176, 6.7.2007., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 68, 24.3.2007., 1. lpp.

3

(4)  Projekts “Radiofrekvenču identifikācija un identitātes aizsardzība — konkrētu gadījumu analīze progresīvos pētījumos, izstrādājot inteliģentas vides (RFID and identity management — Case studies from the frontline of the development towards ambient intelligence)”, ko pasūtījis Eiropas Parlamenta Zinātnes tehnoloģiju iespēju izvērtējumu dienests (Scientific Technology Option Assessment service — STOA) un veikusi Eiropas tehnoloģiju izvērtējuma grupa (ETAG — European Technology Assessment Group)

4

RFID and identity management

Case studies from the frontline of the development towards ambient intelligence

Scientific Technology Option Assessment service

STOA

ETAG

European Technology Assessment Group

http://www.europarl.europa.eu/stoa/default_en.htm

(5)  Dokuments Nr. WP 136, publicēts darba grupas tīkla vietnē.

5

(6)  Komisijas 2007. gada 7. marta paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar darba programmu labākai datu aizsardzības direktīvas īstenošanai, COM(2007) 87 galīgā redakcija.

6

(7)  OV C 255, 27.10.2007., 1. lpp. Še turpmāk: “Atzinums saistībā ar paziņojumu par datu aizsardzības direktīvu”.

7

(8)  2007. gada 13. novembrī pieņemtais projekts Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē, Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā, COM(2007) 698 galīgā redakcija. Uz Direktīvu 2002/58/EK še turpmāk atsauces būs dotas kā uz “e-privātuma direktīvu”.

8

(9)  http://www.rfidconsultation.eu/

9

(10)  Dr. Sarah Spiekermann, Interneta saimniecības Berlīnes pētniecības centra direktore, seminārs par radiofrekvenču identifikācijas sistēmām un pilnīgu datorizāciju (RFID and ubiquitous computing), ko organizējis Transatlantiskais patērētāju dialogs (Trans Atlantic Consumer Dialogue), 2007. gada 13. marts.

10

Sarah Spiekermann

RFID and ubiquitous computing

Trans Atlantic Consumer Dialogue

(11)  Dara J. Glasser, Kenneth W. Goodman and Norman G. Einspruch, Chips, tags and scanners: Ethical challenges for radio frequency identification, Ethics and Information Technology, Volume 9, No 2 2007.

11

Dara J. Glasser, Kenneth W. Goodman and Norman G. Einspruch, Chips, tags and scanners: Ethical challenges for radio frequency identification, Ethics and Information Technology, Volume 9, No 2 2007

(12)  Hall, E.T.1966. The Hidden Dimension. (1st ed.). Garden City, N.Y: Doubleday.

12

Hall, E.T.1966. The Hidden Dimension. (1st ed.). Garden City, N.Y: Doubleday

(13)  Altman, I. 1975 The Environment and Social Behaviour, Brooks/Cole Monterrey.

13

Altman, I. 1975 The Environment and Social Behaviour, Brooks/Cole Monterrey

(14)  Skat. EDAU 2006. gada marta komentārus par Komisijas paziņojumu par Eiropas datu bāzu mijdarbību, kas ir publicēti EDAU tīkla lapā.

14

(15)  Šā atzinuma 59. punktā būs aplūkots, cik svarīga ir vēl trešā direktīva, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/5/EK (1999. gada 9. marts) par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.).

15

(16)  Skat. inter alia 5. zemsvītras piezīmē citētā atzinuma 10. punktu.

16

inter alia

(17)  Sīkākus paskaidrojumus skat. šā atzinuma 46.–50. punktā.

17

(18)  Dažos radiofrekvenču identifikācijas lietojumos var būt iespējams izmantot citus pamatojumus, piemēram, 7.f pantu (likumīgas datu apstrādātāja intereses — līdz ar pietiekamiem drošības elementiem).

18

(19)  Šā modeļa autori Frank Stajano un Ross Anderson no Kembridžas universitātes tā šo modeli nosauca tāpēc, ka “tikko izšķīlies zoslēns par māti uzskata pirmo kustīgo objektu, ko ierauga”.

19

Frank Stajano

Ross Anderson

(20)  http://www.bsi.bund.de/veranst/rfid/index.htm

20

(21)  Darba dokuments (WP 105) par datu aizsardzības jautājumiem saistībā ar radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģiju, 2005. gada 19. janvāris.

21

(22)  Un saskaņā ar Padomes Lēmumu 87/95/EEK (1986. gada 22. decembris) par standartizāciju informācijas tehnoloģiju un komunikāciju jomā (OV L 36, 7.2.1987., 31. lpp.).

22

(23)  Skat. IV nodaļu.

23

(24)  EDAU atbalsta tādu pieeju, skat. 64. punktu.

24

(25)  Skat. paziņojuma 4.1. punktu.

25

(26)  Skat. ierosināto Direktīvas 2002/58/EK jauno 3. pantu.

26

(27)  Punkts Nr. 24 Atzinumā saistībā ar paziņojumu par datu aizsardzības direktīvu.

27

(28)  Datu aizsardzības terminoloģijā tas nozīmē identificēt “datu apstrādātāju”.

28

(29)  Šī doma atkārtojās Eiropas datu aizsardzības iestāžu pieņemtā deklarācijā (Londona, 2006. gada 2. novembris), kas pieejama EDAU tīkla lapā:

29

http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/lang/en/pid/51

(30)  IV nodaļā ir pausts viedoklis, ka princips, kas paredz brīvprātīgu iesaisti pārdošanas punktā, ir juridisks pienākums, kas jau ir paredzēts datu aizsardzības direktīvā.

30

(31)  Pienākumi saistībā ar personas datu pārsūtīšanu ir aplūkoti datu aizsardzības direktīvas 25. un 26. pantā.

31

(32)  IV nodaļā ir pausts viedoklis, ka princips, kas paredz brīvprātīgu iesaisti pārdošanas punktā, ir juridisks pienākums, kas jau ir paredzēts datu aizsardzības direktīvā.

32

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 23.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/13

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2008/C 101/02)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 23.10.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 140/07 |
| Dalībvalsts | Īrija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds |
| Juridiskais pamats | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts saistību izpildei dzīvnieku labturības jomā |
| Atbalsta veids | Tieši piešķīrumi |
| Budžets | Kopējais budžets ir EUR 235 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Ilgums | 31.12.2013. |
| Attiecīgā nozare | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Lēmuma pieņemšanas datums

23.10.2007.

Atbalsta Nr.

N 140/07

Dalībvalsts

Īrija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds

Juridiskais pamats

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts saistību izpildei dzīvnieku labturības jomā

Atbalsta veids

Tieši piešķīrumi

Budžets

Kopējais budžets ir EUR 235 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Ilgums

31.12.2013.

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 5.12.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 363/07 |
| Dalībvalsts | Lietuva |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai labuma guvēja vārds) | Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje |
| Juridiskais pamats | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis; |

Lēmuma pieņemšanas datums

5.12.2007.

Atbalsta Nr.

N 363/07

Dalībvalsts

Lietuva

Reģions

—

Nosaukums (un/vai labuma guvēja vārds)

Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje

Juridiskais pamats

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis;

| — | Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas |
| --- | --- |

—

Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas

Pasākumu veids

Atbalsts investīcijām lauksaimniecības produkcijas ražošanai un pārstrādei

Atbalsta mērķis

Nozares attīstība

Atbalsta forma

Tieša dotācija, procentu maksājumu subsidēšana, garantijas maksājums

Atbalsta budžets

Kopējais budžets: LTL 20 000 000

Atbalsta intensitāte

40 %–50 % no attaisnotajām izmaksām

Atbalsta ilgums

Seši gadi pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas

Ekonomikas nozares

Lauksaimniecības nozare

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 29.10.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 526/07 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Piemonte |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmējs) | Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo) |
| Juridiskais pamats | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Pasākuma mērķis | Nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi |
| Atbalsta veids | Piešķīrumi |
| Budžets | Skatīt atbalstu NN 54/A/04 |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % no reālajām izmaksām |
| Atbalsta ilgums | Līdz maksājumu beigām |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Lēmuma pieņemšanas datums

29.10.2007.

Atbalsta Nr.

N 526/07

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Piemonte

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmējs)

Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo)

Juridiskais pamats

Decreto legislativo n. 102/2004

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Pasākuma mērķis

Nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi

Atbalsta veids

Piešķīrumi

Budžets

Skatīt atbalstu NN 54/A/04

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 % no reālajām izmaksām

Atbalsta ilgums

Līdz maksājumu beigām

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Cita informācija

Komisijas apstiprinātās atbalsta shēmas pasākums saskaņā ar Valsts atbalstu NN 54/A/04 (Komisijas vēstule K(2005) 1622 galīgā redakcija, 2005. gada 7. jūnijs)

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 28.11.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 540/07 |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Indemnités compensatoires de contrainte environnementale |
| Juridiskais pamats | Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Atbalsta mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Subsīdijas |
| Budžets | EUR 42 000 000 |
| Atbalsta intensitāte | Kompensācija, kuras apjomu pakāpeniski samazina |
| Atbalsta ilgums | 5 gadi |
| Tautsaimniecības nozare(s) | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministère de l'agriculture et de la pêche |
| Direction générale de la forêt et des affaires rurales |
| 78, rue de Varenne |
| F-75349 Paris 07 SP |

Lēmuma pieņemšanas datums

28.11.2007.

Atbalsta Nr.

N 540/07

Dalībvalsts

Francija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Indemnités compensatoires de contrainte environnementale

Juridiskais pamats

Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta veids

Subsīdijas

Budžets

EUR 42 000 000

Atbalsta intensitāte

Kompensācija, kuras apjomu pakāpeniski samazina

Atbalsta ilgums

5 gadi

Tautsaimniecības nozare(s)

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministère de l'agriculture et de la pêche

Direction générale de la forêt et des affaires rurales

78, rue de Varenne

F-75349 Paris 07 SP

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 4.12.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 559/07 |
| Dalībvalsts | Kipra |
| Reģions | Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmējs) | Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας |
| Juridiskais pamats | Dekrēts |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Atbalsta mērķis | Kompensācijas par ugunsgrēku radītajiem postījumiem reģionos, kuri iekļauti atbalsta shēmā |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | EUR 1 640 257 |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % no radītajiem materiālajiem zaudējumiem |
| Atbalsta ilgums | 3 gadi |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία |

Lēmuma pieņemšanas datums

4.12.2007.

Atbalsta Nr.

N 559/07

Dalībvalsts

Kipra

Reģions

Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmējs)

Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας

Juridiskais pamats

Dekrēts

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Kompensācijas par ugunsgrēku radītajiem postījumiem reģionos, kuri iekļauti atbalsta shēmā

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

EUR 1 640 257

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 % no radītajiem materiālajiem zaudējumiem

Atbalsta ilgums

3 gadi

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/17

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2008/C 101/03)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 24.1.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 252/06 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Calabria |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria) |
| Juridiskais pamats | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Atbalsta mērķis | Kompensēt nelabvēlīgu laika apstākļu nodarītos zaudējumus lauksaimniecības struktūrām |
| Atbalsta veids | — |
| Budžets | Saskaņā ar apstiprināto atbalsta shēmu (NN 54/A/04) |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz maksājumu beigām |
| Tautsaimniecības nozare(s) | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Lēmuma pieņemšanas datums

24.1.2008.

Atbalsta Nr.

N 252/06

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Calabria

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria)

Juridiskais pamats

Decreto legislativo n. 102/2004

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Kompensēt nelabvēlīgu laika apstākļu nodarītos zaudējumus lauksaimniecības struktūrām

Atbalsta veids

—

Budžets

Saskaņā ar apstiprināto atbalsta shēmu (NN 54/A/04)

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 %

Atbalsta ilgums

Līdz maksājumu beigām

Tautsaimniecības nozare(s)

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Cita informācija

Komisijas apstiprinātās atbalsta shēmas izpildes pasākums saskaņā ar lietu par valsts atbalstu NN 54/A/04 (Komisijas 2005. gada 7. jūnija vēstule K(2005) 1622, galīgā redakcija)

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 28.2.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 362/07 |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Støtte til juletræer og pyntegrønt |
| Juridiskais pamats | Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Svētku eglīšu un dekoratīvo augu nozares attīstība |
| Atbalsta veids | Subsīdija |
| Budžets | DKK 7 000 000 gadā (EUR aptuveni 938 338) |
| Atbalsta intensitāte | Mainīga |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2012. |
| Attiecīgā(-s) nozare(-s) | NACE kods A00112 — Dārzeņu, dekoratīvo kultūru un stādu audzēšana |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen |
| Haraldsgade 53 |
| DK-2011 København Ø |

Lēmuma pieņemšanas datums

28.2.2008.

Atbalsta Nr.

N 362/07

Dalībvalsts

Dānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Støtte til juletræer og pyntegrønt

Juridiskais pamats

Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Svētku eglīšu un dekoratīvo augu nozares attīstība

Atbalsta veids

Subsīdija

Budžets

DKK 7 000 000 gadā (EUR aptuveni 938 338)

Atbalsta intensitāte

Mainīga

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2012.

Attiecīgā(-s) nozare(-s)

NACE kods A00112 — Dārzeņu, dekoratīvo kultūru un stādu audzēšana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen

Haraldsgade 53

DK-2011 København Ø

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 15.1.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 529/07 |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising |
| Juridiskais pamats | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Reklāma un tehniskais atbalsts |
| Atbalsta forma | Pakalpojuma sniegšana ar izdevīgākiem nosacījumiem |
| Budžets | GBP 180 miljoni (EUR 257,58 miljoni) |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % (parafiskālās nodevas) |
| Atbalsta ilgums | No 2008. gada 1. aprīļa līdz 2014. gada 31. martam |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Lēmuma pieņemšanas datums

15.1.2008.

Atbalsta Nr.

N 529/07

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising

Juridiskais pamats

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Reklāma un tehniskais atbalsts

Atbalsta forma

Pakalpojuma sniegšana ar izdevīgākiem nosacījumiem

Budžets

GBP 180 miljoni (EUR 257,58 miljoni)

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 % (parafiskālās nodevas)

Atbalsta ilgums

No 2008. gada 1. aprīļa līdz 2014. gada 31. martam

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 24.1.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 693/07 |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds |
| Juridiskais pamats | Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Atbalsta mērķis | Atbalsta mērķis ir uzlabot saimniecību konkurētspēju |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | EUR 2 975 000 |
| Atbalsta intensitāte | No EUR 30 līdz EUR 67 par katru dzīvnieku vienam audzētājam |
| Atbalsta ilgums | 7 gadi |
| Attiecīgā(-ās) nozare(-es) | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage) |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| F-75607 Paris Cedex 12 |

Lēmuma pieņemšanas datums

24.1.2008.

Atbalsta Nr.

N 693/07

Dalībvalsts

Francija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds

Juridiskais pamats

Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Atbalsta mērķis ir uzlabot saimniecību konkurētspēju

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

EUR 2 975 000

Atbalsta intensitāte

No EUR 30 līdz EUR 67 par katru dzīvnieku vienam audzētājam

Atbalsta ilgums

7 gadi

Attiecīgā(-ās) nozare(-es)

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage)

80, avenue des Terroirs de France

F-75607 Paris Cedex 12

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/20

---

Lietas ierosināšana

(Lieta COMP/M.4980 — ABF/GBI Business)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 101/04)

2008. gada 16. aprīlī Komisija nolēma ierosināt lietu par augstāk minēto koncentrāciju, tā kā Komisija ir konstatējusi, ka paziņotā koncentrācija rada pamatotas šaubas attiecībā uz atbilstību kopējam tirgum. Lietas ierosināšana uzsāk izmeklēšanas otro posmu attiecībā uz paziņoto koncentrāciju, un tā neskar galīgo lēmumu šajā lietā. Lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto koncentrāciju.

Lai nodrošinātu procedūras ievērošanu, novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 15 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4980 — ABF/GBI Business uz šādu adresi:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

| 23.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/21

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 101/05)

2008. gada 4. aprīlī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5025. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5025. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 23.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/22

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 22. aprīlis

(2008/C 101/06)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,5931 |
| JPY | Japānas jēna | 164,43 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4619 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,79980 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3605 |
| CHF | Šveices franks | 1,6065 |
| ISK | Islandes krona | 118,33 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9230 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,055 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 251,73 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6974 |
| PLN | Polijas zlots | 3,4148 |
| RON | Rumānijas leja | 3,5570 |
| SKK | Slovākijas krona | 32,341 |
| TRY | Turcijas lira | 2,0865 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6851 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6039 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 12,4194 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9987 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1529 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 591,91 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,2010 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 11,1353 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2598 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 632,62 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9999 |
| PHP | Filipīnu peso | 66,512 |
| RUB | Krievijas rublis | 37,2240 |
| THB | Taizemes bats | 50,103 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,6469 |
| MXN | Meksikas peso | 16,7691 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,5931

JPY

Japānas jēna

164,43

DKK

Dānijas krona

7,4619

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,79980

SEK

Zviedrijas krona

9,3605

CHF

Šveices franks

1,6065

ISK

Islandes krona

118,33

NOK

Norvēģijas krona

7,9230

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,055

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

251,73

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6974

PLN

Polijas zlots

3,4148

RON

Rumānijas leja

3,5570

SKK

Slovākijas krona

32,341

TRY

Turcijas lira

2,0865

AUD

Austrālijas dolārs

1,6851

CAD

Kanādas dolārs

1,6039

HKD

Hongkongas dolārs

12,4194

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9987

SGD

Singapūras dolārs

2,1529

KRW

Dienvidkorejas vons

1 591,91

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,2010

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

11,1353

HRK

Horvātijas kuna

7,2598

IDR

Indonēzijas rūpija

14 632,62

MYR

Malaizijas ringits

4,9999

PHP

Filipīnu peso

66,512

RUB

Krievijas rublis

37,2240

THB

Taizemes bats

50,103

BRL

Brazīlijas reāls

2,6469

MXN

Meksikas peso

16,7691

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 23.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/23

---

Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2007. gada 19. novembra sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/M.4662 — Syniverse/BSG

Ziņotājs: Francija

(2008/C 101/07)

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt, ka ierosinātā koncentrācija, saskaņā ar kuru uzņēmums Syniverse Technologies, Inc iegūst kontroli pār BSG uzņēmējdarbību bezvadu sakaru jomā, ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē un Komisija pēc lietas nodošanas izskatīšanai saskaņā ar Apvienošanās regulas 4. panta 5. punktu ir kompetenta izskatīt šo koncentrāciju. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt, ka ierosinātā koncentrācija, saskaņā ar kuru uzņēmums Syniverse Technologies, Inc iegūst kontroli pār BSG uzņēmējdarbību bezvadu sakaru jomā, ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē un Komisija pēc lietas nodošanas izskatīšanai saskaņā ar Apvienošanās regulas 4. panta 5. punktu ir kompetenta izskatīt šo koncentrāciju.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt, ka konkrētā produkta tirgus ir GSM viesabonēšanas datu saskaņošanas pakalpojumi. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt, ka konkrētā produkta tirgus ir GSM viesabonēšanas datu saskaņošanas pakalpojumi.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt, ka saistībā ar šo lietu var palikt atklāts jautājums, vai konkrētais ģeogrāfiskais tirgus jāuzskata par EEZ mēroga vai pasaules mēroga tirgu. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt, ka saistībā ar šo lietu var palikt atklāts jautājums, vai konkrētais ģeogrāfiskais tirgus jāuzskata par EEZ mēroga vai pasaules mēroga tirgu.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt, ka ierosinātā koncentrācija nerada bažas attiecībā uz vienpusēju ietekmi. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt, ka ierosinātā koncentrācija nerada bažas attiecībā uz vienpusēju ietekmi.

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt, ka ierosinātā koncentrācija nerada bažas attiecībā uz koordinētu ietekmi. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt, ka ierosinātā koncentrācija nerada bažas attiecībā uz koordinētu ietekmi.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt, ka ierosinātā koncentrācija nevarētu būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā un tādēļ ierosinātā koncentrācija ir uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līgumu. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt, ka ierosinātā koncentrācija nevarētu būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā un tādēļ ierosinātā koncentrācija ir uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līgumu.

---

| 23.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/24

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.4662 — Syniverse/BSG

(saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(2008/C 101/08)

Komisija 2007. gada 5. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosināto koncentrāciju, ar kuru uzņēmums Syniverse Technologies, Inc (Syniverse) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūtu kontroli pār Billing Services Group Limited (BSG) uzņēmējdarbību bezvadu sakaru jomā, iegādājoties tā akcijas.

Pēc paziņojuma iepriekšējas izskatīšanas Komisija konstatēja, ka darījums rada nopietnas šaubas par tā saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību. Komisija 2007. gada 10. jūlijā nolēma ierosināt lietu saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Saskaņā ar paraugprakses noteikumiem apvienošanās gadījumos Syniverse ar trešo pušu atbilžu uz tirgus izmeklēšanu nekonfidenciālajām versijām tika dota piekļuve galvenajiem lietas dokumentiem; piekļuve tiem tika nodrošināta 2007. gada 17. jūlijā.

Ņemot vērā padziļināto tirgus pētījumu, Komisijas dienesti secināja, ka ierosinātais darījums nevarētu būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā, un tādēļ tas ir saderīgs ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību. Tāpēc ziņojošajai pusei nosūtīts paziņojums par iebildumiem.

Puses vai trešās puses man nav iesniegušas nekādus jautājumus vai novērojumus. Saistībā ar šo lietu nav nepieciešams izteikt īpašas piezīmes par tiesībām tikt uzklausītam.

Briselē, 2007. gada 29. novembrī

Karen WILLIAMS

---

| 23.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/25

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2007. gada 4. decembris),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta COMP/M.4662 — Syniverse/BSG)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 101/09)

Komisija 2007. gada 4. decembrī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar 2004. gada 20. janvāra Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju
   (1)
  un jo īpaši šās regulas 8. pantu (...). Visa lēmuma nekonfidenciāls variants lietas autentiskajā valodā un Komisijas darba valodās ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē šādā adresē:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   KOPSAVILKUMS

| 1. | Komisija 2007. gada 5. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosināto koncentrāciju, ievērojot 4. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 5. punktā noteikto, ar kuru uzņēmums Syniverse Technologies, Inc. (Syniverse, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār Billing Services Group Limited (BSG Target Business, Bermudu salas) uzņēmējdarbību bezvadu sakaru jomā, iegādājoties tā akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 5. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosināto koncentrāciju, ievērojot 4. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 5. punktā noteikto, ar kuru uzņēmums Syniverse Technologies, Inc. (Syniverse, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār Billing Services Group Limited (BSG Target Business, Bermudu salas) uzņēmējdarbību bezvadu sakaru jomā, iegādājoties tā akcijas.

| 2. | Syniverse Technologies, Inc (
  Syniverse
  , ASV) ir Syniverse Holdings, Inc. pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Syniverse ir pasaules mēroga tehnoloģijas pakalpojumu sniedzējs bezvadu telesakaru uzņēmumiem. Uzņēmumam Syniverse ir klienti vairāk nekā 50 pasaules valstīs. |
| --- | --- |

2.

Syniverse Technologies, Inc (
  Syniverse
  , ASV) ir Syniverse Holdings, Inc. pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Syniverse ir pasaules mēroga tehnoloģijas pakalpojumu sniedzējs bezvadu telesakaru uzņēmumiem. Uzņēmumam Syniverse ir klienti vairāk nekā 50 pasaules valstīs.

| 3. | BSG Group ir pasaules mēroga maksājumu apstrādes, datu uzkrāšanas un nodošanas (data clearing), finanšu norēķinu un risku pārvaldīšanas risinājumu sniedzējs fiksēto līniju, bezvadu un Wi-Fi sakaru pakalpojumu sniedzējiem. BSG Group nodarbojas ar divu veidu uzņēmējdarbību, proti, bezvadu un fiksēto līniju pakalpojumiem. Piedāvātais darījums attiecas tikai uz uzņēmējdarbību bezvadu pakalpojumu jomā (turpmāk tekstā — BSG). |
| --- | --- |

3.

BSG Group ir pasaules mēroga maksājumu apstrādes, datu uzkrāšanas un nodošanas (data clearing), finanšu norēķinu un risku pārvaldīšanas risinājumu sniedzējs fiksēto līniju, bezvadu un Wi-Fi sakaru pakalpojumu sniedzējiem. BSG Group nodarbojas ar divu veidu uzņēmējdarbību, proti, bezvadu un fiksēto līniju pakalpojumiem. Piedāvātais darījums attiecas tikai uz uzņēmējdarbību bezvadu pakalpojumu jomā (turpmāk tekstā — BSG).

| 4. | Komisija veiktajā tirgus izpētē atklāja, ka ierosinātā koncentrācija nerada bažas attiecībā uz konkurenci, jo tā nevarētu jūtami kavēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai būtiskā tirgus daļā. |
| --- | --- |

4.

Komisija veiktajā tirgus izpētē atklāja, ka ierosinātā koncentrācija nerada bažas attiecībā uz konkurenci, jo tā nevarētu jūtami kavēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai būtiskā tirgus daļā.

I.1.   Attiecīgā produkta tirgus

| 5. | Šis darījums attiecas uz mobilo tīklu operatoru (MTO) rēķinu izrakstīšanas pakalpojumu tirgus daļu, proti, uz GSM (2) viesabonēšanas (3) datu uzkrāšanas un nodošanas un finanšu tīrvērtes pakalpojumiem. Datu uzkrāšanas un nodošanas pakalpojumus un finanšu tīrvērtes pakalpojumi ir rēķinu izrakstīšanas pakalpojumu niša. Tie ļauj apstrādāt ierakstus saistībā ar mobilo ziņu pārsūtīšanas vai izsaukumu skaitu un ilgumu, šādi ļaujot MTO gan savstarpēji saskaņot cenas, gan iekasēt no saviem abonentiem maksājumu par apmeklētā tīkla izmantošanu. |
| --- | --- |

5.

Šis darījums attiecas uz mobilo tīklu operatoru (MTO) rēķinu izrakstīšanas pakalpojumu tirgus daļu, proti, uz GSM (2) viesabonēšanas (3) datu uzkrāšanas un nodošanas un finanšu tīrvērtes pakalpojumiem. Datu uzkrāšanas un nodošanas pakalpojumus un finanšu tīrvērtes pakalpojumi ir rēķinu izrakstīšanas pakalpojumu niša. Tie ļauj apstrādāt ierakstus saistībā ar mobilo ziņu pārsūtīšanas vai izsaukumu skaitu un ilgumu, šādi ļaujot MTO gan savstarpēji saskaņot cenas, gan iekasēt no saviem abonentiem maksājumu par apmeklētā tīkla izmantošanu.

| 6. | Uzņēmums Syniverse piedāvā GSM viesabonēšanas datu uzkrāšanas un nodošanas pakalpojumus, bet uzņēmums BSG piedāvā datu uzkrāšanas un nodošanas pakalpojumus un finanšu tīrvērtes pakalpojumus. Ziņotāja puse apgalvo, ka pašlaik Syniverse ir vienīgais no vadošajiem datu uzkrāšanas un nodošanas centriem, kas nepiedāvā finanšu tīrvērti, līdz ar to padara neizdevīgu Syniverse stāvokli konkurences jomā, jo daudzi MTO meklē “vienas pieturas risinājumu” savas datu uzkrāšanas un nodošanas un finanšu tīrvērtes nodošanā ārpakalpojumiem. Puses norāda, ka darījuma motivācijā būtiska loma ir BSG finanšu tīrvērtes pakalpojumu iegādei. |
| --- | --- |

6.

Uzņēmums Syniverse piedāvā GSM viesabonēšanas datu uzkrāšanas un nodošanas pakalpojumus, bet uzņēmums BSG piedāvā datu uzkrāšanas un nodošanas pakalpojumus un finanšu tīrvērtes pakalpojumus. Ziņotāja puse apgalvo, ka pašlaik Syniverse ir vienīgais no vadošajiem datu uzkrāšanas un nodošanas centriem, kas nepiedāvā finanšu tīrvērti, līdz ar to padara neizdevīgu Syniverse stāvokli konkurences jomā, jo daudzi MTO meklē “vienas pieturas risinājumu” savas datu uzkrāšanas un nodošanas un finanšu tīrvērtes nodošanā ārpakalpojumiem. Puses norāda, ka darījuma motivācijā būtiska loma ir BSG finanšu tīrvērtes pakalpojumu iegādei.

| 7. | Viesabonēšana ļauj abonentiem izdarīt un saņemt balss zvanus, sūtīt un saņemt datus vai arī gūt piekļuvi citiem pakalpojumiem, atrodoties ārpus vietējā tīkla. Abonents izmanto viesabonēšanu katrreiz, kad izmanto apmeklēto tīklu citā valstī. Lai MTO varētu sniegt pakalpojumus dažādos tīklos un dažādās valstīs, tie slēdz savstarpēju vienošanos par viesabonēšanu. Tās ir standarta vienošanās, un GSM viesabonēšanas process ir kopumā standartizēts GSMA pārraudzībā. |
| --- | --- |

7.

Viesabonēšana ļauj abonentiem izdarīt un saņemt balss zvanus, sūtīt un saņemt datus vai arī gūt piekļuvi citiem pakalpojumiem, atrodoties ārpus vietējā tīkla. Abonents izmanto viesabonēšanu katrreiz, kad izmanto apmeklēto tīklu citā valstī. Lai MTO varētu sniegt pakalpojumus dažādos tīklos un dažādās valstīs, tie slēdz savstarpēju vienošanos par viesabonēšanu. Tās ir standarta vienošanās, un GSM viesabonēšanas process ir kopumā standartizēts GSMA pārraudzībā.

| 8. | Datu tīrvērtes process ir informācijas apmaiņa starp mobilo tīklu operatoriem (kuru tīkls attiecīgi var būt vai nu apmeklētais tīkls, vai vietējais tīkls) par abonenta identifikācijas informāciju, attiecīgajiem mobilo tālruņu numuriem, atzīmēm par laiku un datumu, zvana ilgumu un citiem datu elementiem, kas nepieciešami, lai klientam aprēķinātu cenu. Mobilā tīkla operatoram, kas pats veic datu uzkrāšanu un nodošanu, būtu jāsūta datu pakotnes visiem viesabonēšanas partneriem. Otra iespēja šādam operatoram būtu sūtīt savus datus uz datu uzkrāšanas un nodošanascentru, kas varētu norēķināties ar visiem tā viesabonēšanas partneriem. Pēc tam MTO jānorēķinās par savu abonentu lietošanas izmaksām — tāds ir finanšu tīrvērtes process. |
| --- | --- |

8.

Datu tīrvērtes process ir informācijas apmaiņa starp mobilo tīklu operatoriem (kuru tīkls attiecīgi var būt vai nu apmeklētais tīkls, vai vietējais tīkls) par abonenta identifikācijas informāciju, attiecīgajiem mobilo tālruņu numuriem, atzīmēm par laiku un datumu, zvana ilgumu un citiem datu elementiem, kas nepieciešami, lai klientam aprēķinātu cenu. Mobilā tīkla operatoram, kas pats veic datu uzkrāšanu un nodošanu, būtu jāsūta datu pakotnes visiem viesabonēšanas partneriem. Otra iespēja šādam operatoram būtu sūtīt savus datus uz datu uzkrāšanas un nodošanascentru, kas varētu norēķināties ar visiem tā viesabonēšanas partneriem. Pēc tam MTO jānorēķinās par savu abonentu lietošanas izmaksām — tāds ir finanšu tīrvērtes process.

| 9. | Komisija pagaidām šos tirgus nav definējusi. Ziņotāja puse ierosina atstāt atklātu jautājumu par to, vai datu uzkrāšanas un nodošanas un finanšu tīrvērtes tirgi ir atsevišķi tirgi. |
| --- | --- |

9.

Komisija pagaidām šos tirgus nav definējusi. Ziņotāja puse ierosina atstāt atklātu jautājumu par to, vai datu uzkrāšanas un nodošanas un finanšu tīrvērtes tirgi ir atsevišķi tirgi.

| 10. | Tirgus izpēte nepārprotami apstiprina, ka pastāv atsevišķs datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgus un atsevišķs — finanšu tīrvērtes pakalpojumu tirgus. Vairākums respondentu uzskata tos par atsevišķiem tirgiem (4). Attiecīgi tiek uzskatīts, ka abi pakalpojumi paredzēti atšķirīgiem nolūkiem un tie nebūtu savstarpēji aizstājami. Tirgus izpēte parāda, ka MTO bieži izmanto vienu datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu sniedzēju, bet citu finanšu tīrvērtes pakalpojumu sniedzēju. MTO savā uzņēmumā finanšu tīrvērtes pakalpojumus veic daudz biežāk nekā datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus (uzņēmumā tos veic tikai viens no lielajiem Eiropas Ekonomikas zonas MTO) (5). Pretēji ziņotājas puses apgalvotajam klienti neprasa, lai pakalpojuma sniedzējs nodrošinātu gan datu uzkrāšanas un nodošanas, gan finanšu tīrvērtes pakalpojumus (6). |
| --- | --- |

10.

Tirgus izpēte nepārprotami apstiprina, ka pastāv atsevišķs datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgus un atsevišķs — finanšu tīrvērtes pakalpojumu tirgus. Vairākums respondentu uzskata tos par atsevišķiem tirgiem (4). Attiecīgi tiek uzskatīts, ka abi pakalpojumi paredzēti atšķirīgiem nolūkiem un tie nebūtu savstarpēji aizstājami. Tirgus izpēte parāda, ka MTO bieži izmanto vienu datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu sniedzēju, bet citu finanšu tīrvērtes pakalpojumu sniedzēju. MTO savā uzņēmumā finanšu tīrvērtes pakalpojumus veic daudz biežāk nekā datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus (uzņēmumā tos veic tikai viens no lielajiem Eiropas Ekonomikas zonas MTO) (5). Pretēji ziņotājas puses apgalvotajam klienti neprasa, lai pakalpojuma sniedzējs nodrošinātu gan datu uzkrāšanas un nodošanas, gan finanšu tīrvērtes pakalpojumus (6).

| 11. | Attiecīgi jāuzskata, ka datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgus un finanšu tīrvērtes pakalpojumu tirgus ir atšķirīgi produktu tirgi. Tā kā finanšu tīrvērtes pakalpojumu tirgū pušu darbība nepārklājas, lēmums attiecas tikai uz GSM viesabonēšanas datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgu. |
| --- | --- |

11.

Attiecīgi jāuzskata, ka datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgus un finanšu tīrvērtes pakalpojumu tirgus ir atšķirīgi produktu tirgi. Tā kā finanšu tīrvērtes pakalpojumu tirgū pušu darbība nepārklājas, lēmums attiecas tikai uz GSM viesabonēšanas datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgu.

I.2.   Attiecīgie ģeogrāfiskie tirgi

| 12. | Komisija iepriekšējos gadījumos nav noteikusi šo tirgu ģeogrāfisko mērogu. Ziņotāja puse uzskata, ka GSM datu uzkrāšanas un nodošanastirgus ģeogrāfiski ir globāls. Pirmkārt, puses uzskata, ka viesabonēšanas dati ir starptautiski pēc definīcijas un ka tos neierobežo valstu robežas. Otrkārt, tās uzskata, ka viesabonēšanas datu apmaiņai un uzkrāšanai un nodošanaitiek piemēroti globāli standarti (to apstiprina tirgus aptauja). Treškārt, ziņotāja puse uzskata, ka klienta un pakalpojumu sniedzēja ģeogrāfiskā atrašanās vieta nav būtiska, jo pakalpojumu sniedzējs var sniegt pakalpojumus no jebkuras vietas pasaulē. Piemēram, ziņotāja puse apraksta, kā Syniverse sniedz datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus klientiem visā pasaulē (arī visiem klientiem Eiropā) no savas mītnes Tampā, Floridā. Tirgus izpēte daļēji apstiprināja ziņotājas puses viedokli, ka par ģeogrāfisko tirgu varētu uzskatīt pasaules mēroga tirgu. Vispārīgajā jautājumā par tirgus mērogu lielākā daļa aptaujāto klientu atbildēja, ka datu uzkrāšanas un nodošanastirgus ir pasaules mēroga tirgus. Vairāki respondenti tomēr pauda viedokli, ka tirgus mērogs ir EEZ (7). |
| --- | --- |

12.

Komisija iepriekšējos gadījumos nav noteikusi šo tirgu ģeogrāfisko mērogu. Ziņotāja puse uzskata, ka GSM datu uzkrāšanas un nodošanastirgus ģeogrāfiski ir globāls. Pirmkārt, puses uzskata, ka viesabonēšanas dati ir starptautiski pēc definīcijas un ka tos neierobežo valstu robežas. Otrkārt, tās uzskata, ka viesabonēšanas datu apmaiņai un uzkrāšanai un nodošanaitiek piemēroti globāli standarti (to apstiprina tirgus aptauja). Treškārt, ziņotāja puse uzskata, ka klienta un pakalpojumu sniedzēja ģeogrāfiskā atrašanās vieta nav būtiska, jo pakalpojumu sniedzējs var sniegt pakalpojumus no jebkuras vietas pasaulē. Piemēram, ziņotāja puse apraksta, kā Syniverse sniedz datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus klientiem visā pasaulē (arī visiem klientiem Eiropā) no savas mītnes Tampā, Floridā. Tirgus izpēte daļēji apstiprināja ziņotājas puses viedokli, ka par ģeogrāfisko tirgu varētu uzskatīt pasaules mēroga tirgu. Vispārīgajā jautājumā par tirgus mērogu lielākā daļa aptaujāto klientu atbildēja, ka datu uzkrāšanas un nodošanastirgus ir pasaules mēroga tirgus. Vairāki respondenti tomēr pauda viedokli, ka tirgus mērogs ir EEZ (7).

| 13. | Dažas norādes par to, ka iespējamais tirgus atrodas EEZ robežās, sniedz arī tirgus izpēte. Mobilo tīklu operatori izplata pieteikumu iesniegšanas aicinājumus visā pasaulē, taču, ja pakalpojuma sniedzējs vēlas iegūt līgumu par MTO apkalpošanu Eiropā, ieteicams, lai tam būtu pārstāvniecība Eiropā. Puse respondentu (kuru vidū ir daži lieli MTO) uzskata, ka ģeogrāfiskais tuvums ir ļoti svarīgs datu integritātes un pēcpārdošanas apkalpošanas faktors. Eiropas Ekonomikas zonā visiem konkurējošiem uzņēmumiem datu uzkrāšanas un nodošanasjomā (MACH, Syniverse un BSG) Eiropā ir vairāki biroji. |
| --- | --- |

13.

Dažas norādes par to, ka iespējamais tirgus atrodas EEZ robežās, sniedz arī tirgus izpēte. Mobilo tīklu operatori izplata pieteikumu iesniegšanas aicinājumus visā pasaulē, taču, ja pakalpojuma sniedzējs vēlas iegūt līgumu par MTO apkalpošanu Eiropā, ieteicams, lai tam būtu pārstāvniecība Eiropā. Puse respondentu (kuru vidū ir daži lieli MTO) uzskata, ka ģeogrāfiskais tuvums ir ļoti svarīgs datu integritātes un pēcpārdošanas apkalpošanas faktors. Eiropas Ekonomikas zonā visiem konkurējošiem uzņēmumiem datu uzkrāšanas un nodošanasjomā (MACH, Syniverse un BSG) Eiropā ir vairāki biroji.

| 14. | Tomēr tirgus izpēte parāda arī, ka, neraugoties uz priekšrocībām, ko pārstāvniecība Eiropā dod EEZ klientu apkalpošanā, šādas pārstāvniecības atvēršanas izmaksas ir ierobežotas, turklāt viens no konkurentiem skaidroja, ka pārstāvniecība nav noteikti nepieciešama, jo vienmēr var izmantot datu apstrādes serveri ārpus Eiropas. |
| --- | --- |

14.

Tomēr tirgus izpēte parāda arī, ka, neraugoties uz priekšrocībām, ko pārstāvniecība Eiropā dod EEZ klientu apkalpošanā, šādas pārstāvniecības atvēršanas izmaksas ir ierobežotas, turklāt viens no konkurentiem skaidroja, ka pārstāvniecība nav noteikti nepieciešama, jo vienmēr var izmantot datu apstrādes serveri ārpus Eiropas.

| 15. | Tirgus izpēte rāda, ka datu apstrādes drošums un datu aizsardzības jautājumi ir ļoti būtiski. Tomēr tirgus izpēte apliecina arī, ka datu drošības jautājumi MTO jārisina tāpat kā jebkuram citas nozares uzņēmumam, kam personu dati jāpārsūta ārpus EEZ, tādēļ var secināt, ka datu aizsardzības jautājumi nav kavēklis datu apstrādei ārpus EEZ un nerada prasību ierobežot tirgu EEZ robežās. |
| --- | --- |

15.

Tirgus izpēte rāda, ka datu apstrādes drošums un datu aizsardzības jautājumi ir ļoti būtiski. Tomēr tirgus izpēte apliecina arī, ka datu drošības jautājumi MTO jārisina tāpat kā jebkuram citas nozares uzņēmumam, kam personu dati jāpārsūta ārpus EEZ, tādēļ var secināt, ka datu aizsardzības jautājumi nav kavēklis datu apstrādei ārpus EEZ un nerada prasību ierobežot tirgu EEZ robežās.

| 16. | Šajā gadījumā attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus precīzu definīciju var atstāt atklātu, jo ierosinātais darījums būtiski nekavē efektīvu kopējā tirgus konkurenci pat mazākajā iespējamajā tirgū (EEZ). |
| --- | --- |

16.

Šajā gadījumā attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus precīzu definīciju var atstāt atklātu, jo ierosinātais darījums būtiski nekavē efektīvu kopējā tirgus konkurenci pat mazākajā iespējamajā tirgū (EEZ).

I.3.   Novērtējums par ietekmi uz konkurenci

I.3.1.   Tirgus struktūra

| 17. | Datu uzkrāšanas un nodošanasārpakalpojumu iegāde sākās deviņdesmito gadu sākumā. Sākot ar 2004. gadu, tirgos notika vairāki iegādes darījumi. Tirgus līdera Mach galvenā mītne atrodas Luksemburgā, un tas nodarbojas ar datu uzkrāšanu un nodošanukopš deviņdesmitajiem gadiem. Mach veic datu uzkrāšanu un nodošanuvairāk nekā 400 klientiem visā pasaulē, kurus apkalpo 700 darbinieki uzņēmuma birojos ASV, Dienvidamerikā, Indijā, Dubajā, Singapūrā, Honkongā un arī sešos birojos Eiropā (arī Maskavā un Londonā). |
| --- | --- |

17.

Datu uzkrāšanas un nodošanasārpakalpojumu iegāde sākās deviņdesmito gadu sākumā. Sākot ar 2004. gadu, tirgos notika vairāki iegādes darījumi. Tirgus līdera Mach galvenā mītne atrodas Luksemburgā, un tas nodarbojas ar datu uzkrāšanu un nodošanukopš deviņdesmitajiem gadiem. Mach veic datu uzkrāšanu un nodošanuvairāk nekā 400 klientiem visā pasaulē, kurus apkalpo 700 darbinieki uzņēmuma birojos ASV, Dienvidamerikā, Indijā, Dubajā, Singapūrā, Honkongā un arī sešos birojos Eiropā (arī Maskavā un Londonā).

| 18. | Uzņēmumu BSG izveidoja 2003. gadā uzņēmumu saplūšanas darījuma rezultātā, ko veica privātkapitāla fonds ABRY Partners. 1996. gadā Syniverse sāka datu tīrvērtes operācijas ASV un 2003. gadā ar nelieliem ieguldījumiem atvēra pirmo datu uzkrāšanas un nodošanasbiroju Eiropā. Citi konkurenti ir, piemēram, Comfone (Šveice), kas pasaules tirgū pārdod ar mobilajiem telefonsakariem saistītus pakalpojumus un apmācību un kopš 1998. gada piedāvā savus datu uzkrāšanas un nodošanas un finanšu tīrvērtes risinājumus. 2003. gadā uzņēmums pārstāja tirgot savus datu uzkrāšanas un nodošanasproduktus un kļuva par BSG tīrvērtes pakalpojumu tālākpārdevēju. Komisija uzskata, ka tuvākajā nākotnē Comfone varētu atkal ienākt GSM datu tīrvērtes tirgū. |
| --- | --- |

18.

Uzņēmumu BSG izveidoja 2003. gadā uzņēmumu saplūšanas darījuma rezultātā, ko veica privātkapitāla fonds ABRY Partners. 1996. gadā Syniverse sāka datu tīrvērtes operācijas ASV un 2003. gadā ar nelieliem ieguldījumiem atvēra pirmo datu uzkrāšanas un nodošanasbiroju Eiropā. Citi konkurenti ir, piemēram, Comfone (Šveice), kas pasaules tirgū pārdod ar mobilajiem telefonsakariem saistītus pakalpojumus un apmācību un kopš 1998. gada piedāvā savus datu uzkrāšanas un nodošanas un finanšu tīrvērtes risinājumus. 2003. gadā uzņēmums pārstāja tirgot savus datu uzkrāšanas un nodošanasproduktus un kļuva par BSG tīrvērtes pakalpojumu tālākpārdevēju. Komisija uzskata, ka tuvākajā nākotnē Comfone varētu atkal ienākt GSM datu tīrvērtes tirgū.

| 19. | Uzņēmumu Emirates data Clearing House (EDCH) dibināja 1994. gadā kā Apvienoto Arābu Emirātu telesakaru uzņēmuma Etisalat daļu. Tā darbība ir koncentrēta Tuvajos Austrumos, taču uzņēmums darbojas arī citās pasaules daļās (Tuvajos Austrumos un Āfrikā). Lai arī uzņēmums EDCH nestrādā Eiropā, tas ir piedalījies piedāvājumu konkursos EEZ, un Komisija uzskata, ka EDCH, iespējams, vēlas iekļūt EEZ tirgū, lai sniegtu GSM datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus. |
| --- | --- |

19.

Uzņēmumu Emirates data Clearing House (EDCH) dibināja 1994. gadā kā Apvienoto Arābu Emirātu telesakaru uzņēmuma Etisalat daļu. Tā darbība ir koncentrēta Tuvajos Austrumos, taču uzņēmums darbojas arī citās pasaules daļās (Tuvajos Austrumos un Āfrikā). Lai arī uzņēmums EDCH nestrādā Eiropā, tas ir piedalījies piedāvājumu konkursos EEZ, un Komisija uzskata, ka EDCH, iespējams, vēlas iekļūt EEZ tirgū, lai sniegtu GSM datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus.

| 20. | VeriSign ir atklāta akciju sabiedrība ar mītni ASV, kas piedāvā daudzveidīgus interneta un telesakaru pakalpojumus. Tā pagaidām nepiedāvā datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus Eiropā. Tomēr uzņēmums piedāvā ar datu uzkrāšanu un nodošanusaistītus pakalpojumus caur saviem birojiem Eiropā. Pamatojoties uz tirgus izpēti, Komisija uzskata par ticamu, ka VeriSign ir ieinteresēts ienākt EEZ tirgū, jo īpaši, ja ienākšanu sponsorētu kāds MTO. Amerikas kontinentos VeriSign ir apmēram [...] datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu klientu. |
| --- | --- |

20.

VeriSign ir atklāta akciju sabiedrība ar mītni ASV, kas piedāvā daudzveidīgus interneta un telesakaru pakalpojumus. Tā pagaidām nepiedāvā datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus Eiropā. Tomēr uzņēmums piedāvā ar datu uzkrāšanu un nodošanusaistītus pakalpojumus caur saviem birojiem Eiropā. Pamatojoties uz tirgus izpēti, Komisija uzskata par ticamu, ka VeriSign ir ieinteresēts ienākt EEZ tirgū, jo īpaši, ja ienākšanu sponsorētu kāds MTO. Amerikas kontinentos VeriSign ir apmēram [...] datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu klientu.

| 21. | Vēl viens konkurējošais uzņēmums, kas sniedz datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus, ir ARCH, uzņēmuma China Mobile meitasuzņēmums ar birojiem Honkongā un Šeņdžeņā (Shenzhen) Ķīnas Tautas Republikā. ARCH apkalpo pasaulē lielāko MTO, China Mobile, un arī citus MTO. Tam nav pārstāvniecības Eiropā, un, lai gan tirgus izpētē daži klienti uzskata ARCH par ticamu solītāju, Komisija neuzskata, ka tuvākajā nākotnē ARCH varētu ienākt EEZ tirgū, lai sniegtu datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus. |
| --- | --- |

21.

Vēl viens konkurējošais uzņēmums, kas sniedz datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus, ir ARCH, uzņēmuma China Mobile meitasuzņēmums ar birojiem Honkongā un Šeņdžeņā (Shenzhen) Ķīnas Tautas Republikā. ARCH apkalpo pasaulē lielāko MTO, China Mobile, un arī citus MTO. Tam nav pārstāvniecības Eiropā, un, lai gan tirgus izpētē daži klienti uzskata ARCH par ticamu solītāju, Komisija neuzskata, ka tuvākajā nākotnē ARCH varētu ienākt EEZ tirgū, lai sniegtu datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus.

| 22. | Uzņēmuma Mach lēstā tirgus daļa pasaules tirgū varētu būt [50–60] %, bet EEZ — [55–65] %. Attiecīgās uzņēmuma Syniverse tirgus daļas tiek lēstas kā [15–25] % un [10–20] %, BSG — [10–20] % un [30–40] %, EDCH — [0–10] % (visā pasaulē) un VeriSign — [0–10] % (visā pasaulē). |
| --- | --- |

22.

Uzņēmuma Mach lēstā tirgus daļa pasaules tirgū varētu būt [50–60] %, bet EEZ — [55–65] %. Attiecīgās uzņēmuma Syniverse tirgus daļas tiek lēstas kā [15–25] % un [10–20] %, BSG — [10–20] % un [30–40] %, EDCH — [0–10] % (visā pasaulē) un VeriSign — [0–10] % (visā pasaulē).

| 23. | Pēc apvienošanās pasaules tirgū Mach ar [50–60] % joprojām saglabātu nepārprotama tirgus līdera pozīcijas, BSG un Syniverse (šobrīd attiecīgi otrais un trešais tirgus dalībnieks) apvienojoties kļūtu par otro vadošo uzņēmumu tirgū [30–40] %. Eiropas Ekonomikas zonas līderis datu uzkrāšanas un nodošanastirgū joprojām būtu Mach ar [55–65] % datu uzkrāšanas un nodošanastirgus. BSG un Syniverse (šobrīd otrā un trešā tirgus dalībnieka) apvienojuma kopējā tirgus daļa būtu [35–45] % un tuvinātos šim skaitlim. Tātad koncentrācija samazinātu konkurentu skaitu EEZ tirgū no trim līdz diviem. |
| --- | --- |

23.

Pēc apvienošanās pasaules tirgū Mach ar [50–60] % joprojām saglabātu nepārprotama tirgus līdera pozīcijas, BSG un Syniverse (šobrīd attiecīgi otrais un trešais tirgus dalībnieks) apvienojoties kļūtu par otro vadošo uzņēmumu tirgū [30–40] %. Eiropas Ekonomikas zonas līderis datu uzkrāšanas un nodošanastirgū joprojām būtu Mach ar [55–65] % datu uzkrāšanas un nodošanastirgus. BSG un Syniverse (šobrīd otrā un trešā tirgus dalībnieka) apvienojuma kopējā tirgus daļa būtu [35–45] % un tuvinātos šim skaitlim. Tātad koncentrācija samazinātu konkurentu skaitu EEZ tirgū no trim līdz diviem.

| 24. | Ziņotājas puses apgalvo, ka MTO ir tāda izvēles iespēja kā pašapgāde, jo MTO rīcībā ir vajadzīgās spējas un zināšanas, lai nomainītu datu uzkrāšanas un nodošanasārpakalpojumus pret datu uzkrāšanu un nodošanuuzņēmumā. Tomēr tirgus izpēte to neapstiprina. Pirmkārt, izpēte atklāj, ka MTO vidū nav nesenu piemēru gadījumiem, kad būtu notikusi pāreja no ārpakalpojumu iegādes uz datu uzkrāšanu un nodošanuuzņēmumā. Otrkārt, MTO, kas piedalījās Komisijas veiktajā tirgus izpētē, norādīja, ka pašapgāde tiem nav reāls risinājums. |
| --- | --- |

24.

Ziņotājas puses apgalvo, ka MTO ir tāda izvēles iespēja kā pašapgāde, jo MTO rīcībā ir vajadzīgās spējas un zināšanas, lai nomainītu datu uzkrāšanas un nodošanasārpakalpojumus pret datu uzkrāšanu un nodošanuuzņēmumā. Tomēr tirgus izpēte to neapstiprina. Pirmkārt, izpēte atklāj, ka MTO vidū nav nesenu piemēru gadījumiem, kad būtu notikusi pāreja no ārpakalpojumu iegādes uz datu uzkrāšanu un nodošanuuzņēmumā. Otrkārt, MTO, kas piedalījās Komisijas veiktajā tirgus izpētē, norādīja, ka pašapgāde tiem nav reāls risinājums.

| 25. | Datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus MTO parasti iegādājas piedāvājumu konkursā vai izsolē. Sarunas bieži notiek pa elektronisko pastu. Tirgus izpēte parāda, ka solīšanas process ir konkurējošs un tam raksturīga arī cenu necaurskatāmība. Cenas parasti ir atkarīgas no apstrādāto viesabonēšanas darījumu skaita, turklāt var gūt arī būtiskus papildu ieņēmumus no citu pakalpojumu sniegšanas. Tomēr puses apgalvo, ka MTO konsolidācijas galīgās sekas bijusi vēsturiska datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu cenu pazemināšanās un šo pakalpojumu pārtapšana par tirgus preci. Šo tendenci apstiprina tirgus izpēte, kas parāda arī, ka jaunu klientu apkalpošanai nav vajadzīgas būtiskas papildu jaudas izmaksas. Jauna MTO klienta papildu darījumu apjoma apkalpošanu mazāk ietekmē kopējais šā klienta abonentu skaits, bet vairāk — apkalpoto viesabonentu skaits. |
| --- | --- |

25.

Datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumus MTO parasti iegādājas piedāvājumu konkursā vai izsolē. Sarunas bieži notiek pa elektronisko pastu. Tirgus izpēte parāda, ka solīšanas process ir konkurējošs un tam raksturīga arī cenu necaurskatāmība. Cenas parasti ir atkarīgas no apstrādāto viesabonēšanas darījumu skaita, turklāt var gūt arī būtiskus papildu ieņēmumus no citu pakalpojumu sniegšanas. Tomēr puses apgalvo, ka MTO konsolidācijas galīgās sekas bijusi vēsturiska datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu cenu pazemināšanās un šo pakalpojumu pārtapšana par tirgus preci. Šo tendenci apstiprina tirgus izpēte, kas parāda arī, ka jaunu klientu apkalpošanai nav vajadzīgas būtiskas papildu jaudas izmaksas. Jauna MTO klienta papildu darījumu apjoma apkalpošanu mazāk ietekmē kopējais šā klienta abonentu skaits, bet vairāk — apkalpoto viesabonentu skaits.

| 26. | Tirgus izpēte liecina, ka attiecīgajos tirgos ātri attīstās tehnoloģijas. Tādēļ šajos tirgos notiek nepārtraukta tehniska pilnveide. Dažu nākamo gadu laikā datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgū iespējamas lielas izmaiņas piedāvāto pakalpojumu vai pat iesaistīto dalībnieku ziņā. GSMA atbalstītā nepārtrauktā tehnoloģiju attīstība saistīta ar reāllaikam tuvināto viesabonēšanas datu apmaiņas (Near Real-Time Roaming Data Exchange — NRTRDE) tehnoloģiju, kas izstrādāta krāpniecības atklāšanai, bet ko var izmantot datu uzkrāšanai un nodošanai, un “centrmezglu koncepciju” (tās daļu dēvē par “atklātās savienojamības projektu”), kas ļaus uzkrāšanas un nodošanas“centrmezgliem” koordinēt uzkrāšanas un nodošanasstāvokļus MTO attiecībās un neslēgt vienošanos ar ikvienu no vairāk kā 700 MTO. |
| --- | --- |

26.

Tirgus izpēte liecina, ka attiecīgajos tirgos ātri attīstās tehnoloģijas. Tādēļ šajos tirgos notiek nepārtraukta tehniska pilnveide. Dažu nākamo gadu laikā datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgū iespējamas lielas izmaiņas piedāvāto pakalpojumu vai pat iesaistīto dalībnieku ziņā. GSMA atbalstītā nepārtrauktā tehnoloģiju attīstība saistīta ar reāllaikam tuvināto viesabonēšanas datu apmaiņas (Near Real-Time Roaming Data Exchange — NRTRDE) tehnoloģiju, kas izstrādāta krāpniecības atklāšanai, bet ko var izmantot datu uzkrāšanai un nodošanai, un “centrmezglu koncepciju” (tās daļu dēvē par “atklātās savienojamības projektu”), kas ļaus uzkrāšanas un nodošanas“centrmezgliem” koordinēt uzkrāšanas un nodošanasstāvokļus MTO attiecībās un neslēgt vienošanos ar ikvienu no vairāk kā 700 MTO.

I.3.2.   Vienpusējā ietekme

| 27. | Iespējamās vienpusējās ietekmes analīzes pamatā tika ņemts EEZ tirgus kā mazākais domājamais ģeogrāfiskais tirgus mērogs. Solīšanas un datu maiņas analīze rāda, ka uzņēmumi Syniverse un BSG viens otra konkurētspēju īpaši neierobežo un ka gan Syniverse, gan BSG konkurētspēju vairāk ierobežo MACH. Turklāt datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgus raksturs ļoti motivē piegādātājus agresīvi konkurēt par ikvienu atjaunojamo līgumu. Gan pušu, gan klientu informācija par dalību piedāvājumu konkursos apliecina, ka gan BSG, gan Syniverse saskaras ar spēcīgu konkurenci no MACH puses. Gandrīz pusē gadījumu solītāji bija tikai divi, taču nekad BSG un Syniverse nebija vienīgie divi solītāji vienā piedāvājumu konkursā. Tas nozīmē: MTO konstatēja, ka divi solītāji, proti, MACH un BSG vai MACH un Syniverse, konkursa procesā nodrošināja pietiekamu konkurenci. Klasificēto datu analīze parāda, ka ļoti reti Syniverse un BSG bija gan uzvarētājs, gan otrā labākā piedāvājuma iesniedzējs vienā un tajā pašā piedāvājumu konkursā. |
| --- | --- |

27.

Iespējamās vienpusējās ietekmes analīzes pamatā tika ņemts EEZ tirgus kā mazākais domājamais ģeogrāfiskais tirgus mērogs. Solīšanas un datu maiņas analīze rāda, ka uzņēmumi Syniverse un BSG viens otra konkurētspēju īpaši neierobežo un ka gan Syniverse, gan BSG konkurētspēju vairāk ierobežo MACH. Turklāt datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgus raksturs ļoti motivē piegādātājus agresīvi konkurēt par ikvienu atjaunojamo līgumu. Gan pušu, gan klientu informācija par dalību piedāvājumu konkursos apliecina, ka gan BSG, gan Syniverse saskaras ar spēcīgu konkurenci no MACH puses. Gandrīz pusē gadījumu solītāji bija tikai divi, taču nekad BSG un Syniverse nebija vienīgie divi solītāji vienā piedāvājumu konkursā. Tas nozīmē: MTO konstatēja, ka divi solītāji, proti, MACH un BSG vai MACH un Syniverse, konkursa procesā nodrošināja pietiekamu konkurenci. Klasificēto datu analīze parāda, ka ļoti reti Syniverse un BSG bija gan uzvarētājs, gan otrā labākā piedāvājuma iesniedzējs vienā un tajā pašā piedāvājumu konkursā.

| 28. | Analīzes rezultāti rāda, ka BSG piedāvātās cenas nav ietekmējusi Syniverse piedalīšanās vai nepiedalīšanās piedāvājumu konkursā, kas nozīmē arī to, ka Syniverse nerada spēcīgu konkurences spiedienu uz BSG cenām. |
| --- | --- |

28.

Analīzes rezultāti rāda, ka BSG piedāvātās cenas nav ietekmējusi Syniverse piedalīšanās vai nepiedalīšanās piedāvājumu konkursā, kas nozīmē arī to, ka Syniverse nerada spēcīgu konkurences spiedienu uz BSG cenām.

| 29. | Tirgus izpētē apstiprināts, ka, neraugoties uz dažādajām izmaksām un grūtībām saistībā ar piegādātāju maiņu, šāda maiņa ir iespējama un ir daudzi piemēri, kad mobilo tīklu operatori maina datu tīrvērtes piegādātājus. Maiņas izmaksas var kompensēt ar piegādātāju maiņā gūtajiem ietaupījumiem. Komisija atrada vairākus piemērus Eiropā notikušai piegādātāju maiņai laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam. Tirgus izpēte rāda arī, ka uzņēmumu BSG ļoti reti nomaina ar Syniverse (vai otrādi). |
| --- | --- |

29.

Tirgus izpētē apstiprināts, ka, neraugoties uz dažādajām izmaksām un grūtībām saistībā ar piegādātāju maiņu, šāda maiņa ir iespējama un ir daudzi piemēri, kad mobilo tīklu operatori maina datu tīrvērtes piegādātājus. Maiņas izmaksas var kompensēt ar piegādātāju maiņā gūtajiem ietaupījumiem. Komisija atrada vairākus piemērus Eiropā notikušai piegādātāju maiņai laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam. Tirgus izpēte rāda arī, ka uzņēmumu BSG ļoti reti nomaina ar Syniverse (vai otrādi).

| 30. | Datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgus īpatnības motivē piegādātājus sīvai konkurencei; tas nozīmē, ka ir maz ticams, vai apvienošanās ceļā izveidojies uzņēmums vienpusēji cels cenas. Pirmkārt, nav nekādu jaudas ierobežojumu. Otrkārt, datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumiem parasti ir zemas robežizmaksas tiem piegādātājiem, kas šos pakalpojumus sniedz, izmantojot savas iekārtas. Tādēļ piegādātāji ir ļoti motivēti agresīvi sacensties par katru līgumu. Visbeidzot, datu uzkrāšanas un nodošanascentriem būtiski ir varbūtēji papildu ienākumi no citiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

30.

Datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgus īpatnības motivē piegādātājus sīvai konkurencei; tas nozīmē, ka ir maz ticams, vai apvienošanās ceļā izveidojies uzņēmums vienpusēji cels cenas. Pirmkārt, nav nekādu jaudas ierobežojumu. Otrkārt, datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumiem parasti ir zemas robežizmaksas tiem piegādātājiem, kas šos pakalpojumus sniedz, izmantojot savas iekārtas. Tādēļ piegādātāji ir ļoti motivēti agresīvi sacensties par katru līgumu. Visbeidzot, datu uzkrāšanas un nodošanascentriem būtiski ir varbūtēji papildu ienākumi no citiem pakalpojumiem.

| 31. | Kā iepriekš norādīts, esošie datu uzkrāšanas un nodošanascentri, kas darbojas pasaules mērogā, ir parādījuši gan spēju, gan motivāciju ienākt Eiropas datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgū. Šajā ziņā tirgus izpēte parāda, ka vairāki MTO noteikti uzskatītu ARCH, EDCH, VeriSign un Comfone par ticamiem solītājiem. |
| --- | --- |

31.

Kā iepriekš norādīts, esošie datu uzkrāšanas un nodošanascentri, kas darbojas pasaules mērogā, ir parādījuši gan spēju, gan motivāciju ienākt Eiropas datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgū. Šajā ziņā tirgus izpēte parāda, ka vairāki MTO noteikti uzskatītu ARCH, EDCH, VeriSign un Comfone par ticamiem solītājiem.

| 32. | Nesen notikusī MTO konsolidācija un sarežģītāks izsoļu process paver MTO kompensācijas iespējas. Jo īpaši spēcīgas pozīcijas līgumslēgšanas pārrunās mobilo tīklu operatori var gūt, pateicoties savam relatīvajam finanšu svaram un darbības mērogam. Tādēļ iepriekšējā analīze ļauj secināt, ka ierosinātā darbība nerada bažas par vienpusēju ietekmi. |
| --- | --- |

32.

Nesen notikusī MTO konsolidācija un sarežģītāks izsoļu process paver MTO kompensācijas iespējas. Jo īpaši spēcīgas pozīcijas līgumslēgšanas pārrunās mobilo tīklu operatori var gūt, pateicoties savam relatīvajam finanšu svaram un darbības mērogam. Tādēļ iepriekšējā analīze ļauj secināt, ka ierosinātā darbība nerada bažas par vienpusēju ietekmi.

I.3.3.   Saskaņota ietekme

| 33. | No tirgus daļu viedokļa pēc saplūšanas diviem lielākajiem datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu konkurentiem piederošā lēstā daļa pasaules tirgū ir [80–90] %, bet Eiropas Ekonomikas zonā — [90–100] %. Ņemot vērā uzņēmuma Mach tirgus daļas un pēc apvienošanas izveidotās struktūras tirgus daļas, bija svarīgi izpētīt, vai piedāvātais darījums varētu atvieglot vai darīt iespējamu cenu saskaņošanu starp MACH un apvienotajām pusēm. |
| --- | --- |

33.

No tirgus daļu viedokļa pēc saplūšanas diviem lielākajiem datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu konkurentiem piederošā lēstā daļa pasaules tirgū ir [80–90] %, bet Eiropas Ekonomikas zonā — [90–100] %. Ņemot vērā uzņēmuma Mach tirgus daļas un pēc apvienošanas izveidotās struktūras tirgus daļas, bija svarīgi izpētīt, vai piedāvātais darījums varētu atvieglot vai darīt iespējamu cenu saskaņošanu starp MACH un apvienotajām pusēm.

| 34. | Ņemot vērā datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgus īpašības, ir maz ticams, ka ierosinātā apvienošana varētu veicināt saskaņošanas sākšanu starp uzņēmumiem. Šķiet, ka panākt vienošanos par cenām nav iespējams un, ņemot vērā tirgus dinamisko raksturu un attiecīgā klientu skaita nestabilitāti, sadalīt klientus būtu grūti, turklāt šādas norunas būtu regulāri jāpārskata. |
| --- | --- |

34.

Ņemot vērā datu uzkrāšanas un nodošanaspakalpojumu tirgus īpašības, ir maz ticams, ka ierosinātā apvienošana varētu veicināt saskaņošanas sākšanu starp uzņēmumiem. Šķiet, ka panākt vienošanos par cenām nav iespējams un, ņemot vērā tirgus dinamisko raksturu un attiecīgā klientu skaita nestabilitāti, sadalīt klientus būtu grūti, turklāt šādas norunas būtu regulāri jāpārskata.

| 35. | Lai gan pēc piedāvājumu konkursa viegli var konstatēt novirzes, solītāji nevarētu konstatēt novirzes piedāvājumu konkursa laikā. Atbildes solis varētu būt tikai ļoti agresīva piedalīšanās solīšanā par tālākiem līgumiem. Tā kā jaunu līgumu piedāvājumu konkursi ir salīdzinoši reti un MTO līgumu ilgums un apjoms ir ļoti atšķirīgi, šāda stratēģija nav drošs atturēšanas mehānisms. Visbeidzot, efektīva slepena noruna nav sagaidāma, jo, visdrīzāk, cerētās tīrvērtes iznākumu izkropļotu personas no ārpuses. Tādēļ var secināt, ka ierosinātā darbība nerada bažas par ietekmes saskaņošanu. |
| --- | --- |

35.

Lai gan pēc piedāvājumu konkursa viegli var konstatēt novirzes, solītāji nevarētu konstatēt novirzes piedāvājumu konkursa laikā. Atbildes solis varētu būt tikai ļoti agresīva piedalīšanās solīšanā par tālākiem līgumiem. Tā kā jaunu līgumu piedāvājumu konkursi ir salīdzinoši reti un MTO līgumu ilgums un apjoms ir ļoti atšķirīgi, šāda stratēģija nav drošs atturēšanas mehānisms. Visbeidzot, efektīva slepena noruna nav sagaidāma, jo, visdrīzāk, cerētās tīrvērtes iznākumu izkropļotu personas no ārpuses. Tādēļ var secināt, ka ierosinātā darbība nerada bažas par ietekmes saskaņošanu.

I.4.   Secinājums

| 36. | Lēmuma projektā Komisija secina, ka ierosinātā koncentrācija neizraisīs bažas par konkurenci, kuras rezultātā būtiski tiktu traucēta efektīva konkurence kopējā tirgū vai tā būtiskā daļā.. Tādējādi Komisija plāno atzīt koncentrāciju par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 1. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

36.

Lēmuma projektā Komisija secina, ka ierosinātā koncentrācija neizraisīs bažas par konkurenci, kuras rezultātā būtiski tiktu traucēta efektīva konkurence kopējā tirgū vai tā būtiskā daļā.. Tādējādi Komisija plāno atzīt koncentrāciju par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 1. punktu un EEZ līguma 57. pantu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  GSM (“Globālā mobilo sakaru sistēma”) ir galvenais pasaules mēroga mobilo sakaru standarts, un tā definīciju ir sniegusi GSM asociācija (“GSMA”)

(3)  Viesabonēšana ļauj MTO mazumtirdzniecības klientam izmantot mobilo ierīci ne vien savā abonenta tīklā, bet arī citos bezvadu sakaru tīklos. Mobilā ierīce var būt mobilais tālrunis, PDA (digitālais personīgais asistents) vai klēpjdators.

(4)  Trīsdesmit klienti no 34 definēja datu uzkrāšanas un nodošanasun finanšu tīrvērtes pakalpojumus kā atsevišķus produktu tirgus.

(5)  Tikai viens no 38 MTO atbildē norādīja, ka veic datu uzkrāšanu un nodošanuuzņēmumā. Pieci citi atbildēja, ka 70–95 % datu uzkrāšanas un nodošanasvajadzību ir nodoti ārpakalpojumiem, bet 32 MTO ir šo pakalpojumu visā pilnībā nodevuši ārpakalpojumiem.

(6)  Tikai 10 % MTO, kas piedalījās aptaujā, norādīja, ka vēlas, lai abus pakalpojumus sniegtu viens un tas pats piegādātājs. Pārējie 90 % nepārprotami apgalvoja, ka tas viņiem nav vajadzīgs.

(7)  Trīsdesmit respondenti norādīja, ka ģeogrāfiskais tirgus ir globāls, bet pieci citi apgalvoja, ka tirgus ir EEZ.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 23.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/30

---

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

(2008/C 101/10)

Atbalsta numurs: XA 333/07

Dalībvalsts: Dānija

Reģions: —

Shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Produktionsregnskaber. Støttemodtager er Det Danske Fjerkræråd

Juridiskais pamats: Lov om administration af Det Europæiske Fællesskabs forordninger om markedsordninger for landbrugsvarer m.v. (Bemyndigelsesloven), jf. lovbekendtgørelse nr. 297 af 28. april 2004

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: DKK 1 406 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 %

Īstenošanas datums:

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2008. gada 30. septembrim

Atbalsta mērķis: Shēmas “Broileru audzēšanas un saražoto pārtikas olu daudzuma uzskaites efektivitātes kontrole” mērķis ir sniegt individuāliem ražotājiem ticamu informāciju par viņu pašu ražošanas attīstību, ņemot vērā plašāku ekonomisko kontekstu. Tās mērķis ir arī nodrošināt, lai nozare būtu pilnībā informēta par produktivitātes jautājumiem un ekonomisko situāciju dažādos attiecīgās ražošanas novirzienos.

Atbalsta galīgie saņēmēji ir lauksaimnieki, kas ražo olas pārtikai un audzē broilerus. Shēma attiecas tikai uz maziem un vidējiem uzņēmumiem.

Shēma atbilst 15. panta 2. punkta c) apakšpunktam. Tā attiecas uz izdevumiem par konsultāciju pakalpojumiem

Attiecīgā nozare: Putnkopība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Fjerkræafgiftsfonden |
| --- |
| Axeltorv 3 |
| DK-1609 København V |

Fjerkræafgiftsfonden

Axeltorv 3

DK-1609 København V

Tīmekļa vietne: www.fa-fonden.dk

Cita informācija: —

Atbalsta numurs: XA 395/07

Dalībvalsts: Kipra

Reģions: Atbalstu piešķir centrālā valdība

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Δικαίωμα συμμετοχής στο σχέδιο έχει ο επίσημα αναγνωρισμένος Κυπριακός Σύνδεσμος Εκτροφέων Βοοειδών της φυλής Holstein-Friesian

Juridiskais pamats:

| α) | Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών. |
| --- | --- |

α)

Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών.

| β) | Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007 |
| --- | --- |

β)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Gada budžets EUR 42 105 (CYP 24 000)

Atbalsta maksimālā intensitāte:

| a) | CYP 3 000, lai segtu daļu administratīvo izdevumu par attiecīgo dzīvnieku ciltsgrāmatas izveidošanu un uzturēšanu. |
| --- | --- |

a)

CYP 3 000, lai segtu daļu administratīvo izdevumu par attiecīgo dzīvnieku ciltsgrāmatas izveidošanu un uzturēšanu.

| b) | CYP 21 000 70 % to izdevumu segšanai par lauksaimniecības dzīvnieku ģenētiskās kvalitātes un produktivitātes noteikšanu, kas radušies trešajām personām vai veicot testus trešo personu uzdevumā |
| --- | --- |

b)

CYP 21 000 70 % to izdevumu segšanai par lauksaimniecības dzīvnieku ģenētiskās kvalitātes un produktivitātes noteikšanu, kas radušies trešajām personām vai veicot testus trešo personu uzdevumā

Īstenošanas datums: 2007. gada decembris

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums:

Atbalsta mērķis: Atbalsta mērķis ir sniegt finansiālu atbalstu Holšteinas Frīzijas govju audzētāju asociācijai Kiprā, lai tā spētu izpildīt savas saistības. Pasākumi, kas var pretendēt uz valsts atbalstu, ir šādi:

Plāns pamatojas uz Regulas (EK) Nr. 1857/2006 16. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu (Atbalsts lopkopības nozarei)

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Govju audzēšana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας |
| --- |
| Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Λευκωσία, Κύπρος |
| Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25 |
| e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy |

Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας

Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λευκωσία, Κύπρος

Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25

e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy

Tīmekļa vietne: www.moa.gov.cy/da

Cita informācija: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Atbalsta numurs: XA 396/07

Dalībvalsts: Kipra

Reģions: Atbalstu piešķir centrālā valdība

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Οικονομική Ενίσχυση στους Συνδέσμους Προστασίας Φυτών

Juridiskais pamats: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 5.12.2007

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Gada budžets CYP 100 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: Atbalsts var segt līdz 50 % no fitofarmaceitisko vielu un citu augu aizsardzības līdzekļu tirgus vērtības olīvkoku aizsardzības asociācijām un līdz 30 % no to tirgus vērtības citām augu aizsardzības asociācijām. Atbalsts tiek piešķirts augu aizsardzības asociācijām 30 % apmērā darbaspēka, transporta un pārbaudes pasākumu radīto izdevumu segšanai

Īstenošanas datums: 2007. gada decembris

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums:

Atbalsta mērķis: Atbalsta mērķis ir sniegt finansiālu atbalstu augu aizsardzības asociācijām, lai tās varētu gūt atbilstošus pakalpojumus un iegādāties augu aizsardzības līdzekļus, kas paredzēti ražotājiem, kuri ir asociāciju biedri.

Atbalsts ir piešķirts, pamatojoties uz atbrīvojumu Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. pantu, un, kā norādīts Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK, tas attiecas tikai uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas var būt lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā iesaistītas fiziskas vai juridiskas personas (lauksaimnieki).

Subsīdija sedz:

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Augkopība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| --- |
| Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Λευκωσία |

Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Λευκωσία

Tīmekļa vietne: www.moa.gov.cy/da

Cita informācija: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

---

| 23.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/32

---

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

(2008/C 101/11)

Atbalsta numurs: XA 245/07

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Območje občine Polzela

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Juridiskais pamats: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma:

| | 2007: EUR 23 994 |
| --- | --- |

2007: EUR 23 994

| | 2008: EUR 24 700 |
| --- | --- |

2008: EUR 24 700

| | 2009: EUR 25 400 |
| --- | --- |

2009: EUR 25 400

| | 2010: EUR 26 150 |
| --- | --- |

2010: EUR 26 150

| | 2011: EUR 26 950 |
| --- | --- |

2011: EUR 26 950

| | 2012: EUR 27 750 |
| --- | --- |

2012: EUR 27 750

| | 2013: EUR 28 600 |
| --- | --- |

2013: EUR 28 600

Atbalsta maksimālā intensitāte:

1.   Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos primārai ražošanai:

| — | līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos; |
| --- | --- |

—

līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos;

| — | līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām citos apgabalos; |
| --- | --- |

—

līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām citos apgabalos;

| — | līdz 60 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos un līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām citos apgabalos, ja ieguldījumus veic jauni lauksaimnieki pirmajos piecos gados pēc darbības uzsākšanas. |
| --- | --- |

—

līdz 60 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos un līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām citos apgabalos, ja ieguldījumus veic jauni lauksaimnieki pirmajos piecos gados pēc darbības uzsākšanas.

Atbalsts tiek piešķirts ieguldījumiem lauku saimniecību īpašību atjaunošanai un lauksaimnieciskajā ražošanā izmantojamā aprīkojuma iegādei, kā arī investīcijām pastāvīgās kultūrās, lauksaimniecības zemju uzlabošanā un ganību apsaimniekošanā.

2.   Tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu un ēku saglabāšana:

| — | līdz 100 % no faktiskajām izmaksām par ieguldījumiem objektos, kas nav paredzēti ražošanai; |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no faktiskajām izmaksām par ieguldījumiem objektos, kas nav paredzēti ražošanai;

| — | līdz 60 % no faktiskajām izmaksām (75 % mazāk labvēlīgos apvidos) par investīcijām lauku saimniecību ražošanas līdzekļos, ja šie ieguldījumi nepalielina lauku saimniecības ražošanas jaudu; |
| --- | --- |

—

līdz 60 % no faktiskajām izmaksām (75 % mazāk labvēlīgos apvidos) par investīcijām lauku saimniecību ražošanas līdzekļos, ja šie ieguldījumi nepalielina lauku saimniecības ražošanas jaudu;

| — | var piešķirt papildu atbalstu līdz 100 % no papildizmaksām, kas radušās, izmantojot tradicionālus materiālus, lai saglabātu ēku kultūrvēsturiskās īpatnības. |
| --- | --- |

—

var piešķirt papildu atbalstu līdz 100 % no papildizmaksām, kas radušās, izmantojot tradicionālus materiālus, lai saglabātu ēku kultūrvēsturiskās īpatnības.

3.   Lauku saimniecību ēku pārvietošana sabiedrības interesēs:

| — | līdz 100 % no faktiskajām izmaksām, ja pārvietošana paredz tikai esošo ēku demontāžu, aizvākšanu un atkārtotu uzcelšanu; |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no faktiskajām izmaksām, ja pārvietošana paredz tikai esošo ēku demontāžu, aizvākšanu un atkārtotu uzcelšanu;

| — | ja pārvietošanas rezultātā lauksaimnieks iegūst uzlabotas ēkas, lauksaimniekam jāiegulda vismaz 60 % (50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no attiecīgo ēku vērtības palielinājuma pēc pārvietošanas. Ja saņēmējs ir jauns lauksaimnieks, šis ieguldījums ir attiecīgi vismaz 55 % vai 45 %; |
| --- | --- |

—

ja pārvietošanas rezultātā lauksaimnieks iegūst uzlabotas ēkas, lauksaimniekam jāiegulda vismaz 60 % (50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no attiecīgo ēku vērtības palielinājuma pēc pārvietošanas. Ja saņēmējs ir jauns lauksaimnieks, šis ieguldījums ir attiecīgi vismaz 55 % vai 45 %;

| — | ja ēku pārvietošana rada ražošanas jaudas pieaugumu, atbalsta saņēmēja ieguldījumam jābūt vismaz 60 % (50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no izdevumiem, kas saistīti ar šo pieaugumu. Ja saņēmējs ir jauns lauksaimnieks, šis ieguldījums ir attiecīgi vismaz 55 % vai 45 %. |
| --- | --- |

—

ja ēku pārvietošana rada ražošanas jaudas pieaugumu, atbalsta saņēmēja ieguldījumam jābūt vismaz 60 % (50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no izdevumiem, kas saistīti ar šo pieaugumu. Ja saņēmējs ir jauns lauksaimnieks, šis ieguldījums ir attiecīgi vismaz 55 % vai 45 %.

4.   Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem:

| — | pašvaldības līdzfinansējums ir starpība starp līdzfinansējuma summu no valsts budžeta un summu līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām par sējumu un ražas apdrošināšanu un mājdzīvnieku apdrošināšanu pret slimībām. |
| --- | --- |

—

pašvaldības līdzfinansējums ir starpība starp līdzfinansējuma summu no valsts budžeta un summu līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām par sējumu un ražas apdrošināšanu un mājdzīvnieku apdrošināšanu pret slimībām.

5.   Atbalsts zemes pārdalīšanai:

| — | līdz 100 % no faktiskajām juridiskajām un administratīvajām izmaksām. |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no faktiskajām juridiskajām un administratīvajām izmaksām.

6.   Atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas veicināšanai:

| — | līdz 100 % no faktiskajām izmaksām; šo atbalstu sniedz subsidētu pakalpojumu veidā, un tas neietver tiešu naudas izmaksu ražotājiem. |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no faktiskajām izmaksām; šo atbalstu sniedz subsidētu pakalpojumu veidā, un tas neietver tiešu naudas izmaksu ražotājiem.

7.   Tehniskā atbalsta nodrošināšana:

| — | līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar izglītību un apmācību, trešo personu sniegtiem konsultāciju pakalpojumiem, forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšanu, publikācijām un tīmekļa vietnēm. Šo atbalstu sniedz subsidētu pakalpojumu veidā, un tas neietver tiešu naudas izmaksu ražotājiem |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar izglītību un apmācību, trešo personu sniegtiem konsultāciju pakalpojumiem, forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšanu, publikācijām un tīmekļa vietnēm. Šo atbalstu sniedz subsidētu pakalpojumu veidā, un tas neietver tiešu naudas izmaksu ražotājiem

Īstenošanas datums: 2007. gada septembris (vai datums, kurā stājas spēkā noteikumi)

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 31.12.2013.

Atbalsta mērķis: Atbalsts MVU

Atsauce uz Regulas (EK) Nr. 1857/2006 pantiem un attaisnotās izmaksas: II nodaļā noteikumos par atbalsta piešķiršanu lauksaimniecības un lauku vides saglabāšanai un attīstībai Polzela pašvaldībā 2007.–2013. gada plānošanas periodā (projekts) ir uzskaitīti pasākumi, kas uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar šādiem pantiem Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.):

4. pants. Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos;

5. pants. Tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu un ēku saglabāšana;

6. pants. Lauku saimniecību ēku pārvietošana sabiedrības interesēs;

12. pants. Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem;

13. pants. Atbalsts zemes pārdalīšanai;

14. pants. Atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas veicināšanai;

15. pants. Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Občina Polzela |
| --- |
| Polzela 8 |
| SLO-3313 Polzela |

Občina Polzela

Polzela 8

SLO-3313 Polzela

Tīmekļa vietne: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200781&dhid=91480

Cita informācija: Pasākumi, kas saistīti ar sējumu un ražas apdrošināšanas prēmiju maksājumiem ietver šādus nelabvēlīgus klimatiskos apstākļus, kas pielīdzināmi dabas katastrofām: pavasara salnas, krusa, zibens, zibens izraisīti ugunsgrēki, vētra un plūdi.

Pašvaldības noteikumi atbilst Regulā (EK) Nr. 1857/2006 paredzētajām prasībām par pasākumiem, kas jāveic pašvaldībām, un vispārējiem noteikumiem (pirms atbalsta piešķiršanas veicamie pasākumi, atbalsta kopējā summa, pārredzamība un uzraudzība)

Ljubo ŽNIDAR

mērs

Atbalsta numurs: XA 246/07

Dalībvalsts: Nīderlande

Reģions: Provincie Gelderland

Atbalsta shēmas nosaukums: Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007, onderdelen: Losse Kavelruil, Investeringen in landbouwbedrijven (bedrijfsmodernisering), Bedrijfsadvisering

Juridiskais pamats: Artikel 11, derde lid, van de Wet Inrichting landelijk gebied.

Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007 en het Provinciaal Meerjarenprogramma 2007-2013 Gelderland (PMJP), deel 3: het subsidiekader

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi: Maksimums EUR 1 500 000 gadā laika posmā no 2007. gada līdz 2013. gadam

Atbalsta maksimālā intensitāte: Atbalsta procents/summa par katru atbalsta daļu, ko nosaka “Provinces vairākgadu programma” (PMJP) no 2007. gada līdz 2013. gadam, maziem un vidējiem lauksamniecības uzņēmumiem ar nosacījumu, ka tie atbilst šim atbrīvojuma paziņojumam, ir šāda.

PMJP 2.2.2.1. pants — Mazo un vidējo lauksaimniecības uzņēmumu ieguldījumi jauninājumos un vidē

Attaisnotās izmaksas attiecas uz nekustamā īpašuma būvniecību, iegādi, uzlabošanu vai tā iekārtošanu, jaunu iekārtu un aprīkojuma iegādi, ieskaitot datoru programmatūru, un vispārējām izmaksām, piemēram, arhitektu, inženieru un konsultantu atalgojumu.

Vienīgi tie mazie un vidējie primārie lauksaimniecības uzņēmumi, kas ir ekonomiski dzīvotspējīgi, ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu.

PMJP 2.1.1.1. pants — Brīvprātīga zemes gabalu apmaiņa

Atbalsts ir līdz pat 100 % no faktiskajām notāra un zemes reģistra izmaksām, kas radušās saistībā ar zemes gabala(-u) apmaiņu. Šīs izmaksas rodas īstenošanas organizācijām un iestādēm, un tādējādi tās arī saņem atbalstu. Lauksaimnieks labumu no šī atbalsta gūst netieši, jo katrā apmaiņā ir iesaistīta zeme, kas pieder maziem vai vidējiem primāriem lauksaimniecību uzņēmumiem.

PMJP 2.2.2.2. pants — Lauksaimniecības konsultāciju pakalpojumi maziem un vidējiem lauksaimniecības uzņēmumiem

Tikai mazie un vidējie primārie lauksaimniecības uzņēmumi ir tiesīgi saņemt atbalstu. Atbalstu sniedz natūrā, samaksājot to attiecīgiem konsultāciju sniedzējiem. Nekādi tiešie maksājumi primārajam ražotājam netiek veikti. Saimniecības tiek izvēlētas uz objektīvu kritēriju pamata, un atbalstu nedrīkst piešķirt par nepārtrauktiem vai periodiskiem konsultāciju pakalpojumiem, kuri ir saistīti ar uzņēmuma parastās darbības izdevumiem

Īstenošanas datums: Īstenošana notiks pēc informācijas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Atbalsta shēmas ilgums: Līdz 31.12.2013.

Atbalsta mērķis: Galvenais PMJP lauksaimniecības daļas mērķis ir nodrošināt dzīvotspējīgu lauksaimniecības nozari, tai skaitā:

uz nākotni vērstu, konkurētspējīgu lauksaimniecību kā ekonomikas dzinējspēku lauku teritorijās;

ilgtspējīgu lauksaimniecību, kas sekmē augsnes, ūdens, gaisa un citu dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un ir ekonomiski dzīvotspējīga

Katra panta mērķis var tikt skaidrots šādi:

2.1.1.1. pants — Brīvprātīga zemes gabalu apmaiņa

Zemes pārdalīšana palīdz uzlabot lauku teritoriju zemes dalījumu gabalos saskaņā ar to funkcijām, kādas tās ir noteikts reģionālajos plānos. Tas būtībā ir izdarāms, apmainot zemes gabalus, un šis pants nodrošina šādu iespēju.

2.2.2.1. pants — Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos

Šā panta mērķis ir veicināt ieguldījumu piesaisti saimniecību labiekārtošanai un renovācijai, kas paaugstinātu ražošanas efektivitāti, palīdzētu saražot jaunus vai labākus produktus un/vai kas paaugstinātu ražošanas procesa un produkta kvalitāti un ilgtspējīgumu. Tas palīdzēs radīt konkurētspējīgāku, ilgtspējīgāku un dzīvotspējīgāku lauksaimniecību, t. i., lauksaimniecību, kas nodrošina saimniecībai pietiekamus ienākumus, atbilstīgus darba apstākļus un atbilst sabiedrības vēlmēm (tādām kā vide, dzīvnieku labturība un veselība, higiēnas prasības, agrobioloģiskā un bioloģiskā daudzveidība).

2.2.2.2. pants — Lauksaimniecības konsultāciju pakalpojumi

Šā panta mērķis ir nodrošināt lauksaimniekam iespēju izmantot uz nākotni vērstus konsultāciju pakalpojumus attiecībā uz to, kā saimniecība var attīstīties ilgtspējīgi

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Šī shēma attiecas uz maziem un vidējiem lauksaimniecības (gan laukkopības, gan lopkopības) uzņēmumiem. Tā attiecas tikai uz saimniecībām, kas nodarbojas ar primāro ražošanu

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Provincie Gelderland |
| --- |
| Dienst REW/EU Programmasecretariaat |
| Postbus 9090 |
| 6800 GX Arnhem |
| Nederland |

Provincie Gelderland

Dienst REW/EU Programmasecretariaat

Postbus 9090

6800 GX Arnhem

Nederland

Tīmekļa vietne: www.gelderland.nl

projecten> projectprogramma's> platteland (ILG)> deel 3 PMJP, subsidiekaders 2e herziening

Cita informācija: Atbalstu maziem un vidējiem lauksaimniecības uzņēmumiem piešķir, pamatojoties uz šādiem PMJP 3. daļas pantiem:

2.1.1.1. pants Brīvprātīga zemes gabalu apmaiņa

2.2.2.1. pants Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos (saimniecību modernizācija)

2.2.2.2. pants Lauksaimniecības konsultāciju pakalpojumi

Atbalsta pieteikumus var iesniegt mazie un vidējie lauksaimniecības uzņēmumi, kuri atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 4., 13. panta vai 15. panta 2. punkta c) apakšpunkta prasībām.

Ja saskaņā ar iepriekšminētajiem pantiem uz atbalstu būs tiesīgas pretendēt arī citas saimniecības un/vai tiesību subjekti, Komisiju informēs/Komisijai paziņos par tiem atsevišķi saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem (tādiem kā Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1998/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam, Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai un Komisijas Regula (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam)

Atbalsta numurs: XA 247/07

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Območje občine Preddvor

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Preddvor 2007–2013

Juridiskais pamats: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini (II. Poglavje)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma:

| | 2007: EUR 8 700 |
| --- | --- |

2007: EUR 8 700

| | 2008: EUR 8 874 |
| --- | --- |

2008: EUR 8 874

| | 2009: EUR 9 052 |
| --- | --- |

2009: EUR 9 052

| | 2010: EUR 9 233 |
| --- | --- |

2010: EUR 9 233

| | 2011: EUR 9 417 |
| --- | --- |

2011: EUR 9 417

| | 2012: EUR 9 606 |
| --- | --- |

2012: EUR 9 606

| | 2013: EUR 9 798 |
| --- | --- |

2013: EUR 9 798

Atbalsta maksimālā intensitāte:

1.   Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos primārai ražošanai:

| — | līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos un līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām par ieguldījumiem citos apgabalos; |
| --- | --- |

—

līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos un līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām par ieguldījumiem citos apgabalos;

Atbalstu piešķir ieguldījumiem lauku saimniecību īpašību atjaunošanā un lauksaimnieciskajā ražošanā izmantojamā aprīkojuma iegādē, kā arī ieguldījumiem pastāvīgās kultūrās, lauksaimniecības zemju uzlabošanā un ganību apsaimniekošanā.

2.   Tradicionālo kultūrvēsturisko ēku saglabāšana:

| — | līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām par ieguldījumiem objektos, kas nav paredzēti ražošanai; |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām par ieguldījumiem objektos, kas nav paredzēti ražošanai;

| — | mazāk labvēlīgos apgabalos līdz 75 % no attaisnotajām izmaksām par ieguldījumiem lauku saimniecību ražošanas ēkās, bet 60 % citos apgabalos, ja šie ieguldījumi neizraisa citos apgabalos atrodošos lauku saimniecību ražošanas jaudas pieaugumu. |
| --- | --- |

—

mazāk labvēlīgos apgabalos līdz 75 % no attaisnotajām izmaksām par ieguldījumiem lauku saimniecību ražošanas ēkās, bet 60 % citos apgabalos, ja šie ieguldījumi neizraisa citos apgabalos atrodošos lauku saimniecību ražošanas jaudas pieaugumu.

3.   Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem:

| — | pašvaldības līdzfinansējums ir starpība starp apdrošināšana prēmiju līdzfinansējuma summu no valsts budžeta un summu līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām par sējumu un ražas apdrošināšanu un mājdzīvnieku apdrošināšanu pret slimībām. |
| --- | --- |

—

pašvaldības līdzfinansējums ir starpība starp apdrošināšana prēmiju līdzfinansējuma summu no valsts budžeta un summu līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām par sējumu un ražas apdrošināšanu un mājdzīvnieku apdrošināšanu pret slimībām.

4.   Atbalsts zemes pārdalīšanai:

| — | līdz 50 % no faktiskajām juridiskajām un administratīvajām izmaksām. |
| --- | --- |

—

līdz 50 % no faktiskajām juridiskajām un administratīvajām izmaksām.

5.   Tehniskais atbalsts lauksaimniecības nozarē:

| — | līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar lauksaimnieku izglītību un apmācību, konsultāciju pakalpojumiem, forumu, konkursu, izstāžu, gadatirgu organizēšanu, publikācijām, katalogiem un tīmekļa vietnēm un no aizvietošanas pakalpojumu izmaksām. Atbalsts jāsniedz subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nedrīkst ietvert tiešu naudas izmaksu ražotājiem |
| --- | --- |

—

līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar lauksaimnieku izglītību un apmācību, konsultāciju pakalpojumiem, forumu, konkursu, izstāžu, gadatirgu organizēšanu, publikācijām, katalogiem un tīmekļa vietnēm un no aizvietošanas pakalpojumu izmaksām. Atbalsts jāsniedz subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nedrīkst ietvert tiešu naudas izmaksu ražotājiem

Īstenošanas datums: 2007. gada septembris (vai datums, kurā stājas spēkā noteikumi)

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 31.12.2013.

Atbalsta mērķis: Atbalsts MVU

Atsauce uz Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 pantiem un attaisnotās izmaksas: II nodaļā noteikumos par atbalsta piešķiršanu Preddvor pašvaldības lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauku apvidus saglabāšanai un attīstībai paredzēti pasākumi, kas uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar šādiem pantiem Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.):

4. pants. Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos;

5. pants. Tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu un ēku saglabāšana;

12. pants. Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem;

13. pants. Atbalsts zemes pārdalīšanai;

15. pants. Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Občina Preddvor |
| --- |
| Dvorski trg 10 |
| SLO-4205 Preddvor |

Občina Preddvor

Dvorski trg 10

SLO-4205 Preddvor

Tīmekļa vietne: http://www.preddvor.si/uradno_glasilo/objave2007/052007.pdf

Cita informācija: Pasākumi, kas saistīti ar sējumu un ražas apdrošināšanas prēmiju maksājumiem ietver šādus nelabvēlīgus klimatiskos apstākļus, kas pielīdzināmi dabas katastrofām: pavasara salnas, krusa, zibens, zibens izraisīti ugunsgrēki, vētra un plūdi.

Pašvaldības noteikumi atbilst Regulā (EK) Nr. 1857/2006 paredzētajām prasībām par pasākumiem, kas jāveic pašvaldībām, un vispārējiem noteikumiem (pirms atbalsta piešķiršanas veicamie pasākumi, atbalsta kopējā summa, pārredzamība un uzraudzība)

Miran ZADNIKAR

Preddvor pašvaldības mērs

Atbalsta numurs: XA 290/07

Dalībvalsts: Apvienotā Karaliste

Reģions: Wales

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Light Lamb Welfare Disposal Scheme

Juridiskais pamatojums: Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 and sections 70 and 71 of the Government of Wales Act 2006

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Gads: 2007. gada oktobris — 2008. gada janvāris

Izmaksas: mazāk nekā GBP 10 000 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: Atbalsts segs zaudējumus, ko radījusi slimība, kuras uzliesmojumu valsts iestādes ir oficiāli atzinušas, un nepārsniegs 100 % no izmaksām, kas saistītas ar shēmas prasību izpildi

Īstenošanas datums:

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Shēma darbosies desmit nedēļas un tiks izbeigta 2008. gada 4. janvārī

Atbalsta mērķis: Vilnas jēru labturīgas iznīcināšanas shēma paredzēta Velsas lauksaimniekiem, kuriem eksporta ierobežojumi pēc mutes un nagu sērgas uzliesmojuma Apvienotajā Karalistē radījusi dzīvnieku labturības problēmas. Ražotāji būs atbildīgi par attiecīgo mājlopu (vilnas jēri, kuru dzīvsvars ir 25 kilogrami vai mazāk) transportēšanu uz savākšanas centriem. Operatori par katru atbilstīgo mājlopu maksā GBP 15. Mājlopi netiks iekļauti cilvēku pārtikas ķēdē. Mājlopu ķermeņi pēc nokaušanas tiks transportēti turpmākai iznīcināšanai. Velsas Asamblejas valdības vārdā tiks rīkots konkurss par tiesībām sniegt šādus pakalpojumus. Shēma atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta noteikumiem par zaudējumu segšanu, ko radījusi slimība, kuras uzliesmojumu oficiāli atzinušas valsts iestādes

Attaisnotie izdevumi: Saskaņā ar vilnas jēru labturīgas iznīcināšanas shēmas noteikumiem savākšanas centru operatoriem maksās GBP 15 par katru attiecīgo mājlopu. Operatoriem papildus maksās par pakalpojumiem, kas saistīti ar savākšanu, kaušanu, transportēšanu, likvidēšanu un dedzināšanu; šīs izmaksas tiks definētas konkursa kārtībā. Shēma atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta noteikumiem, kas paredz, ka bruto atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 100 % un ka atbalsts kompensē peļņas zaudējumus, kuri radušies no karantīnas saistību pildīšanas

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Shēma attiecas uz Velsas lauksaimniecības nozares vilnas jēru apakšnozari

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Welsh Assembly Government |
| --- |
| Cathays Park |
| Cardiff CF10 3NQ |
| United Kingdom |

Welsh Assembly Government

Cathays Park

Cardiff CF10 3NQ

United Kingdom

Kontaktpersona: Rory O'Sullivan

Tel. (44) 292 80 13 32

e-mail: rory.o'sullivan@wales.gsi.gov.uk

Tīmekļa vietne: Sīkāku informāciju par shēmu skatīt

http://new.wales.gov.uk/topics/environmentcountryside/countryside_policy/farming/light_lamb_disp_scheme/?lang=en

Parakstīts un datēts Vides aizsardzības, pārtikas jautājumu un reģionālo lietu departamenta vārdā (Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde)

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

Atbalsta numurs: XA 291/07

Dalībvalsts: Apvienotā Karaliste

Reģions: England

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Foot and Mouth Disease Hill Farm Scheme

Juridiskais pamatojums: Section 8 (Miscellaneous Provisions) Agriculture Act 1963

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Gads: 2007. gada 23. oktobris — 2008. gada 31. marts

Izmaksas: GBP 10 000 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: Shēma paredz atbalsta maksimālo intensitāti 100 % apmērā. Atbalsts segs zaudējumus, ko radījusi slimība, kuras uzliesmojumu oficiāli atzinušas valsts iestādes, jo īpaši tos zaudējumus, kuri radušies saistībā ar noteikto karantīnu

Īstenošanas datums:

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Shēma paredz vienreizēju maksājumu tiesīgajiem lauksaimniekiem kalnainos apvidos. Maksājumi tiks aprēķināti un izmaksāti līdz 2008. gada 31. martam

Atbalsta mērķis: Palīdzēt tiem Anglijas maziem un vidējiem aitu un liellopu ekstensīviem audzētājiem kalnainos apvidos, kuri ir īpaši cietuši valsts noteikto aprites un eksporta ierobežojumu rezultātā pēc mutes un nagu sērgas uzliesmojuma. Šādu lauksaimnieku ieņēmumi ir ļoti atkarīgi no aitu aprites mājlopu pārdošanas un eksporta rudens sezonā, jo minētās darbības veido būtisku ikgadējo ienākumu daļu, un ietekme uz lauksaimnieku naudas plūsmu bijusi ļoti negatīva.

Šis mērķis atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļas noteikumiem par tādu zaudējumu segšanu, ko radījušas slimības, kuru uzliesmojumu valsts iestādes ir oficiāli atzinušas

Attaisnotie izdevumi: Pašreiz pieejamie precīzākie aprēķini par ekonomiskajām izmaksām, kas kopš 3. augusta ir radušās mājlopu apakšnozarē mutes un nagu sērgas dēļ, liecina, ka tās ir GBP 103 miljoni, un tiek lēsts, ka šī summa palielināsies. Shēmas kopējais budžets ir GBP 10 miljoni, un atsevišķo maksājumu apmērs tiesīgajiem lauksaimniekiem tiks aprēķināts proporcionāli uzņēmuma mērogam.

Shēmas mērķi atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta noteikumiem, kas paredz, ka bruto atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 100 % un ka atbalsts kompensē peļņas zaudējumus, kuri radušies pēc karantīnas noteikšanas

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Shēma attiecas uz tiem maziem un vidējiem uzņēmumiem Anglijas lauksaimniecības nozares kalnaino apvidu mājlopu audzēšanas apakžnozarē, kuri 2007. gadā saņēmuši maksājumu atbilstīgi Anglijas mazāk labvēlīgo apgabalu shēmai (Atbalsts saimniecībām kalnainos apgabalos 2007)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| --- |
| Nobel House |
| 17 Smith Square |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Nobel House

17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Tīmekļa vietne: http://www.defra.gov.uk/animalh/diseases/fmd/movements/hillfarmers.htm

Parakstīts un datēts Vides aizsardzības, pārtikas jautājumu un reģionālo lietu departamenta vārdā (Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde).

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

---